529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:SeparateMember iso4217:HRK 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 iso4217:HRK xbrli:shares 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2020-12-31 ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:CapitalRedemptionReserveMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 hpb:RezervaZaFerVrijednostMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember ifrs-full:SeparateMember 529900D5G4V6THXC5P79 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember
1
Godišnje izvješće
za 2022. godinu
Budućnost
je već tu
Izvještaj u PDF formatu je neslužbeni izvještaj.
Službeni izvještaj je javno dostupan u formatu European Single Electronic Format
2
Godišnje izvješće
za 2022. godinu
Zagreb, ožujak 2023.
4
Budućnost
je prepuna zbivanja
3
Sadržaj
Uvod ......................................................................... 4
Vizija, misija i korporativne vrijednosti ..................... 5
Osnovni financijski pokazatelji ................................. 7
Pismo Predsjednika Uprave Hrvatske
poštanske banke dioničarima................................... 8
Uprava Hrvatske poštanske banke,
dioničko društvo ......................................................11
Makroekonomski pregled ........................................13
Poslovno okruženje .................................................17
Izvješće Uprave o stanju Hrvatske poštanske
banke, dioničko društvo ......................................... 21
Sustav unutarnjih kontrola i kontrolne funkcije ....... 53
Plan razvoja Hrvatske poštanske banke ................ 60
Nefinancijski izvještaj za 2022. .............................. 66
Izjava o primjeni kodeksa korporativnog
upravljanja .............................................................. 72
Organizacijska struktura Hrvatske poštanske
banke ...................................................................... 82
Upravljanje ljudskim resursima
u Hrvatskoj poštanskoj banci ................................. 86
Opis poslovanja ovisnih društava ........................... 88
Odgovornosti Uprave za pripremu i
odobravanje godišnjih financijskih izvještaja ......... 93
Izvješće neovisnog revizora ................................... 94
Nekonsolidirani i konsolidirani izvještaj
o financijskom položaju ........................................107
Nekonsolidirani i konsolidirani račun
dobiti i gubitka ...................................................... 108
Nekonsolidirani i konsolidirani izvještaj
o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti ............................. 109
Konsolidirani izvještaj o promjenama
u kapitalu ...............................................................110
Nekonsolidirani izvještaj o promjenama
u kapitalu ...............................................................111
Konsolidirani izvještaj o novčanom toku ...............112
Nekonsolidirani izvještaj o novčanom toku ...........113
Bilješke uz financijske izvještaje ...........................114
Propisani izvještaji za Hrvatsku
narodnu banku ......................................................241
Poslovna mreža i kontakti .................................... 258
4
Uvod
Godišnje izvješće obuhvaća sažetak financijskih informacija, opis poslovanja te revidirane financijske izvještaje
zajedno s neovisnim revizorskim mišljenjem za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine na hrvatskom
jeziku.
Pravni status
Godišnje izvješće uključuje godišnje financijske izvještaje pripremljene u skladu sa zakonskom računo-
vodstvenom regulativom primjenjivom na banke u Republici Hrvatskoj te revidirane u skladu s Međunarodnim
revizijskim standardima.
Godišnje izvješće je pripremljeno u skladu sa Zakonom o računovodstvu i Zakonom o trgovačkim društvi-
ma koji zahtijevaju izvješćivanje dioničara na godišnjoj skupštini dioničara od strane Uprave društva. Prema
Zakonu o računovodstvu temeljni financijski izvještaji su izvještaj o financijskom položaju, račun dobiti i gubitka
s izvještajem o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti, izvještaj o promjenama u kapitalu i rezervama, izvještaj o novča-
nom toku i bilješke uz financijske izvještaje, a Zakon o trgovačkim društvima, u skladu s člankom 250.a i 250.b,
propisuje obvezu podnošenja godišnjeg izvješća o stanju Banke i ostalih članica HPB Grupe.
Skraćenice
U Godišnjem izvješću Hrvatska poštanska banka, dioničko društvo spominje se kao «Banka» ili «HPB»,
Grupa Hrvatske poštanske banke kao «HPB Grupa» ili samo «Grupa», Hrvatska narodna banka navodi se kao
«HNB», Republika Hrvatska kao «RH», a Hrvatska banka za obnovu i razvitak navodi se kao «HBOR».
Tečajna lista
U svrhu preračunavanja iznosa u stranim valutama u kunske iznose korišteni su sljedeći srednji tečajevi HNB-a:
31. prosinca 2022. .............1 EUR = 7,534500 KN
................ ................ 1 USD = 7,064035 KN
31. prosinca 2021. ..............1 EUR = 7,517174 KN ................. 1 USD = 6,643548 KN
5
Vizija
Banka u hrvatskom
vlasništvu s relevantnim
tržišnim utjecajem koja
na najbolji način brine o
klijentima, dioničarima
i zajednici.
Misija
Stvaramo uvjete
za bolji život u
Hrvatskoj.
6
Budućnost
ima nove ciljeve
7
Osnovni financijski pokazatelji
1
opći i administrativni troškovi, amortizacija i ostali troškovi
Grupa (u milijunima kuna) 2022. 2021. 2020. 2019. 2018.
Osnovni pokazatelji
Dobit za godinu 954 203 183 147 156
Operativna dobit 209 313 291 344 308
Ukupna aktiva 41.742 27.833 25.464 23.773 23.082
Zajmovi komitentima 23.069 14.252 14.723 13.334 11.529
Primljeni depoziti 34.969 23.441 21.207 20.063 20.143
Dionički kapital i rezerve 3.443 2.657 2.479 2.377 2.016
Ostali pokazatelji
Prinos na dionički kapital 78,56% 16,68% 15,10% 12,09% 12,84%
Prinos na aktivu 2,29% 0,73% 0,72% 0,62% 0,68%
Omjer troškova poslovanja
1
u prihodu iz poslovanja
79,18% 62,36% 64,10% 61,36% 61,98%
Banka (u milijunima kuna) 2022. 2021. 2020. 2019. 2018.
Osnovni pokazatelji
Dobit za godinu 133 202 182 144 152
Operativna dobit 178 312 289 323 303
Ukupna aktiva 34.381 27.833 25.464 23.773 21.233
Zajmovi komitentima 15.874 14.252 14.723 13.339 11.062
Primljeni depoziti 29.563 23.450 21.215 20.071 18.371
Dionički kapital i rezerve 2.614 2.650 2.473 2.370 2.003
Ostali pokazatelji
Prinos na dionički kapital 10,92% 16,64% 14,99% 11,84% 12,50%
Prinos na aktivu 0,39% 0,73% 0,72% 0,60% 0,72%
Omjer troškova poslovanja
1
u prihodu iz poslovanja
76,01% 62,03% 63,78% 61,27% 60,14%
Regulatorni kapital 2.597 2.631 2.312 2.209 1.777
Adekvatnost kapitala 23,57% 25,65% 21,82% 20,17% 17,8 6 %
8
Poštovani dioničari,
iznimno mi je zadovoljstvo što Vam kao predsjednik
Uprave Hrvatske poštanske banke mogu predstaviti
rezultate poslovanja i ostale uspjehe koje smo ostvarili
u 2022. godini.
Nakon nekoliko uzastopnih godina u kojima su ostva-
reni rekordni rezultati u korporativnoj povijesti HPB-a,
godina iza nas obilježena je novim rekordnim posti-
gnućima, snažnim pokazateljima ekspanzije i tržišnog
udjela HPB-a, ali i istovremenim iznimnim angažmanom
gotovo svih internih resursa na prilagodbi poslovanja na
novu valutu i ulasku u eurozonu.
S druge strane, egzogene okolnosti i događaji kakvi
nisu bili zabilježeni u posljednjih nekoliko desetljeća
imali su utjecaj na poslovanje svih ekonomskih subjeka-
ta, pa tako ni HPB nije ostala pošteđena.
Međutim, mogu reći da smo agilnim pristupom i pru-
dentnim odlukama uspješno neutralizirali te nepovoljne
učinke, a pozitivni trendovi rasta, rekordne profitabilnosti
i postojane bilance postavljeni u prethodne dvije godine
ne samo da su potvrđeni, nego je HPB postala ozbiljni
izazivač za ulazak u društvo pet najvećih banaka na
domaćem tržištu. Naši napori prepoznati su i od inve-
sticijske javnosti, pa je tako tržišna kapitalizacija Banke
u 2022. porasla zahvaljujući dvoznamenkastom rastu
cijene dionice, uz snažni interes za HPB dionicu, za što
smo dobili nagradu ZSE za dionicu s najvećim porastom
volumena trgovanja.
Komentar financijskih rezultata i položaja HPB Grupe
Financijskim rezultatima HPB Grupe za 2022. godinu,
osim matičnog društva, Hrvatske poštanske banke, dio-
ničko društvo, doprinijeli su HPB Invest d.o.o. (društvo za
upravljanje investicijskim fondovima) i HPB-nekretnine
d.o.o. (društvo specijalizirano za promet nekretninama)
te novo-akvizirana društva kćeri Nova hrvatska banka
d.d. (kreditna institucija, od 14. travnja 2022.) i Pronam
Nekretnine d.o.o. (od 4. srpnja 2022.).
Prethodna godina počela je iznimno zahtjevno sa
zaoštravanjem geopolitičke situacije i ruskom invazijom
na Ukrajinu. Ekonomske posljedice rata u Ukrajini su se
vrlo brzo prelile i na domaće tržište te je HPB spremno
reagirala i 2. ožujka akvizirala Sberbank d.d. kojoj je
zbog sankcija nametnutih subjektima iz Rusije prijetila
izvjesna propast. Nakon uspješno provedene sanacije
Sberbanke i stabilizacije poslovanja za što je HPB anga-
žirala značajna vlastita sredstva kako bi se povratilo
povjerenje klijenata, HPB 14. travnja preuzima kontrolu
nad bankom od kada posluje u sklopu HPB Grupe kao
Nova hrvatska banka.
Sama akvizicija Nove hrvatske banke rezultirala
je, između ostaloga, i s dobiti od povoljne kupnje
(„badwill“) u iznosu 1.019 milijuna kuna uslijed čega je
na konsolidiranoj razini ostvarena rekordna dobit HPB
Grupe od 954 milijuna kuna. Pritom su snažno porasli
neto operativni prihodi (za 197 milijuna kuna ili 24,3%),
a u strukturi prihoda se posebno ističe skok temeljnih
prihodovnih kategorija – neto kamatnog prihoda (za
195 milijuna kuna ili 36%) i neto prihoda od naknada
(za 78 milijuna kuna ili 43%). Nasuprot ovim pozitivnim
učincima akvizicije, zabilježen je negativan rezultat u
segmentu trgovanja vrijednosnim papirima i devizama
od 8 milijuna kuna, dok je u 2021. ova kategorija priho-
da imala značajan pozitivan efekt od 82 milijuna kuna.
Istovremeno, izvan akvizicijskih efekata koji su prethod-
no spomenuti, u 2022. nisu zabilježeni ostali neredoviti
prihodi od prodaje nestrateških manjinskih vlasničkih
udjela (na osnovu takvih efekata u prethodnoj godini je
zabilježen jednokratni dobitak od 31 milijun kuna).
Bilanca Grupe krajem 2022. iznosi 41,8 milijardi kuna,
što predstavlja rast od 14 milijardi kuna ili 50% ostvaren
kombinacijom organskog rasta i akvizicijama. Pritom su
krediti klijentima porasli za 8,8 milijardi kuna ili 61,9%, a
depoziti za 11,5 milijardi kuna ili 49,2 posto. Posebno
sam ponosan što je kvaliteta aktive pritom značajno
unaprijeđena te je HPB danas vjerojatno po prvi put u
svojoj povijesti banka s čistom bilancom što se očituje
u udjelu neprihodujućih izloženosti („NPL“) od 6,1 posto.
Komentar financijskih rezultata i položaja HPB d.d.
HPB d.d. je na nekonsolidiranoj razini u 2022. ostvarila
neto dobit u iznosu 132,6 milijuna kuna, što najvećim
dijelom proizlazi iz kreditno depozitnog poslovanja,
čime su ublaženi negativni efekti s tržišta kapitala iza-
zvani monetarnim stezanjem centralnih banaka te u
potpunosti neutralizirani povećani izdaci i troškovi kao
posljedica rasta cijena i inflacije.
Rast neto kamatnog prihoda (za 8 milijuna kuna ili
1,5%) rezultat je ekspanzije kreditnog portfelja u svim
segmentima Banke te porasta referentnih kamatnjaka
i posljedično kamatnih stopa u međubankovnim opera-
cijama, zbog čega je ukupni kamatni prihod u porastu
za 4 milijuna kuna ili 0,7%. Istovremeno Banka nastavlja
Pismo predsjednika Uprave
Hrvatske poštanske banke dioničarima
9
učinkovito upravljati izvorima sredstava i njihovim cije-
nama, u skladu s čim su kamatni troškovi u 2022. pali za
4 milijuna kuna ili 12,0 posto.
Neto prihod od naknada i provizija veći je za 14 mili-
juna kuna ili 7,3%, najvećim dijelom zbog većeg volu-
mena i broja transakcija u kartičnom poslovanju te viših
naknada u platnom prometu pravnih i fizičkih osoba.
Ostali nekamatni prihodi bili su većim dijelom godine
pod pritiskom negativnih trendova na tržištima kapitala.
U skladu s tim, od operacija trgovanja, što uključuje
trgovanje devizama, vrijednosnim papirima i računovod-
stvene efekte vrednovanja vrijednosnih papira, u portfe-
lju Banke ostvaren je neto gubitak od 8,0 milijuna kuna
(2021. dobit: 83,5 milijuna kuna), dok je na međugodišnji
pad utjecao i izostanak jednokratnih transakcija kakve
su zabilježene u 2021. godini.
Administrativni troškovi (isključujući troškove
osiguranja štednih uloga) su u porastu za 40 milijuna
kuna ili 9,3% kao rezultat intenzivnih regulatornih pro-
jekata u 2022. godini (EURO, ESG i drugi), akvizicijskih
aktivnosti (NHB i Pronam Nekretnine) te općeg rasta
troškova uslijed inflacije, što se prvenstveno odnosi na
porast cijene energenata u odnosu na 2021. godinu.
Navedeno ima i direktne učinke na račun dobiti i gubitka
banke kao porast ove kategorije troškova, ali i indirektni
– kroz povećanje cijena roba i usluga koje Banka koristi.
Istovremeno, Banka nastavlja s ulaganjima u IT, fizičku
i procesnu infrastrukturu u cilju eliminacije tehnoloških
uskih grla i generalnog poboljšanja usluge, što je u kom-
binaciji s aktivacijom novonabavljene imovine dovelo i
do povećanja troška amortizacije. Dodatno, troškovi osi-
guranja pasive se zbog porasta štednje na razini cijelog
bankovnog sustava ponovno obračunavaju od početka
2022. sukladno zakonskim odredbama, što je izvršilo
dodatni pritisak na troškove Banke (+10,8 milijuna kn).
Trošak ispravaka vrijednosti kreditnih izloženosti
i ostalih rezerviranja iznosi 19,3 milijuna kuna, što
predstavlja smanjenje za 46,8 milijuna kuna ili 70,7% u
odnosu na 2021. godinu temeljem učinkovitih aktivnosti
u fazama rane i kasne naplate. Time su s jedne strane
ostvareni pozitivni učinci uslijed naplate osiguranih i
neosiguranih izloženosti koje su prethodno bile rezer-
virane, a s druge prevenirani ulasci izloženosti u status
neispunjenja obveza. Kretanje izloženosti i ispravaka
vrijednosti rezultiralo je najboljim pokazateljima kvalitete
aktive u povijesti HPB, uz NPL udjel od 5,9% i pokrive-
nosti NPL rezerviranjima od 78,2 posto, što je značajno
više od tržišnog prosjeka.
Krajem 2022. godine Banka je ostvarila povijesno
najvišu razinu aktive od 34,4 milijarde kuna, uz porast
za 6,6 milijardi kuna ili 23,6 posto. Navedeno prema
dostupnim nerevidiranim podacima HNB, na bazi rela-
tivnog rasta, predstavlja drugi najviši međugodišnji rast
na tržištu.
Rast bruto kreditnog portfelja za 10,2% i depozita
za 25,3% odražava napore koje HPB ulaže u stvaranje
kvalitetnog odnosa s klijentima koji se bazira lojalnosti i
povjerenju u stabilnog financijskog partnera na tržištu,
ali i potražnje za HPB proizvodima i uslugama.
U posljednjem tromjesečju 2022. godine Banka je
provela promjenu poslovnog modela za dužničke vrijed-
nosne papire koji su bili raspoređeni u poslovni model
držanja radi naplate i prodaje u poslovni model držanja
radi naplate te posljedično reklasifikaciju portfelja nave-
denih vrijednosnih papira.
HPB je u 2022. masivno ojačala svoju likvidnosnu
poziciju te raspolaže s 10 milijardi kuna novčanih sred-
stava i potraživanja kod HNB i drugih banaka, kao i s 6
milijardi kuna vrijednosnih papira koji su utrživi. Na taj
način, koeficijent likvidnosne pokrivenosti - LCR indika-
tor nalazi se na vrlo solidnoj razini od 181 posto, dok
koeficijent stabilnih izvora financiranja - NSFR iznosi
183 posto.
Kapital i rezerve Banke krajem 2022. godine izno-
se 2,6 milijardi kuna, odnosno preko 1.292 kune po
dionici, pri čemu je ostvarena neto dobit neutralizirala
efekte smanjenja rezervi za fer vrijednost portfelja koji
se vrednuje kroz ostalu sveobuhvatnu dobit. Robusna
kapitaliziranost HPB-a očituje se u stopi adekvatnosti
ukupnog kapitala koja iznosi 23,57 posto na nekonso-
lidiranoj osnovi.
Poslovanje Hrvatske poštanske banke u 2023. godini
U ovoj, 2023. godini angažman resursa HPB usmjeren je
na druge razvojne aktivnosti od kojih se izdvaja pripajanje
Nove hrvatske banke, čime će se broj aktivnih klijenata
povećati za preko 70 tisuća i kojima će biti dostupna naj-
šira mreža poslovnih jedinica u Hrvatskoj. Osim pripaja-
nja, digitalizacija predstavlja kontinuirani fokus HPB-a na
praćenje trendova u bankarskom poslovanju i nebankov-
noj konkurenciji s jedne te pravovremeno prepoznavanje
sve sofisticiranijih potreba klijenata s druge strane.
Uz razvojne aktivnosti, HPB će u narednom razdoblju
nastojati održati dobre trendove ostvarenja financijskih
rezultata koji su postavljeni u razdoblju između 2019. i
2022. te nastaviti kreirati vrijednost za svoje dioničare na
osnovama održivog poslovanja i rasta tržišnog značaja.
Zaključno, u ime Uprave Hrvatske poštanske banke,
želio bih zahvaliti našim cijenjenim klijentima i partnerima
na lojalnosti HPB-u koju ćemo sasvim sigurno opravdati
i u budućnosti, našim članovima Nadzornog odbora na
produktivnoj suradnji, savjetima i podršci te odati pri-
znanje svim zaposlenicima HPB Grupe na kvalitetnom i
profesionalnom angažmanu u ostvarenju svih strateških
i razvojnih ciljeva koje smo do sada zajedno u konačnici
i postigli.
Marko Badurina
Predsjednik Uprave
10
Budućnost
zahtijeva
posvećenost
11
Uprava Hrvatske poštanske banke, dioničko društvo
Napomena: organizacijska nadležnost sa stanjem na dan 31. prosinca 2022. godine
Uprava
mr.sc. Marko Badurina
Predsjednik Uprave
Anto Mihaljević
Član Uprave
Ivan Soldo
Član Uprave
Nadležnost
• Sektor poslovanja s velikim
poduzećima i javnim sektorom
• Sektor financijskih tržišta
• Sektor za usklađenost
• Ured unutarnje revizije
• Ured Uprave
• Ured za upravljanje
ljudskim resursima
• Ured za pravne poslove
• Ured za strateški razvoj
• Ured za održivo poslovanje
• Sektor poslovanja sa stanovništvom
• Sektor direktnih kanala
• Sektor poslovanja s malim
i srednjim poduzećima
• Ured za organizaciju i
upravljanje projektima
• Ured za marketing
• Ured za upravljanje kvalitetom usluge
• Sektor podrške poslovanju
• Sektor informatike
• Ured za korporativnu sigurnost
• Ured za nabavu i
upravljanje imovinom
• Ured za razvoj uslužnog
modela i prodajnog osoblja
• Sektor za upravljanje proizvodima
i procesima isporuke
• Sektor upravljanja kreditnim rizicima
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika
• Sektor upravljanja naplatom
• Sektor upravljanja financijama
• Ured za upravljanje aktivom i pasivom
Iskustvo
• 2019 - HPB d.d. predsjednik Uprave
• 2017 - Sberbank d.d.
savjetnik Uprave za strategiju
poslovanja za područja financijska
tržišta, investicijsko bankarstvo,
financijske institucije
• 2013 - Sberbank d.d.
zamjenik direktora Sektora
financijskih tržišta
• 2012 - Volksbank d.d.
zamjenik direktora Sektora
financijskih tržišta
• 2007 - Volksbank d.d.
upravljanje likvidnošću i
trgovanjem
• 2019 - HPB d.d. član Uprave
• 2019 - Kentbank d.d.
• direktor Sektora za poslovanje
sa stanovništvom
• 2017 - Allianz Zagreb d.d.
direktor Sektora za podršku prodaji
• 2015 - Zagrebačka banka d.d.
direktor upravljanja prodajom za
klijente individualnog bankarstva
• 2010 - Zagrebačka banka d.d.
direktor regije Grad Zagreb
• 2005 - Zagrebačka banka d.d.
direktor regije Sjeverozapadna
Hrvatska
• 2003 - Zagrebačka banka d.d.
voditelj prodaje leasinga
• 2001 - Zagrebačka banka d.d.
voditelj prodajnog kontrolinga
• 1999 - Fer count d.o.o.
revizor pripravnik
• 2019 - HPB d.d. član Uprave
• 2018 - Raiffeisen Bank International
AG, izvršni direktor, Upravljanje
rizicima financijskih institucija i
država
• 2015 - Raiffeisen Bank International
AG, direktor, Upravijanje rizicima
financijskih institucija i država
• 2013 - Raiffeisen Bank International
AG, Risk Manager, Stariji Risk
Manager
• 2011 - Raiffeisen Bank International
AG, analitičar, stariji analitičar
banaka i financijskih institucija
• 2010 - Ipreo Ltd
analitičar Global Markets
• 2005 - FIMA Fas d.o.o.
pomoćnik direktora
• 2005 - KPMG Croatia d.o.o.
mlađi suradnik
12
Budućnost
se gradi za sve
13
Makroekonomski pregled
Bruto domaći proizvod
Dekompozicija rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) po sastavnicama
Gospodarska aktivnost u Republici Hrvatskoj koja je i u 2022. godini i dalje je pod značajnim postpandemijskim
utjecajima, dodatno je obilježena nizom kriznih geostrateških događaja, energetskih šokova, porasta cijena
hrane i rezultirajućim snažnim inflatornim pritiskom. Unatoč navedenim faktorima nestabilnosti, gospodarska
aktivnost iskazala je snažnu razinu otpornosti pa je neprekinut niz sedam uzastopnih tromjesečja u kojima je
ostvaren kontinuitet pozitivne stope rasta realnog BDP-a na međukvartalnoj razini. Osnovni pokretač gospo-
darske aktivnosti i dalje je visoka razina inozemne potražnje za domaćim robama i uslugama, potpomognuta
slabijim utjecajem energetske krize na gospodarstva emitivnih tržišta, te značajan doprinos potrošnje kućan-
stava, koja pokazuje znakove usporavanja uslijed značajnih inflatornih pritisaka, odnosno smanjenja realnog
dohotka i posljedično niže razine potrošačkog optimizma. Građevinski sektor i dalje znatno doprinosi gospo-
darskoj aktivnosti potaknut kontinuiranom potražnjom i rastom cijena nekretnina.
Temeljem navedenog za očekivati je da će ukupni rast realne vrijednosti BDP-a u 2022. godini doseći razinu
od 6,3% u odnosu na 2021. godinu.
Izvor: DZS, www.dzs.hr (MSI Bruto domaći proizvod, obrazac 12.1.1.4.), obrada HPB
2013.
2014.
2015.
2016.
2017.
2018.
2019.
2020.
2021.
2022.
BDP
- realna
stopa rasta
(0,4%)
(0,4%)
2,5%
3,6%
3,4%
2,8%
3,4%
(8,6%)
13,1%
6,3%
BDP
- nominalna
stopa rasta
0,3%
(0,3%)
2,6%
3,5%
4,6%
4,9%
5,5%
(7,9%)
15,4%
15,8%
BDP deflator
0,7%
0,2%
0,1% (0,1%)
1,2%
2,1%
2,1%
0,7%
2,3%
9,4%
Doprinos rastu realnog BDP
potrošnja
kućanstava
(1,0%)
(1,5%)
0,1% 1,7%
1,7%
1,8%
2,2%
(3,2%)
5,2%
2,8%
potrošnja države
0,1%
0,2%
(0,2%)
0,2%
0,4%
0,5%
0,6%
1,0%
0,6%
0,6%
bruto investicije
u fiksni kapital
0,2%
(0,4%)
1,5%
0,9%
0,3%
0,7%
1,7%
(1,1%)
0,9%
1,1%
neto izvoz
(0,3%)
1,5%
0,4%
0,3%
(0,7%)
(1,8%)
0,0%
(5,8%)
5,8%
(0,1%)
promjena zaliha
i ostalo
(1,7%)
0,2%
(1,2%) 0,1%
(0,4%)
(0,7%)
1,1% (0,1%)
0,6%
(0,0%)
Međugodišnji rast sastavnica realnog BDP
potrošnja
kućanstava
(1,5%)
(2,5%)
0,4%
3,1%
3,1%
3,3%
3,5%
(6,2%) 7,2% 1,8%
potrošnja države
(0,1%)
1,6%
(1,6%)
0,5%
2,2%
2,3%
3,4%
3,4%
0,7%
0,5%
bruto investicije
u fiksni kapital
1,4%
(2,8%)
3,8%
6,5%
5,1%
6,5%
7,1% (2,9%) 1,5%
2,6%
izvoz roba
i usluga
2,5%
7,4%
10,3%
7,0%
6,8%
3,7%
6,8%
(25,0%)
10,0%
5,2%
uvoz roba
i usluga
3,2%
3,5%
9,4%
6,5%
8,4%
7,5%
6,3%
(13,8%) (7,5%) (5,7%)
14
Cijene
Indeks potrošačkih cijena (međugodišnje stope promjene u %)
15,0
13,0
-3,0
-1,0
1,0
3,0
5,0
7,0
9,0
11,0
13,0
15,0
17,0
siječanj
travanj
srpanj
listopad
siječanj
travanj
srpanj
listopad
siječanj
travanj
srpanj
listopad
siječanj
travanj
srpanj
listopad
siječanj
travanj
srpanj
listopad
siječanj
travanj
srpanj
listopad
2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022.
Indeks potrošačkih cijena Temeljni indeks potrošačkih cijena
Izvor: DZS, www.dzs.hr (Tabela 1.2 Indeksi potrošačkih cijena prema ECOICOP klasifikaciji), obrada HPB
Izvor: HNB, www.hnb.hr (obrasci h-j1 i h-j2), obrada HPB
Međugodišnja stopa promjene cijena odabranih komponenti indeksa potrošačkih cijena
2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022.
Indeks potrošačkih cijena – ukupno
1,1%
1,5%
0,8%
0,1%
2,6%
10,7%
Hrana i bezalkoholna pića 2,9% 1,0% (0,1%) 1,9% 1,6% 15,8%
Alkoholna pića i duhan 2,4% 2,8% 4,4% 3,6% 5,9% 3,7%
Odjeća i obuća 0,8% (1,3%) (0,9%) (0,6%) (0,1%) 7,0%
Stanovanje, voda, električna
energija, plin i ostala goriva (2,7%) 2,7% 3,1% (1,0%) 1,6% 10,0%
Pokućstvo, oprema za kuću i
redovito održavanje kućanstva 0,1% 0,4% 0,8% 0,3% 1,0% 12,4%
Zdravlje 1,1% 1,4% (0,9%) 1,2% 0,8% 2,0%
Prijevoz 3,3% 3,5% (0,3%) (4,3%) 8,3% 14,2%
Komunikacija (1,6%) (0,2%) (0,2%) 1,5% 1,1% 0,3%
Rekreacija i kultura 0,8% 0,9% 0,7% 0,1% 1,7% 7, 2%
Obrazovanje 0,8% 0,4% 0,8% (0,4%) 0,5% 1,1%
Restorani i hoteli 5,1% 3,0% 3,0% 1,5% 2,9% 13,3%
Razna dobra i usluge 0,3% 0,7% 0,3% 2,0% 0,9% 7, 4%
15
Zaposlenost i plaće
Usporedno kretanje broja i bruto primanja zaposlenih
750
1.000
1.250
1.500
1.750
u EUR
2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. .
Broj zaposlenih (u tisućama) Nominalne bruto plaće (EUR) Realne bruto plaće (EUR)
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
siječanj
ožujak
svibanj
srpanj
rujan
studeni
Izvor: HNB, www.hnb.hr (Bilten, sezonski prilagođene i dodatne vremenske serije), obrada HPB
Trend pada broja zaposlenih u Hrvatskoj trajao je do početka 2014. godine nakon čega se broj zaposlenih oso-
ba kontinuirano povećava. Do prekida trenda dolazi uslijed pandemije COVID-19 u 2020. godini. Ova promjena
ostala je ograničena na navedenu godinu zbog brze i sveobuhvatne reakcije središnje vlasti koja je ograničila
efekte iznenadne kontrakcije provođenjem programa očuvanja radnih mjesta već u 2020. godini.
Ubrzani gospodarski oporavak koji je uslijedio u 2021. godini rezultirao je dodatnim zahtjevima za radnom
snagom pa je evidentiran veći prosječan broj zaposlenih (=1,57 milijuna) od pretkrizne 2019. godine (=1,56
milijuna). U 2022. godini nastavak gospodarskog oporavka dodatno je povećao prosječni broj zaposlenih osoba
na 1,61 milijun osoba.
Primjetan porast stope inflacije koji je otpočeo u 2021. godini značajno je ubrzao u 2022. godini dosegnuvši
rekordne vrijednosti. Ovo se izravno odrazilo i na razliku između nominalne i realne bruto plaće. Gledajući u
kategorijama realnog bruto dohotka, on se vratio na razinu iz 2020. godine. Opisana posljedica porasta inflacije
uz ostale efekte negativno će se odraziti na potrošačko samopouzdanje i preferencije zaduživanja klijenata u
budućem poslovnom razdoblju.
U 2021. godini započinje proces ubrzanog rasta cijena pa je indeks potrošačkih cijena na kraju 2021. godine
iznosio 5,5 posto na godišnjoj razini. Inflacijska spirala inicirana je uvezenom inflacijom, odnosno rastom cijena
i sirovina na svjetskim tržištima da bi u sljedećoj godini rat u Ukrajini i prijetnja nestašice hrane još snažnije
ubrzao ukupan porast cijena pa je tako krajem 2022. godine inflacija dosegla 15% mjerena indeksom potro-
šačkih cijena i 13,1% mjerena temeljnim indeksom potrošačkih cijena. Prikazane stope inflacije ovako visoke
razine inflacije nisu zabilježene od stabilizacijskih programa u devedesetim godinama, a za očekivati je da će
se negativni efekti početi neutralizirati tek u 2023. godini.
Struktura rasta cijena unutar potrošačke košarice detaljnije prikazuje širinu inflatornih pritisaka budući da niti
jedna stavka iz košarice nije ostvarila pad troškova u odnosu na prethodnu godinu. Dodatno je važno za
istaknuti da su stavke hrane i bezalkoholnih pića kao i troškovi prijevoza, stanovanja, voda, električne energije,
plina i ostalih goriva zbog opisanih makroekonomskih faktora ostvarila i najvišu razinu povećanja i to upravo
kao komponente s najvećim udjelom u ukupnim troškovima potrošačke košarice.
16
Javne financije
Ekstenzivne intervencije središnje države u vidu subvencija koje su bile potrebne kako bi se neutralizirali nega-
tivni efekti COVID-19 pandemije vidljivo su utjecale na negativnu razliku između ukupnih prihoda i ukupnih
rashoda konsolidirane opće države u 2020. i 2021. godini. Tako su tekući transferi u 2020. godini i 2021. godini
iznosili 11,7 i 12 milijardi EUR respektivno. Ukupno gledajući ostvaren je deficit od 3,6 milijardi EUR u 2020.
godini i 3,1 milijardu EUR u 2021. godini. Smanjenje gospodarske aktivnosti u periodu pandemije druga je bitna
komponenta koja je utjecala na negativnu razliku između prihoda i rashoda. Gledajući na međugodišnjoj razini,
a nakon umanjenja epidemioloških restrikcija u 2021. godini, ukupni prihodi središnje države bili su 10,69% veći
od onih ostvarenih u 2020. godini.
U 2022. godini uz nastavak robusnog gospodarskog rasta i potražnje za uslugama i proizvodima domaće
ekonomije, dominantan je efekt sveukupnog porasta cijena koji je rezultirao najvećim diferencijalom između
prihoda i rashoda na kvartalnoj razini. Tako je u trećem kvartalu 2022. godine, ostvaren suficit prihoda nad
rashodima od 1,3 milijarde EUR-a, a kumulativ za prva tri kvartala iste godine iznosi 1,54 milijarde EUR-a.
Dugotrajno prisutan trend pada kamatnih stopa još nije dosegnuo točku infleksije pa je u prikazanom raz-
doblju nastavljen trend pada udjela kamatnih troškova u ukupnim rashodima. Teret kamata na proračunske
rashode u 2021. godini je iznosio 3,15%.
Promatrajući dugoročno, konsolidirani saldo opće države je u posljednjih pet godina u potpunosti uravnote-
žen izuzev dvije pandemijske godine.
Izvor: HNB, www.hnb.hr (nefinancijski računi opće države, obrazac h-i_1), obrada HPB
Razlika između ukupnih prihoda i ukupnih rashoda konsolidirane opće države (u milijunima eura)
2017.
Q1 Q2 Q3 Q4
2018.
Q1 Q2 Q3 Q4
2019.
Q1 Q2 Q3 Q4
2020.
Q1 Q2 Q3 Q4
2021.
Q1 Q2 Q3 Q4
2022.
Q1 Q2 Q3
1.500
1.000
500
0
(500)
(1.000)
(1.500)
(2.000)
17
Poslovno okruženje
Broj kreditnih institucija na hrvatskom tržištu se uslijed konsolidacije tržišta i prestanka poslovanja manjih
banaka kontinuirano smanjuje. Nastupanje COVID-19 krize u 2020. godini usporilo je proces konsolidacije
sektora no unatoč tome osim preuzimanja Sberbank d.d. od strane Banke, došlo je i do integracije dvije stam-
bene štedionice s maticama pa je time na dan 31. prosinca 2022. na tržištu poslovalo 20 poslovnih banaka i 1
stambena štedionica.
Koncentracija sektora, mjerena tržišnim udjelom najvećih 5 banaka, porasla je s već visokih 74% u 2017.
na preko 80% krajem 2019. godine, što se dodatno povećalo na 83,52% na kraju poslovne 2022. godine.
Herfindahl-Hirschmanov indeks koncentracije imovine kreditnih institucija je nakon višegodišnjeg kontinuiranog
blagog rasta, a zbog realiziranih poslovnih kombinacija u 2018. i 2019., prešao preko razine od 1.600 bodova,
što označava umjereno koncentrirano tržište. HHI indeks je na dan 31. prosinca 2022. iznosio 1.670 bodova,
uslijed jačeg organskog rasta volumena i posljedičnog rasta tržišnog udjela, kod velikih banaka.
Broj kreditnih institucija i Herfindahl-Hirchmanov indeks (HHI) koncentracije za imovinu banaka
broj kreditnih institucija
Karakteristika tržišta u regiji srednje i istočne Europe je da dominantan udio imaju banke u stranom vlasništvu,
pri čemu Hrvatska nije iznimka. Tako banke i stambene štedionice u inozemnom vlasništvu već dugi niz godina
čine oko 90% posto ukupne imovine sektora kreditnih institucija, a među njima dominiraju banke s područja
Europske Unije, u talijanskom, austrijskom i mađarskom vlasništvu.
HPB je jedna od dvije preostale državne banke, te je na dan 31. prosinca 2022. zauzimala šesto mjesto među
kreditnim institucijama u RH po veličini aktive, s tržišnim udjelom 6,01 posto (tržišni udio prema privremenim nere-
vidiranim podacima s NHB-om na konsolidiranoj osnovi iznosi 7,63%). Preostala državna banka - Croatia banka
d.d. čini 0,32% imovine sustava, čime domaće banke u državnom vlasništvu čine 7,95% udjela (što uključuje i
NHB), dok se na domaće banke u privatnom vlasništvu odnosi 92,05% udjela u imovini kreditnih institucija.
Ukupna imovina sektora porasla je za značajnih 4,19 milijarde eur u 2021. godini, a u 2022. godini porast imo-
vine se dodatno ubrzao, pa je na dan 31. prosinca 2022. godine prema nerevidiranim podacima y-t-d povećanje
Izvor: HNB, www.hnb.hr (revidirani pokazatelji poslovanja kreditnih institucija od 2008. do 2022., Odabrani pokazatelji strukture,
koncentracije i poslovanja kreditnih institucija na dan 31. 12. 2022.), obrada: HPB
33
32 32
31
30
29
27 27
25
24
21
20 20 20
5
5 5
5
5
5
5
5
5
5
4
3 3 3 1
1 2
1
1
1
1
1 1
1
1
700
800
900
1.000
1.100
1.200
1.300
1.400
1.500
1.600
1.700
0
5
10
15
20
25
30
35
40
45
2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022.
banke stambene štedionice štedne banke HHI (desna os)
20
18
2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022.
Prinos na imovinu (ROA) 0,85 1,21 1,37 0,61 1,17 1,00
Prinos na kapital (ROE) 5,91 8,4 9,82 4,4 8,75 8,18
Pokazatelj troškovne efikasnosti (CIR) 48,98 48,05 46,32 54,99 48,72 52,51
Udio neprihodujućih kredita u ukupnim
kreditima (NPL) 8,73 7,4 9 5,47 5,42 4,33 3,01
Pokrivenost neprihodujućih kredita
umanjenjima vrijednosti 61,64 60,41 68,01 64,05 63,16 66,98
Stopa ukupnoga kapitala 23,8 23,14 24,8 24,92 25,85 24,57
Koeficijent likvidnosne pokrivenosti (LCR) 190,83 164,38 173,71 181,94 202,48 242,38
Ključni pokazatelji poslovanja kreditnih institucija (u %)
Izvor: HNB, www.hnb.hr (revidirani pokazatelji poslovanja kreditnih institucija za 2017. – 2022., nerevidirani pokazatelji poslovanja
kreditnih institucija na 31.12. 2022.); obrada: HPB
iznosilo 9,47 milijardi eur. Ubrzanje porasta imovine sektora pod izravnim je utjecajem deponiranja sredstava na
račune u bankama radi konverzije domaće valute u euro i ekspanzije kreditiranja banaka nastavno na relativno
visoku potražnju za kreditima.
U skladu s tim, većina kreditnih institucija koje posluju u Hrvatskoj ostvarila je porast imovine, pri čemu su
unutar strukture najviše rasli likvidni instrumenti (ponajviše depoziti kod HNB) i dane kredite i predujmove uz
zadržavanje kvalitete imovine konstantnom (udio neprihodujućih kredita (NPL) na kraju 2022. iznosio je 3,01%, a
na kraju 2021. iznosio je 4,33%). Neprihodujući krediti smanjili su se u portfelju kredita kućanstvima pa se udio
NPL-ova smanjio s 7,1% na 6,6%. Udio NPL-ova u sektoru nefinancijskih društava smanjio se s 12,5% na 9,9%,
ponajprije pod utjecajem gospodarskog oporavka i prodaje neprihodujućih potraživanja.
Kreditne institucije su prema privremenim nerevidiranim podacima u 2022. poslovale s neto dobiti u iznosu
709,6 milijuna eur, što je 4,87% manje nego u prethodnoj godini. Blagi pad dobiti ostvarene u poslovnoj godini u
značajnom dijelu je rezultat povećanih troškova uslijed pripreme za konverziju domaće valute na EUR. Posljedično
je pokazatelj troškovne efikasnosti mjeren omjerom troškova i prihoda u 2022. godini nešto viši od prethodne
poslovne godine ali za očekivati je povrat ovog pokazatelja prema predkriznim veličinama. Karakteristika sektora
je i dalje visoka razina kapitaliziranosti, a pokazatelji likvidnosti potvrđuju značajnost priljeva sredstava uslijed
efekta konverzije valute.
19
Kreditne institucije – pregled kretanja odabranih pokazatelja 2022. i rang lista top-10 najbolje pozicioniranih
banaka po kategoriji
Tržišni udio u imovini
Rang
Naziv institucije
Udio u
ukupnoj
imovini (%)
1 Zagrebačka banka d.d.
26,29
2 Privredna banka Zagreb d.d.
20,86
3 Erste&Steiermärkische Bank d.d.
17,93
4 OTP banka d.d.
10,07
5
Raiffeisenbank Austria d.d.
8,37
6
Hrvatska poštanska banka d.d.
6,01
7 Addiko Bank d.d.
3,01
8 Nova hrvatska banka d.d.
1,62
9 Istarska kreditna banka Umag d.d.
0,92
10 Podravska banka d.d.
0,80
Likvidnost
Rang
Naziv institucije
LCR
(%)
1 J&T banka d.d.
1.109,49
2 Samoborska banka d.d.
1.006,72
3 Istarska kreditna banka Umag d.d.
612,43
4 Karlovačka banka d.d.
504,49
5 Addiko Bank d.d.
383,94
6 Imex banka d.d.
362,67
7 Croatia banka d.d.
266,28
8 Privredna banka Zagreb d.d.
259,25
9 Zagrebačka banka d.d.
256,11
10
Slatinska banka d.d.
247,14
17
Hrvatska poštanska banka d.d.
181,25
Povrat na kapital
Rang
Naziv institucije
ROE
(%)
1 Imex banka d.d.
20,25
2 Karlovačka banka d.d.
18,18
3 Samoborska banka d.d.
17,02
4 Croatia banka d.d.
12,77
5 Banka Kovanica d.d.
12,76
6 Erste&Steiermärkische Bank d.d.
10,67
7 Agram banka d.d.
10,41
8 Istarska kreditna banka Umag d.d.
10,39
9 OTP banka d.d.
9,85
10
Zagrebačka banka d.d.
9,68
15
Hrvatska poštanska banka d.d.
5,03
Povrat na imovinu
Rang
Naziv institucije
ROA
(%)
1 Imex banka d.d.
1,82
2 Samoborska banka d.d.
1,74
3 Karlovačka banka d.d.
1,45
4 Banka Kovanica d.d.
1,38
5 Zagrebačka banka d.d.
1,27
6 Privredna banka Zagreb d.d.
1,27
7 OTP banka d.d.
1,26
8 Erste&Steiermärkische Bank d.d.
1,05
9 Agram banka d.d.
1,05
10
Istarska kreditna banka Umag d.d.
0,85
17
Hrvatska poštanska banka d.d.
0,43
Profitabilnost
Rang
Naziv institucije
Neto dobit
(000 EUR)
1 Zagrebačka banka d.d.
237.741
2 Privredna banka Zagreb d.d.
189.218
3 Erste&Steiermärkische Bank d.d.
129.707
4 OTP banka d.d.
89.621
5
Raiffeisenbank Austria d.d.
37.025
6
Hrvatska poštanska banka d.d.
17.566
7 Addiko Bank d.d.
6.822
8 Karlovačka banka d.d.
6.156
9 Agram banka d.d.
6.026
10 Istarska kreditna banka Umag d.d.
5.511
Kapital
Rang
Naziv institucije
Adekvatnost
kapitala (%)
1 Zagrebačka banka d.d. 32,99
2 Addiko Bank d.d. 32,00
3 J&T banka d.d. 29,62
4 Privredna banka Zagreb d.d. 27,4 4
5 Samoborska banka d.d. 22,73
6
Hrvatska poštanska banka d.d.
22,55
7 Raiffeisenbank Austria d.d. 22,26
8 Karlovačka banka d.d. 20,04
9 OTP banka d.d. 19,58
10 Erste&Steiermärkische Bank d.d.
19,45
Izvor: HNB, www.hnb.hr (Podaci o poslovanju kreditnih institucija na dan 31. prosinca 2022. godine (privremeni nerevidirani);
obrada: HPB
20
Prošlost je
zanimljiva,
budućnost
još više
21
Izvješće Uprave o stanju Hrvatske poštanske banke,
dioničko društvo
Povijest i bitni događaji u razvoju Hrvatske poštanske banke,
dioničko društvo
Osnivanje i počeci HPB
Banka je osnovana u listopadu 1991. godine sa sjedištem u Zagrebu, a prva poslovna adresa bila je u
Tkalčićevoj ulici 7. Dionice Banke upisalo je i preuzelo 50 osnivača/dioničara, poslovnih partnera Hrvatske
pošte i telekomunikacija HPT-a, koji je bio najveći dioničar i koji je osigurao resurse za početak rada. Kao
univerzalna bankarska organizacija, Banka je registrirana za „sve novčane, depozitne, kreditne i garancijske
poslove s pravnim osobama i sve bankarske poslove s pučanstvom, uključujući i poslove platnog prometa“.
Polazeći od potreba građana i gospodarstvenika za bankarskim uslugama, osobito u sredinama gdje nema
poslovnica banaka i oslanjajući se na široku mrežu poštanskih ureda, Banka je započela s prikupljanjem depo-
zita građana, privatnih poduzetnika i pravnih osoba. U svibnju 1992. Banka počinje obavljati devizni platni
promet s inozemstvom i prikupljati prve devizne depozite. Tijekom te godine prednosti novoosnovane banke,
osim osnivača i poslovnih partnera HPT-a, počeli su prepoznavati i manji privatni poduzetnici koji se uključuju
u depozitnu sferu Banke. Uredbom o naplati dugova odnosno potraživanja plasiranih sredstava Poštanske
štedionice Beograd – filijale za Hrvatsku, Zagreb (od 25. ožujka 1992. godine, NN 15/92), Banka je imenovana
pravnim slijednikom te filijale što je dalo značajan doprinos formiranju njenih potencijala i poslova (zamjena
štednih knjižica i tekućih računa, preuzimanje štediša i deponenata, naplata potraživanja).
Banka je tijekom svojih početaka prvenstveno obavljala poslove sa stanovništvom, prikupljala dinarska
odnosno kunska sredstva građana, isplaćivala plaće i mirovine, a viškove sredstava plasirala na tržište novca
i kratkoročno kreditirala obrtne potrebe gospodarskih subjekata. Čak i u tim složenim okolnostima poslovanja,
Banka je bilježila stalni rast bilančne sume i ostvarivala dobit.
Godine 1995. kupljena je zgrada u Jurišićevoj ulici 4, koja postaje novo sjedište Banke, koje se nije mijenjalo
do danas.
Širenje poslovanja
Prva podružnica otvorena je u Splitu u travnju 2003. godine, nakon čega je pokrenuta ekspanzija poslovne
mreže koja je s vremenom narasla na 56 poslovnih jedinica koliko ih ima danas.
U srpnju 2005. Banka je osnovala HPB-nekretnine, društvo s ograničenom odgovornošću za promet
nekretninama i graditeljstvo i HPB Invest, društvo s ograničenom odgovornošću za upravljanje investicijskim
fondovima, čime je formirana HPB Grupa.
Razvoj HPB Grupe nastavljen je 2006. godine osnivanjem HPB-Stambene štedionice, dioničkog društva
za stambenu štednju, koje je uspješno pripojeno matičnom društvu dana 2. prosinca 2019. kao rezultat racio-
nalizacije i optimizacije poslovanja.
Diverzifikacija vlasničke strukture i kapitalno jačanje
Javnom ponudom dionica Banke u rujnu 2015. godine, dionički je kapital Banke povećan za 550 milijuna kuna
mješovitim ulaganjem privatnog i javnog kapitala. U dioničarsku strukturu Banke ulaze mirovinski fondovi,
investicijski fondovi i ostali privatni investitori koji su uplatili ukupno 305,9 milijuna kuna putem čega stječu
vlasnički udio u temeljnom kapitalu od 25,5%. Republika Hrvatska uplatila je 244,1 milijuna kuna pa se vlasnički
udio Republike Hrvatske i povezanih osoba smanjio s 99% na 74,5 posto. Potonji udio je povećan u 2021.
godini na 77,3% kroz prijenos dionica uslijed gašenja Fonda za gospodarsku suradnju Prosperus, koji je bio
dioničar Banke, na udjelničare u tom fondu: Hrvatsku banku za obnovu i razvitak koja je svoj udio prenijela
na Republiku Hrvatsku i Fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog i istrošenog nuklearnog
goriva Nuklearne elektrane Krško, koji je u 100% vlasništvu Republike Hrvatske.
22
Stjecanje i pripajanje Jadranske banke d.d. Šibenik
Banka je u 2018. godini po prvi put u svojoj povijesti prepoznala i iskoristila priliku za anorganski rast te je
dana 14. srpnja 2018. stekla 100%-tni vlasnički udio u društvu JADRANSKA BANKA d.d. ŠIBENIK (JABA),
koja je prethodno bila u postupku sanacije. Odmah po stjecanju JABA-e započet je postupak njenog pripajanja
Banci, što je u cijelosti uspješno provedeno s danom 1. travnja 2019. godine nakon čega je nekadašnja JABA
nastavila poslovati u sklopu Banke kao poslovna jedinica – regionalni centar te su ostvareni pozitivni sinergijski
i financijski efekti na kapital Banke.
ECB sveobuhvatna procjena
HPB je krajem 2019. ušla u opseg sveobuhvatne procjene od strane ECB, zajedno s još četiri domaće banke.
U svibnju 2020. je od strane ECB potvrđena kvaliteta aktive Banke i otpornost njene bilance te su ispunjeni
preduvjeti za pokretanje ulaska RH u Europsku monetarnu uniju (EMU).
Stjecanje Sberbank d.d.
Zbog početka ruske agresije na Ukrajinu, u hrvatskoj podružnici Sberbanke došlo je do naglog pogoršanja
likvidnosne pozicije uslijed nekontroliranog povlačenja sredstava klijenata te je posljedično nad tom bankom
dana 1. ožujka 2022. godine otvorena sanacija.
HPB je izrazito dobro poslovala u periodu nakon 2019. godine i značajno ojačala svoju kapitalnu poziciju,
čime je bila spremna za akvizicije. Kako su Jedinstveni sanacijski odbor i HNB pozvali zainteresirane banke
za kupnju Sberbank d.d., HPB je vrlo brzo i spremno reagirala te za iznos od 71.000.000,00 kuna preuzela
100% vlasnički udio u Sberbank d.d. u hitnom postupku, za što je bilo potrebno ishoditi sva potrebna regu-
latorna odobrenja. Na taj način su otklonjeni ogromni sistemski rizici do kojih je moglo doći da je Sberbank
d.d. Hrvatska nekontrolirano propala. Nakon uspješne provedbe sanacije Sberbanke, Savjet Hrvatske narodne
banke („HNB“) na sjednici održanoj 13. travnja 2022. godine donio je Odluku kojom se okončava postupak
sanacije nad Sberbank d.d. – u sanaciji na dan 13. travnja 2022., u 23:59:59 sata.
HPB je preuzela kontrolu i upravljanje nad Sberbank 14. ožujka 2022., od kad ista posluje u sklopu HPB
Grupe kao Nova hrvatska banka d.d. Na ovaj način HPB Grupa je dodatno ojačana mrežom poslovnica za
poslovanje s građanstvom i gospodarstvenicima, čime nastavlja s realizacijom svojih strateških ciljeva jača-
nja bankarske grupacije u domaćem vlasništvu, kao i doprinosa boljitku i gospodarskom razvoju Republike
Hrvatske.
Kako bi sinergijski učinci i korist za dioničare i klijente bila maksimizirana, HPB i NHB su dana 20. prosinca
2022. donijele odluku o pokretanju postupka pravno-formalnog i poslovnog pripajanja Nove hrvatske banke d.d.
HPB-u, što se planira provesti u najkraćem mogućem roku.
Stjecanje društva Pronam Nekretnine d.o.o.
Banka je 4. srpnja 2022. godine sklopila transakciju kupnje potraživanja i udjela koji se odnose na kredit-
no-depozitne i ostale odnose Nove hrvatske banke d.d. s društvima Pronam Nekretnine d.o.o. i SBERBANK
EUROPE AG u likvidaciji (u daljnjem tekstu: SBAG) za ukupnu vrijednost transakcije 74.000.000,00 EUR.
Predmetnom transakcijom Banka je u paketu stekla:
• 100% vlasničkog udjela u društvu Pronam Nekretnine d.o.o.;
• pravo potraživanja koje SBAG ima prema društvu Pronam Nekretnine d.o.o. po kreditu koji dospijeva
2027. godine, ukupnog nominalnog iznosa glavnice 5.300.000,00 EUR;
• pravo potraživanja koje SBAG ima prema NHB po određenim kreditima i MREL kreditu koji dospijevaju
između 2024. i 2029., ukupnog nominalnog iznosa glavnice od 66.000.000,00 EUR.
Ovom transakcijom HPB je nastavila s optimizacijom strukture HPB Grupe te osigurala poslovni kontinuitet
kroz stjecanje nekretnina koje se koriste za obavljanje temeljne djelatnosti društava u HPB Grupi, te minimizi-
rala buduće izdatke i rashode koji proizlaze iz dužničkih instrumenata. Ujedno ova transakcija označila je i kraj
naslijeđenog kreditno-depozitnog odnosa NHB, a time i HPB Grupe, sa SBAG.
HPB u rujnu 2022. godine započinje s provođenjem procesa pripajanja društva Pronam Nekretnine d.o.o. s
ciljem ostvarivanja dodatnih pozitivnih učinaka na financijski položaj i rezultate.
23
10./1991.
Osnivanje HPB
kao subsidijara Hrvatske pošte i telekomunikacija (”HPT”)
Pregled ključnih događaja u korporativnoj povijesti HPB d.d
12./1995.
Kupnja i preseljenje u novo sjedište
u znamenitu zgradu u Jurišićevoj 4, Zagreb
04./2003.
Prva HPB podružnica
otvorena u Splitu
Sredina 2005.
Korporativni rebranding
i usvajanje novog logotipa i
novog slogana (”Moja banka”)
12./2010.
Republika Hrvatska postaje većinski dioničar
kroz dokapitalizaciju
09./2015.
Dokapitalizacija HPB-a
kroz kombiniranu privatnu i javnu
ponudu (550 milijuna kuna)
07./2018.
Akvizicija Jadranske banke d.d.
Šibenik
03./2022.
Akvizicija Sberbank d.d. koja
postaje Nova hrvatska banka d.d.
07./2022.
Akvizicija Pronam Nekretnine d.o.o.
Zagreb
Projekt prelaska na jedinstvenu valutu EU
U skladu s definiranim planovima i rokovima zamjene hrvatske kune eurom, HPB je kao jedna od prvih banaka
provela uspješnu prilagodbu svih svojih sustava na euro i započela s redovnim radom odmah u ponedjeljak 2.
siječnja 2023. od 8:00 sati. U skladu sa svojom značajnom ulogom u sferi isplate mirovina, osigurana je isplata
umirovljenicima diljem Hrvatske odmah i bez odgode, kao i sve ostale bankovne usluge.
S obzirom na veliki opseg raznovrsnih poslovnih aktivnosti koje je bilo potrebno provesti u svrhu pravovre-
mene prilagodbe, provedeno je na stotine pojedinačnih razvojnih aktivnosti, sastanaka i koordinacija timova,
evidentirano je preko 80 tisuća radnih sati IT stručnjaka na ovom projektu, uz oko 250 manjih i većih promjena
na IT sustavu, čime je ovo bio jedan od najvećih projekata u povijesti Banke.
24
Zakonodavni okvir
Uvjeti za osnivanje i poslovanje Banke kao kreditne institucije u Republici Hrvatskoj uređeni su Zakonom o kre-
ditnim institucijama (“Narodne novine” broj 159/2013, 19/2015, 102/2015, 15/2018, 70/2019, 47/2020 i 146/2020
i 151/2022) i Zakonom o trgovačkim društvima (“Narodne novine” broj 125/2011, 111/2012, 68/2013, 110/2015,
40/2019, 34/2022 i 114/2022).
Danom uvođenja eura prestaje bliska suradnja i započinje puno članstvo Hrvatske narodne banke u jedin-
stvenom nadzornom mehanizmu te je stoga izmjenama i dopunama prilagođen Zakon o kreditnim institucijama
na način da se izvan snage stavljaju odredbe kojima se uređuju procesi i postupanja u uvjetima bliske suradnje.
Slijedom navedenog, izmijenjene su odredbe temeljem kojih je Hrvatska narodna banka postupala sukladno
uputama Europske središnje banke (npr. u postupcima izdavanja i ukidanja odobrenja za rad kreditnim institu-
cijama te odobravanje internih modela).
Pružanje investicijskih i pomoćnih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti u Republici Hrvatskoj uređeno
je Zakonom o tržištu kapitala (“Narodne novine” broj 65/2018, 17/2020, 83/2021 i 151/2022 podzakonskim
propisima Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, kao i EU regulativom kojom se izravno ili implemen-
tacijom u hrvatski zakonodavni okvir jedinstveno uređuje tržište kapitala na području cijele Europske unije, a
pružanje usluga platnog prometa koje Banka obavlja uređuje Zakon o platnom prometu („Narodne novine“ broj
66/2018 i 114/2022), uključujući i pripadajuće podzakonske propise.
Za poslovanje Banke osobito su relevantni podzakonski propisi Hrvatske narodne banke kao nadležnog
regulatora kojima se uređuje osnovna djelatnost Banke i poslovanje vezano uz osnovnu djelatnost, a prven-
stveno Odluka o sustavu upravljanja (“Narodne novine” broj 96/2018, 67/2019, 145/2020 i 145/2021). Tijekom
2022. godine Banka je kroz projektne aktivnosti uspješno usklađivala poslovanje s odredbama Zakona o uvo-
đenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj (NN 57/2022 i 88/2022) u cilju ostvarivanja preduvjeta
za implementaciju pravila za preračunavanje, opskrbu i zamjenu gotovog novca kune za gotov novac eura,
dvojni optjecaj, dvojno iskazivanje, primjenu načela neprekidnosti pravnih instrumenata, proračuna, financijskih
planova, poslovnih knjiga, financijskih izvještaja i sl., u procesu uvođenja eura kao nove nacionalne valute.
Također, tijekom 2022. godine započete su i projektne aktivnosti u svrhu provođenja procesa pripajanja Nove
hrvatske banke d.d. u poslovanje HPB d.d.
Uz navedeno i dalje su kao značajni događaji koji imaju utjecaj na poslovanje bili neizvjesnost razvoja
pandemije COVID-19 i posljedično nepredvidivosti trenutka i opsega gospodarskog oporavka tržišta, pri čemu
Banka nastavlja podržavati klijente te primjereno procjenjuje njihovu kreditnu sposobnost i pažljivo razmatra
prikladnost klasifikacije u pojedine rizične skupine. Isto tako, aktualni Rusko-ukrajinski sukob koji geopolitički
Djelatnost Hrvatske poštanske banke
Banka obavlja sve bankovne i financijske usluge od kojih se glavne djelatnosti i stvarne aktivnosti odnose na
poslovanje sa stanovništvom i poslovanje s gospodarstvom, a najznačajnije među njima su kako slijedi:
• sve vrste depozitnih i kreditnih proizvoda i usluga za pravne i fizičke osobe u domaćoj i stranoj valuti,
• usluge transakcijskog poslovanja,
• usluge izdavanja garancija, avala i drugih oblika jamstava,
• usluge factoringa, financijskog najma (leasing),
• usluge kupoprodaje i druge usluge vezane za vrijednosne papire,
• usluge vezane uz poslove kreditiranja, kao npr. prikupljanje podataka, izrada analiza i davanje informa-
cija o kreditnoj sposobnosti pravnih i fizičkih osoba koje samostalno obavljaju djelatnost,
• obavljanje poslova vezanih uz prodaju polica osiguranja u skladu s propisima koji uređuju osiguranje,
• izdavanje elektroničkog novca,
• izdavanje drugih instrumenata plaćanja i upravljanje njima ako se pružanje ovih usluga ne smatra
pružanjem platnih usluga u skladu s posebnim zakonom,
• ostali bankovni proizvodi i usluge (sefovi, Western Union usluge).
25
nije izravno značajno utjecao na Banku, ali usprkos tome moguć je neizravan utjecaj na poslovanje slijedom
sveukupnog razvoja makroekonomskog scenarija, zbog čega se aktivno prati razvoj događaja i mogući utjecaj
na financijsku poziciju Banke te buduće rezultate poslovanja.
Banka u svome poslovanju primjenjuje regulativu Europske unije koju čine objavljene uredbe Europske
unije koje su usvojili Europski parlament i Vijeće, od kojih je najznačajnija Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog
parlamenata i Vijeća od 26. lipnja 2013. godine o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska
društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 („Službeni list“ EU L 176/2013), te delegirane i provedbene uredbe
Europske komisije čije odredbe se izravno primjenjuju u Republici Hrvatskoj u poslovanju kreditnih institucija,
kao i druge relevantne propise koji uređuju poslovanje pravnih osoba u Republici Hrvatskoj, kao i pravnih
osoba i kreditnih institucija sa sjedištem u Republici Hrvatskoj u dijelu u kojem se njihovo poslovanje obavlja sa
inozemstvom (primjerice, propisi drugih država i međunarodni ugovori koji se tiču sprječavanja pranja novca,
plaćanja u međunarodnom platnom prometu i drugo).
Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga nadležna je za nadzor pružanja investicijskih usluga
i pomoćnih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti. Hrvatska agencija za osiguranje depozita kontrolira
ispunjavanje obveza kreditnih institucija iz Zakona o sustavu osiguranju depozita („Narodne novine“ 146/2020 i
119/2022). Hrvatska narodna banka provodi pravila i određuje postupke i instrumente za sanaciju kreditnih insti-
tucija sukladno Zakonu o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava (“Narodne novine” broj 146/2020
i 21/2022).
Agencija za zaštitu osobnih podataka nadzire primjenu propisa iz područja zaštite osobnih podataka, prven-
stveno Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s
obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/
EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) i Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka („Narodne novine“
42/2018).
Banka u svome poslovanju primjenjuje regulativu Europske unije koju čine objavljene uredbe Europske
unije koje su usvojili Europski parlament i Vijeće, od kojih je najznačajnija Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog
parlamenata i Vijeća od 26. lipnja 2013. godine o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska
društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 („Službeni list“ EU L 176/2013), te delegirane i provedbene uredbe
Europske komisije čije odredbe se izravno primjenjuje u Republici Hrvatskoj u poslovanju kreditnih institucija,
kao i druge relevantne propise koji uređuju poslovanje pravnih osoba u Republici Hrvatskoj, kao i pravnih
osoba i kreditnih institucija sa sjedištem u Republici Hrvatskoj u dijelu u kojem se njihovo poslovanje obavlja sa
inozemstvom (primjerice, propisi drugih država i međunarodni ugovori koji se tiču sprječavanja pranja novca,
plaćanja u međunarodnom platnom prometu i drugo).
Banka kao obveznik Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizama (NN broj 108/2017,
39/2019 i 151/2022) u svojem poslovanju poduzima mjere, radnje i postupanja propisana ovim Zakonom radi
sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma te provođenja preventivnih mjera u svrhu sprje-
čavanja korištenja financijskoga sustava za pranje novca i financiranje terorizma. Pored navedenog, Banka
se kao obveznik provedbe mjera i postupaka sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma vodi i izda-
nim EBA-inim Smjernicama o čimbenicima rizika od pranja novca i financiranja terorizma (EBA/GL/2021/02)
i Smjernicama o usklađenosti (EBA/GL/2022/05) koje predstavljaju dodatna očekivanja HNB-a s kojima se
kreditne institucije trebaju uskladiti te ih primjenjivati u svome poslovanju.
Banka u svojem poslovanju poduzima mjere u svrhu umanjenja rizika od prijevare, te izvještava regulatorna
tijela o događajima prijevara u skladu sa Smjernicama (EU) 2021/832 ESB od 26. ožujka 2021. o izvještajnim
zahtjevima za statistiku platnog prometa (ESB/2021/13) i Odlukom o dostavljanju podataka o prijevarama (NN
75/2020).
S obzirom da je Republika Hrvatska, izravno ili putem društava u njenom vlasništvu, većinski vlasnik dionica
Banke, Banka kao relevantnu primjenjuje i posebnu zakonsku/podzakonsku regulativu za trgovačka društva u
većinskom državnom vlasništvu.
26
Hrvatska poštanska banka,
dioničko društvo
Nova hrvatska
banka d.d.
HPB-nekretnine
d.o.o.
HPB Invest
d.o.o.
Pronam
Nekretnine d.o.o.
Opis HPB Grupe i položaja koji Banka ima u Grupi
Hrvatska poštanska banka, dioničko društvo dio je grupe povezanih osoba u smislu Zakona o kreditnim
institucijama i stopostotni je član u sljedećim društvima, s kojima čini HPB Grupu:
Hrvatska poštanska banka, dioničko društvo nije članica koncerna u smislu Zakona o trgovačkim društvima.
Matično društvo
Industrija
Država
Vlasništvo u %
HPB Invest d.o.o.
Upravljanje
investicijskim fondovima
Hrvatska
100
HPB-nekretnine d.o.o.
Promet nekretnina i
graditeljstvo
Hrvatska
100
Nova hrvatska banka d.d.
Financijske djelatnosti
Hrvatska
100
Pronam Nekretnine d.o.o.
Promet nekretnina i
graditeljstvo
Hrvatska
100
Ovisna
društva
27
Dionica HPB-R-A
Dionica HPB uvrštena je u Službeno tržište Zagrebačke burze. Zadnja cijena po dionici krajem izvještajnog raz-
doblja 2022. godine iznosila je 825,00 kuna (trgovinski dan 28.12.2022.), što predstavlja porast od 13,01 posto
u usporedbi sa zadnjom zabilježenom cijenom u 2021. godini (=730,00 kuna na trgovinski dan 30.12.2021.).
Trgovanje dionicom HPB-R-A tijekom izvještajnog razdoblja bilo je kako slijedi:
Informacije i detalji o vrijednosnici
Datum izdanja 12. prosinac 2000.
ISIN HRHPB0RA0002
Segment Službeno tržište Zagrebačke burze
Uvrštena količina 2.024.625
Tržišna cijena na 28. prosinca 2022. (u kn) 825,00
Tržišna kapitalizacija (u mil kn) 1.670,32
700
750
800
850
900
950
1000
Zadnja cijena u HRK
min. ytd 2022.:
730,00 kn
(04. siječanj)
max. ytd 2022.:
960,00 kn
(28. travanj)
28
Σ = 77,35% Σ = 22,65%
HZMO HAOD HP OSTALI
44,90% 8,76% 8,98% 11,93% 2,78%
REPUBLIKA
HRVATSKA
PRIVATNI
DIONIČARI
vlasnički udjeli kojima upravlja Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine
trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske i ostale povezane osobe
privatni institucionalni dioničari i fizičke osobe
Izvor: SKDD
Republika Hrvatska, putem Ministarstva prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine i ostalih državnih
institucija i pravnih osoba pod njenom kontrolom, drži udio od 77,35% u dioničkom kapitalu i glasačkim pravima
Društva na datum 31. 12. 2022. godine.
Vlasnička struktura Hrvatske poštanske banke d.d.
Na dan 31. prosinca 2022. godine vlasnička struktura Banke je kako slijedi:
29
Pregled poslovanja i financijski pregled
Banka je u 2022. godini ostvarila neto dobit nakon poreza u iznosu od 132,6 milijuna kuna.
Neto dobit
Operativna dobit prije rezerviranja iznosi 177,8 milijuna kuna. Prihod od ukidanja rezerviranja za gubitke po
zajmovima i ostalim vrijednosnim usklađenjima financijske i nefinancijske imovine iznose 31,1 milijun kuna, dok
trošak ukidanja rezerviranja za obveze i troškove iznose 50,4 milijuna kuna
Operativna dobit (prije rezerviranja)
177,8
302,8
322,9
289,4
311,8
0,6%
1,5%
1,4%
1,2% 1,2%
2022.2018. 2019. 2020. 2021.
operativna dobit operativna dobit/prosječna imovina
151,9
143,8
182,1
202,1
7,8%
6,6%
7,5%
7,9%
132,6
5,0%
2018. 2019. 2020. 2021. 2022.
neto dobit ROAE
30
Neto prihod od kamata u iznosu od 532,1 milijun kuna generira udio od 71,8 posto u ukupnim prihodima iz
poslovanja.
Struktura neto prihoda iz poslovanja za razdoblje 1.1.- 31.12.
Operativni troškovi bilježe porast zbog viših troškova amortizacije, viših troškova zaposlenika zbog ulaganja u
IT interne resurse te općih i administrativnih troškova zbog aktivnosti usmjerenih na pravovremeno rješavanje
regulatornih obaveza te poboljšanje procesa Banke u cilju eliminacije tehnološkog duga. Banka neprestano
ulaže napore kako bi se troškovima upravljalo što efikasnije.
Upravljanje troškovima 2018. – 2022.
67,7%
64,3%
67,2%
63,8%
25,3%
23,9%
22,1%
23,5%
71,8% 27,9%
7,0%
11,8%
10,7%
12,7%
2018.
2019.
2020.
2021.
2022.
neto kamatni prihod neto prihod od naknada i provizija ostali nekamatni prihod
0,3%
2535 37
42
13
7045
76
76
67
207186
176
163
185
191
222
229
244
261
76,0%
Ukupno
60,1%
61,3%
63,8%
62,0%
72,7%
55,5%
56,9%
58,5%
60,3%
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
0
100
200
300
400
500
600
700
2018. 2019. 2020. 2021. 2022.
zaposlenici amortizacija C/I (headline)
opći i admistrativni troškovi
u mil HRK
osiguranje pasive
C/I (ex.osiguranje pasive)
457 mil. HRK 565 mil. HRK511 mil. HRK 510 mil. HRK 509 mil. HRK
31
Troškovi rezerviranja za gubitke
Usporedno s rastom imovine i kredita i potraživanja od komitenata Banke smanjuje se rizikom ponderirana
aktiva što je rezultat jačanja kulture upravljanja kapitalom.
Imovina i RWA
118,1
147,5
113,3
58,3
7,9
4,1
(0,7)
9,4
(21,0)
2,9
18,6
11,5
8,7
(1,9)
2022.2018. 2019. 2020. 2021.
kreditni gubici-zajmovi kreditni gubici-ostalo nefinancijska imovina
(13,0)
21,2
23,8
25,5
27,8
10,0
11,0
10,6
10,3
46,9%
46,1%
41,6%
36,9%
32,2%
2018. 2019. 2020. 2021. 2022 .
imovina RWA RWA/imovina
+62,3%
+10,0%
34,4
11,1
Krajem 2022. godine aktiva Banke iznosila je 34.390 milijuna kuna što predstavlja povećanje od 6.557 milijuna
kuna (+23,6 posto) u odnosu na 2021. godinu. Sa 46,2 posto krediti i potraživanja od komitenata čine najzna-
čajniji dio u strukturi aktive.
32
Struktura aktive
Ukupni depoziti rasli su za 25,3%. Stanovništvo i gospodarstvo su u porastu, uz primjetno prelijevanje iz oroče-
nja (-5,0%) na a vista račune (+33,1%), što ima povoljan utjecaj na prosječni trošak izvora.
Struktura pasive
7.809
5.228
14.252
545
11.914
5.895
15.874
676
31. 12. 2021. 31. 12. 2022.
Novac, potraživanje od HNB-a i drugih banaka Investicijske vrijednosnice
Krediti i potraživanja od komitenata Materijalna, nematerijalna imovina i ostala aktiva
+24,1%
+52,6%
+12,8%
+11,4%
Struktura ukupnih kredita
(31. 12. 2021.)
53%47%
Struktura ukupnih kredita
(31. 12. 2022.)
stanovništvo
poslovni subjekti
stanovništvo
poslovni subjekti
50%50%
31. 12. 2021. 31. 12. 2022.
(1,4%)
+33,1%
(5,0%)
+37,3%
4.565
18.611
4.804
24.775
1.768
2.427
2.650
2.614
oročeni depoziti a vista depoziti ostale obveze kapital
53%47%
Struktura ukupnih depozita
(31. 12. 2021.)
stanovništvo
poslovni subjekti
financijska tržišta
49%
0%
50%
Struktura ukupnih depozita
(31. 12. 2022.)
1%
stanovništvo
poslovni subjekti
financijska tržišta
33
Poslovi budućnosti
su već tu
34
POSLOVANJE SA STANOVNIŠTVOM
Poslovanje sa stanovništvom HPB obavlja putem vlastite poslovne mreže koju čini 6 regionalnih centara, 51
centar, 5 ispostava, e-poslovnica te putem distributivnog kanala Hrvatske pošte na više od 1.000 poštanskih
ureda raspoređenih na cijelom teritoriju Republike Hrvatske.
U protekloj godini, Banka je ponovno zabilježila stabilnost depozita u poslovanju sa stanovništvom koji su na
dan 31. prosinca 2022. godine iznosili 14,4 milijardu kuna, 16,9% više nego godinu prije. Od toga, depoziti po
viđenju iznosili su 11,0 milijardi kuna, a oročeni depoziti iznose 3,5 milijardi kuna iz čega je vidljiv višegodišnji
nastavak trenda prelijevanja oročenja u a vista depozite koji su rasli za 27,6%.
Uz prelijevanje u a vistu, 2022. godinu obilježio je pad kamatnih stopa pasive što je rezultiralo smanjenjem
kamatnog troška za 40% u usporedbi s godinom ranije.
Ukupni bruto kreditni portfelj stanovništva na kraju 2022. godine iznosio je 8,6 milijardi kuna što je rast od
3,6% u usporedbi s godinom ranije. U 2022. zabilježen je pad tržišnog udjela ukupnih kredita za 0,1 p.p. u
usporedbi s istim razdobljem prošle godine te je zabilježen rast udjela stambenih kredita za 0,2%.
Rast depozitnog i kreditnog portfelja rezultat je stabilnog poslovanja, kvalitetne usluge, lojalnosti klijenata i
prepoznavanje Banke kao sigurnog financijskog čimbenika u bankarstvu Hrvatske.
Novosti u 2022.:
Prodaja/razvoj
HPB je u 2022., u dijelu bruto kreditnog portfelja koji se odnosi na stambene kredite, rasla za 12% što je
nastavak implementiranja strategije Banke da napravi veći iskorak u sigurnijim kolateriziranim plasmanima
no ujedno i ponudi kvalitetne proizvode i uslugu mlađoj populaciji klijenata koji će činiti sigurnu i dugotrajnu
klijentsku bazu Banke.
Osim sudjelovanja u APN-u gdje je u 2022. godini otvoreno preko 550 partija ukupnog volumena 420 miliju-
na kuna što čini 60% veći volumen i 40% više partija u odnosu na prethodnu godinu, Banka je i dalje radila na
stvaranju pretpostavki za akvizicijom novih klijenata te je nastavila graditi svoj imidž ‚Banke za važne životne
odluke’ i pouzdanog partnera za stambeno kreditiranje.
500 tisuća
ukupno klijenata
15 tisuća
novih klijenata
Opis poslovanja poslovnih segmenata
35
13
Zagreb
2 Rijeka
2 Zadar
6 Šibenik
10 Split
3 Dubrovnik
2 Pula
7 Osijek
2 Vukovar
2
Čakovec
2
Varaždin
2
Karlovac
2
Sisak
2
Koprivnica
2
Bjelovar
2
Virovitica
2
Požega
2
Slavonski Brod
2
Gospić
51 centar i 6 ispostava
6 regionalnih centara
Kunski platni promet i ugovaranje proizvoda i
usluga Banke u 1.015 poštanskih ureda za fizičke osobe,
a poslovnim subjektima usluge su dostupne na 992 lokacije
Kreditno poslovanje fizičkih osoba u financijskom kutku HP dostupno na 142 lokacije
36
Budućnost je
0-24h
37
Temeljem ugovorene strateške suradnje sa kartičnom shemom Visa, Banka je u procesu migracije kartica te
se planira završiti migracija kreditnih kartica uz već migriran portfelj debitnih kartica. Time će migracija kartica
na Visa brand uz dizajn kartica hrvatskog nasljeđa omogućiti vizualni identitet hrvatske banke kroz sve vrste
kartica Banka u 2022. godini nastavlja proširenje poslovne suradnje s Visa Europe te kontinuirano provodi
zamjenu portfelja kartica na Visa brand.
Visa brand je jedan od najznačajnijih kartičnih brandova u svijetu, a prelaskom, će svi uvjeti i pogodnosti
koje su klijenti do sada imali po postojećim karticama bit prenesene na novu, Visa karticu uz eventualna
poboljšanja funkcionalnosti za pojedine vrste kartica.
Tijekom 2022. godine, Banka je završila migraciju debitnih kartica te je ujedno izvršena konsolidacija
debitnog portfelja kartica iz Cirus Maestro, Mastercard Debit i Visa Electron u Visa debitnu karticu te je time
migrirano 100% debitnog portfelja validnih kartica.
Na 31. 12. 2022. godine Banka je imala ukupno 678.703 validnih kartica, što je manje za 54.751 odnosu
na 2021. godinu, a kao rezultat konsolidacije i čišćenje baze debitnih kartica iz tri branda na Visa Debit. Od
ukupnog broja validnih kartica 97,70% se odnosi na kartice izdane fizičkim osobama, a 2,30% izdano je
poslovnim subjektima.
Banka je ostvarila ukupno 34,7 milijun transakcija, što predstavlja povećanje od 10,86% u odnosu na pret-
hodnu godinu. Ukupan volumen transakcija je iznosio 14,4 mld kn što predstavlja povećanje od 5,88% u odnosu
na 2021. godinu. Broj transakcija karticama Banke je iznosio 30,3 milijun što predstavlja porast od 7,83% više
u odnosu na 2021. godinu. Ovi rezultati su dijelom ostvareni, jer su u 2022. godini započete suradnje i aktivnosti
prema klijentima, korisnicima kartica za aktivaciju kartica, u suradnji sa Visa, Žuti klik i sl što se planira i dalje
provoditi.
Acquiring dio poslovanja ili prihvata kartica u bankomatskom dijelu je HPB vrlo konkurentna na tržištu.
Jedan dio bankomata, postavlja u suradnji sa ugovornim partnerom SIA, dok ostalih pola mreže postavlja HPB
na mjestima koji su prvenstveno u skladu sa potrebama klijenata, kako stanovništva, tako i gospodarstva.
Broj EFTPOS terminala otprilike je jednak u odnosu na prošlu godinu, a broj bankomata povećan je za 20%
(većim djelom odnosi se na partnersku mrežu SIAe).
Porast broja transakcija karticama drugih banaka na prihvatnim mjestima Banke je 38,8%.
Banka je u 2022. godini implementirala elektrokemijsku zaštitu bankomata i time se uskladila sa regulator-
nim zahtjevima o sigurnosti svojih bankomata. Ugrađeno je u pola bankomatske mreže elektrokemijska zaštita,
a ostatak mreže će biti ugrađen u sljedećoj godini.
Sukladno poslovnoj strategiji Banke, u kojoj je jedna od smjernica digitalizacija poslovanja, u 2022. godini
je započeo projekt „Mobilno plaćanje“ kojim će se, uvesti usluga virtualizacije kartice te omogućiti plaćanja
virtualnim karticama banke putem Google Pay sustava.
Banka je uspješno završila migraciju na novu valutu, čime želimo istaknuti vrlo intenzivne aktivnosti koje
su odrađene na zamjeni valute na svim bankomatima iz kune u Euro te u isto vrijeme je omogućeno podizanja
gotovine debitnom karticom bez naknade na svim bankomatima u RH po preporuci regulatora.
POSLOVANJE SEKTORA DIREKTNIH KANALA
Kartično poslovanje
603
bankomata
678 tisuća
validnih kartica
15
različitih kartičnih proizvoda
2.831
ETF-POS terminala
38
Digitalno bankarstvo
Usluge digitalnog bankarstva bilježe kontinuirani rast, posebice mHPB mobilno bankarstvo. Krajem 2022. godi-
ne bilježimo 117 tisuća korisnika mHPB mobilnog bankarstva za fizičke osobe što predstavlja povećanje za 9%
u odnosu na 2021. godinu. Broj transakcija je 19%, a volumen 28% veći u odnosu na 2021. godinu.
Broj poslovnih subjekata koji imaju ugovorenu uslugu Internetskog bankarstva porastao je na više od 10
tisuća što predstavlja povećanje od 10% u odnosu na prošlu godinu. Također, velik porast bilježi i broj poslovnih
subjekata s ugovorenim mobilnim bankarstvom koji je čak 30% veći u odnosu na 2021. godinu.
Naši klijenti se u svakodnevnom poslovanju s Bankom sve više oslanjaju na digitalne kanale. Stoga je naša
strateška odrednica u razvoju digitalnih rješenja pratiti i odgovoriti na zahtjeve klijenata ali i proaktivno pružiti
usluge koje prepoznajemo kao buduće trendove.
Novosti u 2022.:
2022. godinu obilježilo je uvođenje eura, kao nove nacionalne valute, a time i intenzivne aktivnosti kako bi
osigurali da su kanali digitalnog bankarstva u potpunosti prilagođeni valuti euro. Uz to, intenzivno smo radili na
razvoju novih rješenja s naglaskom na unapređenje korisničkog iskustva na digitalnim kanalima.
• PSD2
Prilagodba PSD2 namjenskog sučelja prelasku na euro te nastavak daljnjeg razvoja PSD2 sučelja –
funkcionalno i u svrhu poboljšanja korisničkog iskustva.
• mHPB aplikacija
Kontinuirana nadogradnja mobilnog bankarstva za fizičke i pravne osobe novim funkcionalnostima među
kojima su:
• Redizajn cjelokupne mHPB aplikacije s ciljem unapređenja korisničkog iskustva uz zadržavanje
svih postojećih funkcionalnosti
• Prilagodba aplikacije vezana uz prelazak na novu valutu euro
• Mogućnost pregleda i promjene podataka klijenata
• Mogućnost pregleda i izmjena postavki vezanih uz Privole
• Unapređenje poruka koje se klijentima dostavljaju putem mHPB-a
• Online otvaranje SuperSmart računa
Intenzivne aktivnosti definicije/implementacije unaprjeđenja procesa online ugovaranja HPB SuperSmart
tekućeg/žiro računa putem e - Poslovnice bez potrebe dolaska u fizičku poslovnicu.
• e-Poslovnica
Daljnje aktivnosti unaprjeđenja e-Poslovnice što organizacijski kako bi osobni bankari preuzeli što veći
broj komunikacija prema klijentima putem chat, audio/video poziva tako i funkcionalno. Uvođenjem pot-
punog online ugovaranja transakcijskog računa putem e–Poslovnice otvaramo značajni akvizicijski kanal
novih klijenata koji nakon što u potpunosti online ugovore transakcijski račun dalje putem e-Poslovnice
mogu potpuno online ugovarati/modificirati značajan broj proizvoda i usluga iz portfelja Banke.
• Internetsko bankarstvo
• Prilagodba aplikacije vezana uz prelazak na novu valutu euro
• Funkcionalnost dohvata izvoda po karticama
Nastavljamo pratiti trendove na tržištu i raditi na digitalizaciji poslovanja kako bi svojim klijentima pružili rješenja
koja su sigurna, brza i jednostavna za korištenje.
39
Pregled proizvoda i usluga u segmentu poslovanja sa stanovništvom:
Grupe proizvoda Proizvodi i usluge 2022.
Računi
• Tekući račun- domaća valuta
• Osnovni račun / Osnovni račun za osjetljivu skupinu – domaća valuta
• Računi posebne namjene - domaća valuta /devizni
• Prebacivanje računa za plaćanje - domaća valuta/devizni
• Žiro račun – domaća valuta /devizni
• Devizni račun
• SuperSmart HPB račun- domaća valuta
• Platni promet – nacionalni/ino, gotovinski/bezgotovinski, domaća valuta /devizni
• Izvješćivanje – mjesečno/godišnje
• Poslovanje s ino čekovima
• Trajni nalozi
• SEPA izravna terećenja
Štednja
• Štednja po viđenju – domaća valuta /devizna
• Dječja otvorena štednja Flexy Kockica - domaća valuta
• Nenamjenska oročena štednja – domaća valuta /devizna
• Namjenska oročena štednja – domaća valuta /devizna
• Oročena štednja s višekratnim uplatama – domaća valuta
• Rentna štednja- domaća valuta /devizna
Krediti
Stambeni krediti
• Stambeni potrošački kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR s kombinacijom
fiksne i promjenjive kamatne stope
• Stambeni potrošački kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR
• Stambeni potrošački kredit u kunama bez hipoteke uz valutnu klauzulu EUR
• Stambeni potrošački kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR na temelju Zakona
o subvencioniranju stambenih kredita
• Stambeni potrošački kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR za kupnju stanova
na temelju Programa Društveno poticane stanogradnje program A
• Stambeni potrošački kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR na temelju
stambene štednje HPB-stambene štedionice
Namjenski krediti
• Turistički kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR
• Kredit za troškove upisa u privatnu srednju školu ili gimnaziju, na preddiplomski,
diplomski i/ili poslijediplomski studij u kunama uz valutnu klauzulu EUR
Nenamjenski krediti
• Gotovinski nenamjenski kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR
• Gotovinski nenamjenski kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR s kombinacijom
fiksne i promjenjive kamatne stope
• Lombardni kredit uz zalog oročenog depozita
• Gotovinski nenamjenski hipotekarni kredit u kunama uz valutnu klauzulu EUR
• Gotovinski nenamjenski kredit za korisnike stambenog potrošačkog kredita na
temelju Zakona o subvencioniranju stambenih kredita
40
Grupe proizvoda Proizvodi i usluge 2022.
Kartice
• Debit Mastercard beskontaktna kartica
• VISA Electron/Debit kartica tekućeg računa
• Maestro katica tekućeg računa
• Mastercard debit kartica žiro računa
• VISA prepaid kartica s nadoplatom
• VISA prepaid kartica za mlade - IDEEEŠ!
• Visa kartica na rate
• Zlatna Mastercard kartica
• Mastercard Pošta & HPB kartica
• Mastercard kreditna kartica (revolving)
• Mastercard kartica s odgodom plaćanja (charge)
Elektroničko
bankarstvo
• mHPB
• mToken
• Internet bankarstvo
• SMS usluga / e-mail usluga
• e-Račun
• e-Gotovina
• e-Građani
HPB Invest
• HPB Kratkoročni obveznički eurski fond
• HPB Kratkoročni obveznički fond
• HPB Obveznički fond
• HPB Bond plus fond
• HPB Global fond
• HPB Dionički fond
Croatia
osiguranje
• CPI uz nenamjenske kredite
• CPI uz stambene kredite
• CO Imovina
• Polica osiguranja od nezgode
• Polica putnog zdravstvenog osiguranja
• Polica života BASIC
• Polica života PREMIUM
• EXCLUSIVE Plus
• Polica Krug života
• Polica Riziko plus
• Polica zdravstvenog osiguranja
• Dobrovoljni mirovinski fond
Ostalo
• Usluge pružanja posredovanja putem kanala „Kreditni posrednici”
• Usluge aplikativnog savjetovanja RoboAdvice-utvrđivanje primjerenosti otvorenih
investicijskih fondova za klijenta
• Procjena prikladnosti otvorenih investicijskih fondova za klijenta
• Execution only
• Mjenjačko poslovanje
• Sefovi
41
Budućnost je
dobra usluga
42
POSLOVANJE S PRAVNIM OSOBAMA
Poslovanje s velikim poduzećima i javnim sektorom
1.485
ukupno klijenata
6,2 mlrd
volumen kredita
883
jedinica lokalne uprave i samouprave
i povezanih društava
11,5 mlrd
volumen depozita
Sektor poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom pruža bankovne usluge za 1.485 klijenata, pri čemu
se teži neprestanom unapređenju usluga i uvođenju inovacija kako bi se što bolje zadovoljile potrebe klijenata.
Iako se u 2022. godini i dalje osjeti utjecaj pandemije COVID-19 te utjecaj novonastale situacije u Ukrajini,
zabilježen je značajan rast broja klijenata, osobito u segmentu poslovanja s jedinicama lokalne samouprave, na
što ima utjecaj i pokretanje projekta Platni promet pravnih osoba u Hrvatskoj pošti.
Razina bruto kredita pravnih osoba Sektora poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom iznosi 6,4
milijardi kuna, što je 18% više u odnosu na prethodnu godinu. U strukturi bruto kredita pravnim osobama domi-
nantan udio imaju krediti trgovačkim društvima i republičkim fondovima, pri čemu HPB nastavlja podržavati
poduzeća i djelatnosti koje generiraju vrijednost za gospodarstvo.
Tijekom 2021. godine poslovnim subjektima koji nisu bili u mogućnosti podmirivati financijske obveze zbog
efekata pandemije COVID-19 i rata u Ukrajini, nastavili smo ugovaranje mjera pomoći, kao što je odobravanje
novih kredita za likvidnost. Kao dodatne mjere pomoći, Banka u suradnji s HBOR-om i HAMAG-BICRO-om
nudi kreditne linije za osiguranje likvidnosti po povoljnim uvjetima.
Ukupni depoziti pravnih osoba Sektora poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom (bez depozita
banaka) na 31. 12. 2022. godine iznosili su 12,0 milijardi kuna, od čega depoziti po viđenju iznose 11,1 milijardu
kuna i primarno se odnose na klijente iz segmenta Središnje države. Zabilježeni porast depozita proizlazi i iz
značajnije akvizicije klijenata i likvidnosti sustava.
Situacija visoke likvidnosti ukupnog financijskog sustava i snažne međubankarske konkurencije predstav-
ljalo je veliki izazov za Banku. Kretanje realizacije u segmentima velikih poduzeća, središnje države i jedinica
lokalne samouprave kroz 2022. godinu bilo je pod utjecajem dva bitna faktora i to prilagodbe na rizike oporavka
od primarnog pandemijskog udara koji se dogodio tijekom 2020. i 2021. godine i iznimne cjenovne konkurencije
u bankarskom sektoru.
Segment velikih poduzeća pokazao je oporavak tijekom 2022. godine, no i dalje je prisutan izostanak zna-
čajnijih investicija. Prevladavaju dominantno zahtjevi za likvidnim sredstvima te refinanciranja postojećih obve-
za kvalitetnih klijenata u potrazi za povoljnijim kamatnim stopama i reduciranjem troška financiranja. Najveći
porast kredita ostvaren je u segmentu velikih poduzeća kao rezultat intenzivnih akvizicijskih aktivnosti kroz
cijelu 2022. godinu, čime je zabilježen rast u svim kvartalima 2022. godine. Fokusiranjem na bonitetne klijente
i financiranjem obrtnih sredstava nadomješten je izostanak investicijskih kredita.
Središnja država i jedinice lokalne samouprave svoje su strategije financiranja kroz 2022. bazirale na jednoj
jednostavnoj ideji – financiranje putem pozivnih natječaja – s ciljem pribavljanja što jeftinijih sredstava. U tim
uvjetima Banka je kreirala svoju poziciju pokušavajući realizirati one prilike koje ne predstavljaju prevelik cje-
novni kompromis. Središnja država značajan dio svojih financijskih potreba realizirala je na tržištu izdavanjem
obveznica značajno reducirajući prostor za kreditiranje, a u dijelu kreditnih sredstva koja je akvizirala kroz
pozivne natječaje. Banka zadržava svoju poziciju kroz financiranje dugoročnih plasmana.
Jedinice lokalne samouprave realizirale su određeni broj investicija u komunalnu infrastrukturu u čemu je
Banka ostvarila kvalitetan rezultat i značajan rast kreditnog portfelja. Također je značajan iskorak vidljiv u dijelu
financiranja obrtnih sredstava, kako postojećih tako i novih klijenata.
Nastavljeno je s razvojem novih proizvoda i jačanjem specijalizacije Banke osobito u segmentu sufinanci-
ranja projekata iz europskih fondova kroz uspostavljeni EU desk u cilju pružanja ekspertize i postizanja izvr-
snosti u praćenju klijenata kako javnog tako i privatnog sektora u financiranju i provedbi projekata. Također je
43
Poslovanje s malim i srednjim poduzećima
11.320
ukupno klijenata
2,4 mlrd *
volumen kredita
6
regionalnih centara
2,76 mlrd
volumen depozita
*uključeni obrtnici
Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima pruža bankovne usluge za više od 11 tisuća klijenata, pri
čemu se stavlja naglasak na inovativnost u poslovanju te neprestano unaprjeđenje mogućnosti financiranja.
U 2022. godini nastavljamo rast kroz novi investicijski ciklus i doprinos hrvatskom gospodarstvu na način
da potičemo projekte mikro, malih i srednjih poduzeća, a u primarni fokus se stavljaju IT, obnovljivi izvori ener-
gije, prehrambena industrija, turistički sektor koji bilježi oporavak te maloprodajni lanci. Sektor SME posebnu
pozornost pridaje i proizvodnoj industriji usmjerenoj u gospodarsko strateški održiv razvoj i nova zapošljavanja.
Na dan 31. prosinca 2022. godine bruto plasmani poslovnih subjekata Sektora poslovanja s malim i sred-
njim poduzećima iznosili su 2,5 milijardi kuna, dok se na ispravke vrijednosti odnosi 411,9 milijuna kuna. Ukupni
depoziti poslovnih subjekata Sektora poslovanja s malim i srednjim poduzećima iznosili su 2,8 milijardi kuna, pri
čemu depoziti po viđenju iznose 2,5 milijardi kuna, a oročeni depoziti 0,3 milijarde kuna.
HPB se kontinuirano bavi kreiranjem cjelovitih financijskih rješenja za male i srednje poduzetnike uz sve
veći naglasak na mikro segment.
S ciljem širenja mreže bankarskih usluga i približavanja banke klijentima u svakom dijelu zemlje, HPB
nastavlja svoju suradnju sa strateškim partnerom Hrvatskom poštom. Na ovaj način banka je poduzetnicima
omogućila poslove ugovaranja transakcijskih računa, usluga digitalnog bankarstva, kartica i kredita te poslove
platnog prometa i u mjestima u kojima nema ispostavu odnosno centar te postala najveći distributivni kanal
osnovnih bankarskih proizvoda i usluga u Republici Hrvatskoj.
Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima posebne napore usmjerava ka racionalizaciji portfelja
klijenata i usklađenja s regulatornim zahtjevima koji se manifestiraju kroz povećanje udjela aktivnih klijenata i
potpuno ažuriranu bazu klijenata s regulatornog aspekta.
uspostavljeno i projektno financiranje s ciljem praćenja velikih projekata u infrastrukturi, energetici, turizmu i sl.,
kako bi bili u korak s očekivanim porastom potražnje za investicijskim kreditima.
Uspješna poslovna suradnja s HBOR-om i HAMAG-BICRO-m po svim programima, kao i suradnja s EBRD-
om i EIB-om nastavlja se i dalje.
Kao i do sada, Sektor će i u idućem razdoblju nastaviti intenzivno surađivati i pružati kreditnu potporu veli-
kim gospodarskim subjektima, državnim jedinicama, kao i jedinicama lokalne uprave. Fokus će biti na disperziji
kreditnog portfelja u korist velikih poduzeća u privatnom vlasništvu i jedinica lokalne samouprave te na porastu
nekamatnih prihoda uz neprestano poboljšanje kvalitete i širenje lepeze usluga.
U pripremi su novi proizvodi za poslovne subjekte, redizajn Internet bankarstva za poslovne subjekte te
unaprjeđenje kreditnog procesa.
44
Pregled proizvoda i usluga u segmentu poslovanja sa poslovnim subjektima:
Grupe proizvoda
Proizvodi i usluge 2022.
Platni
promet
• Transakcijski račun
• Poduzetnički paketi
• Cash pooling
• Escrow račun
• Gotovinski platni promet
• Bezgotovinski platni promet
• Izvješćivanje o stanju i promjenama na računu
• Podaci o solventnosti (BON2)
• SEPA izravno terećenje
• SEPA kreditni transferi
• Platni promet s inozemstvom
• EFTPOS
• E-commerce
Kreditiranje
malog
poduzetništva
Kratkoročno financiranje
• Dopušteno prekoračenje po transakcijskom računu
• Kredit za obrtna sredstva
• Revolving kredit
• Kredit za refinanciranje obveza
• Kredit za međufinanciranje
• Margin kredit
• Kredit uz namjenski oročene depozite
• Kredit za pripremu turističke sezone
• Poljoprivredni (Agro) kredit
• Kredit za pripremu izvoza i za izvoz roba na bazi deviznog priljeva
• Eskont mjenica bonitetnih izdavatelja
• Eskont vrijednosnih papira, obveznica, komercijalnih zapisa te mjenica s avalom
državnih institucija
• Kredit na temelju ustupanja potraživanja od bonitetnih društava u zemlji
• Kredit na temelju ustupanja potraživanja od državnih institucija
• Otkup potraživanja bonitetnih društava (factoring)
• Otkup potraživanja državnih institucija (factoring)
Dugoročno financiranje
• Kredit za obrtna i trajno obrtna sredstva
• Kredit za ulaganja u osnovna sredstva - investicije
• Kredit za refinanciranje obveza
• Kredit uz namjenski oročene depozite
• Kredit za pripremu turističke sezone
• Poljoprivredni (Agro) kredit
• Kredit izvoznicima za kupnju osnovnih sredstava
• Kredit za poboljšanje energetske učinkovitosti i za obnovljive izvore energije
• Kredit za sve vrste radova na zajedničkim dijelovima stambene zgrade
• Kredit za obnovu zgrada oštećenih potresom
Okviri za financijsko praćenje
• Okvir za korištenje kratkoročnih i dugoročnih produkata (krediti, garancije,
akreditivi)
• Okvir za otkup potraživanja
45
Grupe proizvoda
Proizvodi i usluge 2022.
Kreditiranje
malog
poduzetništva
(nastavak)
Posebni kreditni programi – u suradnji s HBOR-om
• Program kreditiranja: Poduzetništvo mladih, žena i početnika
• Program kreditiranja: Investicije privatnog sektora
• Program kreditiranja: EU projekti
• Program kreditiranja: Priprema izvoza
• Program kreditiranja: Obrtna sredstva
• Program kreditiranja: Financijsko restrukturiranje
• Okvirni kredit - Kreditiranje obrtnih sredstava
• Okvirni kredit - Kreditiranje investicijskih ulaganja
• Program osiguranja izvoznih činidbenih bankarskih garancija
• Program osiguranja portfelja kredita za obrtna sredstva za izvoznike
COVID kreditni programi - u suradnji s HBOR-om
• Okvirni kredit za obrtna sredstva broj: COV3-20-1100795
• Program osiguranja portfelja kredita za likvidnost izvoznika –Covid-19 mjera-S-
OPK-COVID-03/20
• Okvirni kredit za obrtna sredstva broj: COV6-20-1101210
Mjere UKRAJINA - u suradnji s HBOR-om
• Program pojedinačnog osiguranja kredita za likvidnost izvoznika – mjera pomoći
gospodarstvu RH nakon ruske agresije na Ukrajinu
• Program osiguranja portfelja kredita za likvidnost izvoznika – mjera pomoći
gospodarstvu RH nakon ruske agresije na Ukrajinu
• Program subvencioniranja premije osiguranja – mjera pomoći gospodarstvu RH
nakon ruske agresije na Ukrajinu
Posebni kreditni programi – u suradnji s HAMAG-BICRO
• Program ESIF (pojedinačna jamstva sufinancirana iz EU strukturnih i investicijskih
fondova) uz Financijski instrument Subvencija kamatne stope iz sredstava
Nacionalnog plana oporavka i otpornosti
• Program ESIF (ograničena portfeljna jamstva)
• HAMAG pojedinačna jamstva za ruralni razvoj
• Jamstveni program ‚PLUS’
COVID kreditni programi - u suradnji s HAMAG-BICRO
• Jamstveni Program dodjele državnih potpora sektoru mora, prometa, prometne
infrastrukture i povezanim djelatnostima u aktualnoj pandemiji COVID-a 19
• Jamstveni Program za kredite za poduzetnike aktivne na području kulture i
kreativnih industrija
Posebni kreditni programi – u suradnji s EIB-om
• Kredit malim i srednje velikim poduzećima (MSP) i srednje kapitaliziranim (Mid-
Cap) poduzećima
Posebni kreditni programi – ostali
• Kreditne linije u suradnji s Ministarstvom hrvatskih branitelja za poslovne subjekte
mikro, malog i srednjeg poduzetništva hrvatskih branitelja i djece hrvatskih
branitelja
• Kreditne linije u suradnji s Hrvatskim audiovizualnim centrom
46
Grupe proizvoda
Proizvodi i usluge 2022.
Kreditiranje
velikih tvrtki
Kratkoročno financiranje
• Dopušteno prekoračenje po transakcijskom računu
• Kredit za obrtna sredstva
• Revolving kredit
• Kredit za refinanciranje obveza
• Kredit za međufinanciranje
• Margin kredit
• Kredit uz namjenski oročene depozite
• Kredit za pripremu turističke sezone
• Kredit za financiranje zaliha pšenice, šećera ili druge robe temeljem zaloga na
zalihama
• Poljoprivredni (Agro) kredit
• Kredit za pripremu izvoza i za izvoz roba na bazi deviznog priljeva
• Eskont mjenica bonitetnih izdavatelja
• Eskont vrijednosnih papira, obveznica, komercijalnih zapisa te mjenica s avalom
državnih institucija
• Kredit na temelju ustupanja potraživanja od bonitetnih društava u zemlji
• Kredit na temelju ustupanja potraživanja od državnih institucija
• Otkup potraživanja bonitetnih društava (factoring)
• Otkup potraživanja državnih institucija (factoring)
Dugoročno financiranje
• Kredit za obrtna i trajno obrtna sredstva
• Kredit za ulaganja u osnovna sredstva - investicije
• Kredit za refinanciranje obveza
• Kredit uz namjenski oročene depozite
• Kredit za pripremu turističke sezone
• Poljoprivredni (Agro) kredit
• Kredit izvoznicima za kupnju osnovnih sredstava
• Kredit za poboljšanje energetske učinkovitosti i za obnovljive izvore energije
• Kredit za sve vrste radova na zajedničkim dijelovima stambene zgrade
• Projektno financiranje
Okviri za financijsko praćenje
• Okvir za korištenje kratkoročnih i dugoročnih produkata (krediti, garancije,
akreditivi)
• Okvir za otkup potraživanja
Posebni kreditni programi – u suradnji s HBOR-om
• Program kreditiranja: Investicije privatnog sektora
• Program kreditiranja: investicije javnog sektora
• Program kreditiranja: EU projekti
• Program kreditiranja: Priprema izvoza
• Program kreditiranja: Obrtna sredstva
• Program kreditiranja: Financijsko restrukturiranje
• Okvirni kredit - Kreditiranje obrtnih sredstava
• Okvirni kredit - Kreditiranje investicijskih ulaganja
• Program osiguranja izvoznih činidbenih bankarskih garancija
COVID kreditni programi - u suradnji s HBOR-om
Okvirni kredit za obrtna sredstva broj: COV3-20-1100795
Program osiguranja portfelja kredita za likvidnost izvoznika – Covid-19 mjera - S-OPK-
COVID-03/20
47
Grupe proizvoda Proizvodi i usluge 2022.
Kreditiranje
velikih tvrtki
(nastavak)
Mjere UKRAJINA - u suradnji s HBOR-om
• Program pojedinačnog osiguranja kredita za likvidnost izvoznika – mjera
pomoći gospodarstvu RH nakon ruske agresije na Ukrajinu
• Program osiguranja portfelja kredita za likvidnost izvoznika – mjera pomoći
gospodarstvu RH nakon ruske agresije na Ukrajinu
• Program subvencioniranja premije osiguranja – mjera pomoći
gospodarstvu RH nakon ruske agresije na Ukrajinu
Posebni kreditni programi – u suradnji s EIB-om
• Kredit srednje kapitaliziranim (Mid-Cap) poduzećima i
za subjekte javnog sektora
• Kredit za subjekte javnog sektora
• Kredit za subjekte privatnog sektora
Posebni kreditni programi – ostali
• Kreditne linije u suradnji s Hrvatskim audiovizualnim centrom
Garancije
i dokumentarni
poslovi
• Činidbene garancije
• Platežne garancije
• Kontragarancije i supergarancije
• Stand by akreditivi
• Nostro (uvozni) akreditivi
• Loro (izvozni) akreditivi
• Dokumentarne naplate
Kartice
• VISA Business debit
• VISA Bonus Plus
• VISA Prepaid business kartica
• VISA Business s odgodom plaćanja
Elektroničko
bankarstvo
• mHPB
• mToken
• Internet bankarstvo
• SMS usluga
Depoziti
• Oročeni depoziti u kunama i valuti
• Depoziti po viđenju u kunama i valuti
• MREL depozit
Pisma namjere
• Neobvezujuće pismo namjere
• Obvezujuće pismo namjere
Ostalo
• Proizvodi HPB Investa
• Usluge koje pružaju HPB Nekretnine
48
POSLOVANJE SEKTORA FINANCIJSKIH TRŽIŠTA
2022. godinu i na svjetskom i domaćem tržištu obilježila je rastuća inflacija te borba centralnih banaka protiv nje.
U Europi je jedan od faktora koji je najviše pridonio inflaciji bio snažan rast cijene energenata nakon početka
napada Rusije na Ukrajinu. Pandemijski programi otkupa obveznica su završeni od strane centralnih banaka
te su počela podizanja referentnih kamatnih stopa, a sve u cilju suzbijanja najveće inflacije u zadnjih 30 godina
Eurozone, odnosno 40 godina Amerike. Tako je Europska centralna banka u 2022.g podignula referentnu
kamatnu stopu sa 0% na 2,5%, a FED sa raspona 0-0,25% na 4,25-4,50%, a nastavak, doduše nešto slabijeg
intenziteta, slijedi i u 2023. godini.
U trenucima rekordnog viška likvidnosti u domaćem bankarskom sustavu koji je dosegnuo nove najviše
razine od 110 mrld kuna nakon smanjenja stope obvezne pričuve sa 9% na 1%, glavni izazov i dalje je pred-
stavljalo upravljanje rezervama likvidnosti u smislu kreiranja adekvatnog portfelja likvidnih instrumenata sa
odgovarajućom razinom prinosa.
Obzirom na povijesno niske prinose na aukcijama trezorskih zapisa Ministarstva financija RH, koji se nisu
mijenjali niti približavanjem prelaska na EUR valutu krajem godine, kao i niske prinose novčanih fondova, ula-
ganja su usmjerena najvećim dijelom u dužničke instrumente s fiksnim prinosom.
Nažalost, dionička tržišta imala su lošu godinu, pa je tako i Banka kroz udjele u dioničkom i mješovitom
fondu HPB Investa zabilježila pad vrijednosti što se negativno odrazilo na prihode od trgovanja.
Banka s obzirom na tako visoku likvidnost nije sudjelovala na redovnim repo aukcijama koje je HNB održa-
vao tijekom 2022. godine te je uspješno održavala propisane koeficijente i omjere likvidnosti. Omjer likvidnosne
pokrivenosti na kraju godine iznosi visokih 181 posto.
Banka je u dijelu trgovanju devizama i prihodima od tečajnih razlika u 2022. godini ostvarila rekordan rezul-
tat u svojoj povijesti. Doprinos navedenom rezultatu došao je od upravljanja deviznom pozicijom i povremeno
pozicioniranjem u valutnom paru EUR/HRK u nešto većim iznosima, ali uz prihvatljive razine rizika.
Također, u dijelu prodaje rizničnih proizvoda i dijelu trgovanja devizama Banka je značajno povećala aktiv-
nost u suradnji sa korporativnim klijentima kroz ugovaranje spot i terminskih kupoprodaja deviza ostvarivši
pritom najviši volumen transakcija u svojoj povijesti. To je dodatno doprinijelo ostvarenju povijesnog rezultata
u dijelu trgovanja devizama.
U dijelu poslovanja s gotovim novcem Banka je i dalje jedan od najznačajnijih sudionika. Uz široku mrežu
poslovnica i mjenjača Banke, kroz suradnju s FINA gotovinskim servisima Banka nudi konkurentnu uslugu
u trgovanju i opskrbi gotovim novcem. Bez obzira na odličnu turističku sezonu, na segmentu poslovanja sa
ovlaštenim mjenjačima nije došlo do približavanja volumena transakcija u odnosu na predpandemijsko vrijeme.
To je posljedica nastavka trenda sve većeg korištenja kreditnim kartica umjesto gotovine koji očekujemo da će
se nastaviti i dalje.
Investicijsko bankarstvo
Tržište kapitala u 2022. godini bilo je obilježeno značajnim padom cijena dionica uslijed povećane inflacije i
zaoštravanja monetarnih politika centralnih banaka.
Takva situacija odrazila se i na domaće tržište, osobito nakon početka ratnog sukoba u Ukrajini
Iako je ukupan promet bio veći u odnosu na 2021. godinu zabilježen je pad prometa dionicama unutar knjige
ponuda od 1,5% te je Crobex indeks zabilježio pad od 4,78% u prošloj godini.
Banka je i tijekom 2022. godine sudjelovala kao suaranžer u izdanju obveznica Ministarstva financija RH na
domaćem tržištu.
U dijelu usluga skrbništva i depozitara mirovinskih i investicijskih fondova Banka unaprjeđuje i usklađuje
usluge s brojnim regulatornim zahtjevima i promjenama te i u tom segmentu bilježi kontinuirani rast imovine
pod uslugom skrbništva i depozitara.
Kraj 2022. godine obilježio je i uspješno uvođenje eura, te su sve aplikacije Banke i sva stanja klijenata
uspješno migrirana te su klijenti s početkom 2023. godine nastavili nesmetano koristiti sve usluge.
49
Proizvodi Opis proizvoda
Trgovanje na
domaćem
tržištu
• Trgovanje (kupnja i prodaja) financijskim instrumentima na domaćem tržištu
• Klijenti sami odlučuju koje će dionice kupovati i/ili prodavati i po kojim cijenama te
kako će rasporediti svoj portfelj
• Uloga brokera je svakom klijentu napomenuti rizike koji se mogu pojaviti prilikom
ulaganja u pojedine dionice, upoznati ga s trenutnom cijenom dionica na tržištu,
posebnostima pojedinog tržišta, kretanjem željenih dionica, te preporučiti klijentu
diversifikaciju portfelja na nekoliko dionica
Trgovanje na
regionalnim
tržištima
• Trgovanje (kupnja i prodaja) financijskim instrumentima na tržištima Crne Gore,
Srbije, Makedonije te Bosne i Hercegovine
• Klijenti sami odlučuju koje će dionice kupovati i/ili prodavati i po kojim cijenama te
kako će rasporediti svoj portfelj
• Uloga brokera je svakom klijentu napomenuti rizike koji se mogu pojaviti prilikom
ulaganja u pojedine dionice, upoznati ga s trenutnom cijenom dionica na tržištu,
posebnostima pojedinog tržišta, kretanjem željenih dionica, te preporučiti klijentu
diversifikaciju portfelja na nekoliko dionica
Trgovanje na
svjetskim
tržištima
• Trgovanje (kupnja i prodaja) financijskim instrumentima na vodećim svjetskim
tržištima kapitala
• Klijenti sami odlučuju koje će dionice kupovati i/ili prodavati i po kojim cijenama te
kako će rasporediti svoj portfelj
• Uloga brokera je svakom klijentu napomenuti rizike koji se mogu pojaviti prilikom
ulaganja u pojedine dionice, upoznati ga s trenutnom cijenom dionica na tržištu,
posebnostima pojedinog tržišta, kretanjem željenih dionica, te preporučiti klijentu
diversifikaciju portfelja na nekoliko dionica
Upravljanje
portfeljem
• Usluga upravljanja portfeljem je specijalizirana usluga koja korisnicima omogućava
da svoja novčana sredstva povjere Banci na upravljanje
• Usluga je namijenjena osobama koje u skladu s vlastitim ciljevima i ograničenjima
žele investirati u vrijednosne papire i druge financijske instrumente na rok duži od
godine dana radi ostvarivanja dodatnog prinosa
• Svaki mjesec, a po potrebi i češće klijenti primaju izvještaj o svim aktivnostima i
promjenama vrijednosti financijskih instrumenata u svom portfelju, odnosno
izvještaj o kretanju vrijednosti uloženih sredstava
Investicijske
usluge
• Investicijske usluge podrazumijevaju usluge investicijskog savjetovanja te one
vezane uz savjetovanje o strukturi kapitala, poslovnim strategijama i srodnim
pitanjima, kao i savjetovanje i usluge vezane uz spajanja i stjecanja udjela u
društvima, te druge usluge iz segmenta investicijskog bankarstva
Izdavanje
vrijednosnih
papira
• Banka obavlja poslove izdavanja za sljedeće financijske instrumente:
a) dužničke financijske instrumente - kratkoročne (komercijalni zapisi) i
dugoročne (obveznice)
b) vlasničke financijske instrumente - dionice
• Pri izdavanju financijskih instrumenata Banka nudi usluge koje pokrivaju cjelokupni
postupak izdavanja, odnosno obuhvaćaju sve poslove vezane uz organiziranje,
pripremu i provođenje upisa i uplate vrijednosnica, kao i druge poslove za potrebe
izdavatelja s ciljem ostvarenja uspješnog upisa i uplate
Skrbništvo
nad
vrijednosnim
papirima
• Osnovu skrbništva čine prvenstveno poslovi u vezi s pohranom imovine i
provedbom namire transakcija te praćenje korporativnih aktivnosti
• Korisnici usluga skrbništva su aktivni sudionici tržišta kapitala, investicijski i
mirovinski fondovi i ostali institucionalni investitori te fizičke i pravne osobe koje
svoju imovinu ulažu u financijske instrumente
• Usluge skrbništva: pohrana i čuvanje imovine, namire transakcija financijskih
instrumenata po nalogu klijenta, utvrđivanje vrijednosti imovine, obavješćivanje o
aktivnostima dioničkih društava, naplata prihoda od financijskih instrumenata i
izvješćivanje, zastupanje na godišnjim skupštinama dioničara, obavješćivanje o
izmjenama zakonskih propisa
Pregled proizvoda i usluga u segmentu financijskih tržišta:
50
Proizvodi Opis proizvoda
Usluga
depozitara
UCITS/AIF
investicijskog
i mirovinskog
fonda
• Depozitar je kreditna institucija sa sjedištem u RH ili podružnica kreditne institucije
druge države članice , osnovana u RH, koja ima odobrenje HNB-a (ili nadležnog
tijela te države članice) za obavljanje poslova pohrane i administriranja financijskih
instrumenata za račun klijenta, uključujući i poslove skrbništva i s tim povezane
usluge, a kojoj su povjereni :
- kontrolni poslovi fonda
- praćenje tijeka novca fonda
- poslovi pohrane imovine fonda
• Depozitar vodi račune za imovinu fonda i odjeljuje svakog pojedinog fonda od
imovine ostalih fondova, imovine depozitara i drugih klijenata depozitara te društva
za upravljanje, kontrolira da se imovina fonda ulaže sa regulatornim odredbama i
aktima društva, izvješćuje Regulatora o provedenom postupku utvrđivanja
vrijednosti imovine fonda i cijene udjela, izvršava naloge društva za upravljanje u
vezi sa transakcijama sa imovinom fonda, izvješćuje o korporativnim akcijama,
pruža usluge glasovanja na skupštinama društva, zaprima uplate prihoda i prava
dospjelih u korist fonda, osigurava da se prihodi fonda koriste u skladu sa
regulatornim odredbama i aktima društva, prijavljuje Regulatoru svako ozbiljnije ili
teže kršenje zakonskih odredbi i odredbi akata društava.
Moj broker -
Web Trader
• Moj broker – Web Trader usluga omogućuje trgovanje vrijednosnim papirima i
praćenje stanja portfelja putem interneta, neovisno o radnom vremenu brokera
Banke
• Mogućnosti:
- zadavanje naloga kupnje i/ili prodaje financijskih instrumenata na ZSE
- otkazivanje ili mijenjanje naloga
- provjera stanja vlastitog portfelja
- uvid u stanje i promete vlastitog brokerskog računa
- pregled cijena dionica na ZSE s 50 najboljih ponuda na burzi u realnom
vremenu
- sigurnost razmjene podataka
Kratkoročni
kunski krediti
za kupnju
financijskih
instrumenata
(Margin krediti)
• Kratkoročni kunski kredit za kupnju financijskih instrumenata za fizičke osobe i
pravne subjekte, s namjenom kupnje financijskih instrumenata koji su uvršteni na
Listu financijskih instrumenata za margin kredite, a sukladno dnevno utvrđenim
limitima ulaganja za pojedini financijski instrument
• Rok otplate kredita do 12 mjeseci
• Kredit se odobrava u iznosu do 100% vrijednosti založenih financijskih
instrumenata, minimalno 50.000,00, a maksimalno 2.000.000,00kn
Kupoprodaja
deviza - spot
• Korisnici proizvoda: Domaće i strane fizičke i pravne osobe te financijske
institucije
• Namjena proizvoda:
- Kupnja stranih valuta za plaćanje u inozemstvo ili polog na devizni račun
- Prodaja stranih valuta po osnovi priljeva iz inozemstva
- Konverzija stranih valuta
Kupoprodaja
deviza - forward
• Korisnici proizvoda: Domaće i strane pravne osobe i financijske institucije
• Namjena proizvoda:
- Kupoprodaja stranih valuta po unaprijed dogovorenom tečaju na datum
valute veći od dva radna dana od datuma dogovaranja
- Kupnja stranih valuta za plaćanje u inozemstvo ili polog na devizni račun
- Prodaja stranih valuta po osnovi priljeva iz inozemstva
- Konverzija stranih valuta
FX Swap
• Korisnici proizvoda: Domaće i strane pravne osobe i financijske institucije
• Namjena proizvoda:
- Ugovor o istovremenoj kupnji i prodaji deviza po unaprijed dogovorenim
tečajima. Sastoji se od jedne spot i jedne forward transakcije suprotnog
predznaka.
- SWAP ugovor predstavlja zamjenu dvije valute do dospijeća kada se
ponovno razmjenjuju
51
Proizvodi Opis proizvoda
Trgovanje
efektivnim
novcem
• Namjena: trgovanje efektivnim novcem upravlja se gotovinom u poziciji Banke,
dakle predstavlja održavanje zaliha efektivnoga stranog i domaćeg novca na
optimalnoj razini
Dani depoziti
• Korisnici proizvoda: Banke
• Namjena: kratkoročno financiranje
• Rokovi: Ugovori o danom depozitu uglavnom se dogovaraju na rokove do godinu
dana ali moguće je dogovoriti i dulje rokove
• Način raspolaganja: Sredstva su raspoloživa na datum valute do datuma dospijeća
ugovorenog depozita
Primljeni depoziti
• Korisnici proizvoda: Domaće i strane Banke i financijske institucije
• Namjena: Ostvarivanje prinosa na slobodna kunska ili devizna novčana sredstva
• Rokovi: Ugovori o depozitu novčanog tržišta dogovaraju se na fiksni rok, uglavnom
do godinu dana
• Način raspolaganja: Za vrijeme trajanja depozita nije moguće koristiti sredstva;
Razročenja su moguća kod financijskih institucija s kojima postoji ugovor o
prijevremenom razročenju
Repo krediti /
Obrnuti repo
krediti
• Korisnici proizvoda: Domaće pravne osobe i financijske institucije
• Namjena:
- Ugovor u kojem jedna strana transferira neki oblik financijske imovine
(vrijednosni papir) u korist druge u zamjenu za novčana sredstva. U isto
vrijeme se dogovara da se na utvrđeni datum u budućnosti napravi suprotna
transakcija.
- Ugovor se provodi kroz dvije transakcije: jednu kupnju i jednu prodaju
vrijednosnog papira po unaprijed dogovorenoj cijeni
- Predstavlja posudbu vrijednosnog papira jednoj ugovornoj strani a novčanih
sredstava drugoj
- Repo ugovor je strukturiran tako da sve koristi kao i pripadajući rizici držanja
vrijednosnog papira ostaju na originalnom vlasniku
- Obrnuti repo ugovor predstavlja dvije suprotne transakcije od onih u repu
ugovoru
• Rokovi: Repo ugovori dogovaraju se uglavnom kao i depoziti tržišta novca na
rokove do godinu dana ali moguće je dogovoriti ih i na dulji period
Trgovanje
vrijednosnim
papirima
(obveznice,
trezorski zapisi,
blagajnički zapisi,
komercijalni zapisi,
dionice)
• Korisnici proizvoda: Domaće pravne osobe i financijske institucije
• Namjena: Ulaganje slobodnih novčanih sredstava kupnjom dužničkih vrijednosnih
papira s fiksnim prinosima izdanim od strane države, lokalnih uprava, gradova ili
poduzeća
• Rokovi:
- Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri izdaju se na rokove do godinu dana
- Dugoročni dužnički vrijednosni papiri izdaju se na rokove dulje od godinu
dana
52
Budućnost
cijeni točnost
53
Sustav unutarnjih kontrola i kontrolne funkcije
Upravljanje rizicima
HPB upravlja rizicima kroz sustav upravljanja rizicima kojeg čini skup postupaka i metoda ustanovljenih s ciljem
utvrđivanja, mjerenja, praćenja, ovladavanja i upravljanja rizicima kojima je HPB izložen ili bi mogao biti izložen.
Svrha uspostave sustava kontrole rizika je ovladati rizicima te umanjiti njihove neželjene posljedice na najmanju
moguću mjeru te na taj način osigurati stabilnost poslovanja HPB-a (uključujući i ispunjenje svih preuzetih
obaveza). Sustav upravljanja rizicima se redovito ažurira uključujući njegove kvalitativne i kvantitativne kompo-
nente, a uspostavljen je uvažavajući sljedeća načela u preuzimanju i upravljanju rizicima:
• Definiranje prihvatljivih razina izloženosti rizicima u poslovanju na osnovi utvrđivanja i propisivanja
internih limita izloženosti pojedinačnim rizicima, uključujući usklađenost s regulatornim ograničenjima,
• Kontinuirano poboljšanje postupaka i procedura utvrđivanja, mjerenja, procjene, ovladavanja i praćenja
rizika kojima je HPB izložen u poslovanju,
• Kontinuirani razvoj metoda i postupaka mjerenja i praćenja izloženosti rizicima, u skladu s razvojem
funkcije kontrole rizika i razvojem odgovarajuće informatičke podrške.
HPB po prirodi svog posla pri svakom ugovaranju poslovne suradnje s klijentima preuzima na sebe različite
rizike. Pri preuzimanju (i upravljanju rizicima) HPB ima sljedeće ciljeve:
• Osiguravanje stabilnog i sigurnog rasta primjenom učinkovitog sustava upravljanja rizicima,
• Poboljšanje profila rizičnosti,
• Osiguravanje primjene sveobuhvatnog sustava upravljanja na osnovi primjene usklađenih postupaka i
procedura na razini Banke.
S obzirom na opseg i složenost svojih poslova HPB je definirao značajne rizike koje preuzima na sebe koji se
kroz sustav upravljanja rizicima najdetaljnije prate, a to su:
• Kreditni rizik,
• Tržišni rizici,
• Likvidnosni rizik,
• Kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje,
• Operativni rizik.
Kreditni rizik
Kreditni rizik jest rizik gubitka zbog neispunjavanja dužnikove novčane obveze prema kreditnoj instituciji. Ovaj
rizik HPB preuzima kao dio redovnih poslovnih aktivnosti i to je ujedno najznačajniji rizik za HPB (i za sve
kreditne institucije).
Sukladno navedenom, najveća je pažnja posvećena upravo upravljanju kreditnim rizikom kroz propisane
politike, procedure i ostale interne akte Banke.
Cilj upravljanja kreditnim rizikom je osigurati kvalitetni kreditni portfelj, zaradu i rast plasmana uz maksima-
lizaciju stope povrata s prihvatljivom razinom odnosa između rizika i zarade, te njihovog odnosa prema cijeni
izvora sredstava.
Upravljanje kreditnim rizikom u HPB-u organizacijski je ustrojeno kroz:
• Upravu,
• ovlaštena tijela (Kreditni odbor) i osobe,
• operativnu i organizacijsku razdvojenost funkcije ugovaranja transakcija od funkcije pozadinskih
poslova u okviru kreditnog procesa,
• Sektor upravljanja kreditnim rizicima,
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika.
Sklonost preuzimanju kreditnog rizika određena je uspostavljenim limitima izloženosti kreditnom riziku.
54
U svrhu kontrole i upravljanja kreditnim rizikom prate se različiti parametri rizika (npr. kreditna sposobnost
dužnika, urednost u podmirenju obaveza prema HPB, kvaliteta instrumenata osiguranja, adekvatnost regu-
latornog i internog kapitala, kvaliteta portfelja) te se izrađuju različite procjene (npr. procjena kreditnog rizika
plasmana prije odobrenja, procjena nadoknadivosti plasmana).
S ovim rizikom su usko povezani rizik koncentracije te valutno inducirani kreditni rizik i kamatno inducirani
kreditni rizik te ih HPB smatra cjelinom te na taj način i upravlja ovim rizicima.
Tržišni rizik
Tržišni rizici jesu pozicijski, valutni i robni rizik.
• Pozicijski rizik jest rizik gubitka koji proizlazi iz promjene cijene financijskog instrumenta ili, kod izvede-
noga financijskog instrumenta, promjene cijene odnosne varijable.
• Valutni rizik jest rizik gubitka koji proizlazi iz promjene tečaja valute i/ili promjene cijene zlata.
• Robni rizik jest rizik gubitka koji proizlazi iz promjene cijene robe.
Upravljanje tržišnim rizicima u HPB-u organizacijski je ustrojeno kroz:
• Upravu,
• operativnu i organizacijsku razdvojenost funkcije ugovaranja transakcija od funkcije pozadinskih poslo-
va riznice u poslovima trgovanja,
• Odbor za upravljanje aktivom i pasivom,
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika.
Sklonost preuzimanju tržišnih rizika određena je uspostavljenim limitima izloženosti tržišnim rizicima. S ciljem
ovladavanja tržišnim rizicima uspostavljeni su odgovarajući limiti na razini portfelja, pod-portfelja i instrumenta
u odnosu na (ovisno o prirodi financijskog instrumenta) određene mjere izloženosti tržišnim rizicima. Također,
uspostavljeni su warning level po pojedinom vlasničkom vrijednosnom papiru klasificiranom kao imovina nami-
jenjena trgovanju.
Kod mjerenja odnosno procjenjivanja izloženosti tržišnim rizicima koristi se metodologija koja se temelji na
metodi rizičnosti vrijednosti (VaR), mjeri kamatne osjetljivosti (BPV) te mjeru limita u odnosu na nominalni iznos
instrumenta.
Likvidnosni rizik
Likvidnosni rizik jest rizik gubitka koji proizlazi iz postojeće ili očekivane nemogućnosti kreditne institucije da
podmiri svoje novčane obveze o dospijeću. Likvidnosni rizik je usko povezan sa sljedeća dva rizika i Banka ih
smatra jednom cjelinom u smislu upravljanja rizicima:
• Rizik financiranja likvidnosti (engl. funding liquidity risk) jest rizik da kreditna institucija neće biti u sta-
nju uspješno ispuniti očekivane i neočekivane sadašnje i buduće potrebe za novčanim sredstvima te
potrebe za instrumentima osiguranja, a da ne utječe na svoje redovito dnevno poslovanje ili na vlastiti
financijski rezultat.
• Rizik tržišne likvidnosti (engl. market liquidity risk) jest rizik koji proizlazi iz nemogućnosti kreditne insti-
tucije da jednostavno napravi prijeboj pozicija (engl. offset) ili eliminira te pozicije po tržišnoj cijeni, zbog
tržišnog poremećaja ili zbog nedovoljne dubine tržišta.
Upravljanje likvidnosnim rizikom u HPB-u organizacijski je ustrojeno kroz:
• Upravu,
• Ured za upravljanje aktivom i pasivom,
• Odbor za upravljanje aktivom i pasivom (Pododbor za likvidnost),
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika,
• Sektor financijskih tržišta.
Metodologija mjerenja odnosno procjenjivanja izloženosti likvidnosnom riziku temelji se na izračunu koeficijen-
ta likvidnosne pokrivenosti (LCR), izračunu pokazatelja izloženosti strukturnoj likvidnosti uključujući praćenje i
55
izvještavanje o stabilnim izvorima financiranja (NSFR) te dodatnim nadzornim parametrima za izvješćivanje o
likvidnosti (ALMM).
Sklonost preuzimanju likvidnosnog rizika određena je uspostavljenim limitima izloženosti likvidnosnom
riziku. S ciljem ovladavanja likvidnosnim rizikom uspostavljeni su odgovarajući limiti u odnosu na koeficijent
likvidnosti te limiti za pokazatelje strukturne likvidnosti. Također, uspostavljeni su limiti utvrđeni Odlukom o
obveznoj pričuvi i Odlukom o minimalno potrebnim deviznim potraživanjima Hrvatske narodne banke.
Kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje
Kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje jest rizik gubitka koji
proizlazi iz mogućih promjena kamatnih stopa, a koje utječu na stavke u knjizi pozicija kojima se ne trguje.
Upravljanje kamatnim rizikom u knjizi banke u HPB-u organizacijski je ustrojeno kroz:
• Upravu,
• Odbor za upravljanje aktivom i pasivom,
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika,
• Ured za upravljanje aktivom i pasivom.
Sklonost preuzimanju kamatnog rizika u knjizi banke određena je uspostavljenim limitima izloženosti kamatnom
riziku u knjizi banke.
S ciljem ovladavanja kamatnim rizikom u knjizi banke uspostavljeni su odgovarajući limiti u odnosu na omjer
promjene ekonomske vrijednosti knjige banke i regulatornog kapitala te u odnosu na promjenu (smanjenje)
neto kamatnih prihoda. Uz navedeno Banka prati i rizičnost vrijednosti (VaR) pozicija osjetljivih na promjenu
kamatne stope.
Operativni rizik
Operativni rizik jest rizik gubitka koji proizlazi iz neadekvatnih ili neuspjelih unutarnjih procesa, ljudi i sustava ili
iz vanjskih događaja, uključujući pravni rizik.
Upravljanje operativnim rizikom u HPB-u organizacijski je ustrojeno kroz:
• Upravu,
• strukturu upravljanja operativnim rizikom (Menadžer operativnog rizika, Osobe za podršku upravljanju
operativnim rizikom, Osobe za vezu),
• Odbor za upravljanje operativnim rizikom,
• Ured za korporativnu sigurnost,
• Sektor za usklađenost poslovanja,
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika.
Metodologija mjerenja odnosno procjenjivanja izloženosti operativnom riziku temelji se na prikupljanju i analizi
podataka o događajima uslijed operativnog rizika, samoprocjeni rizika i kontrola, procjeni rizika informacijskog
sustava, rezultatima analize utjecaja na poslovanje uzimajući u obzir implementirani plan kontinuiteta poslo-
vanja te procjenu rizika povezanih s eksternalizacijom. Također, provodi se procjena utjecaja uvođenja novog
proizvoda na profil rizičnosti.
S ciljem ovladavanja operativnim rizikom HPB-u u prvom redu primjenjuje mjere smanjenja izloženosti
operativnom riziku kroz sustav internih kontrola te mjere prijenosa utvrđenog rizika (osiguranje) u slučajevima
gdje je to primjereno. Osim toga, uspostavljen je sustav upravljanja kontinuitetom poslovanja.
Banka je pravovremeno pokrenula projekt prelaska na jedinstvenu valutu EU, odnosno euro, te su započete
intenzivne aktivnosti koje je potrebno provesti u svrhu prilagodbe, za što su predviđeni značajni financijski
iljudski resursi.
56
Ostali rizici
Ostali rizici, iako su prisutni u poslovanju HPB-a, manje su značajni od prethodno opisanih te su metodologija
i način njihovog upravljanja i ovladavanja manje kompleksni nego li za značajnije rizike (prethodno opisane).
Koncentracijski rizik jest rizik koji proizlazi iz svake pojedinačne, izravne ili neizravne, izloženosti prema
jednoj osobi, grupi povezanih osoba odnosno središnjoj drugoj ugovornoj strani ili skupa izloženosti koje pove-
zuju zajednički činitelji rizika kao što su isti gospodarski sektor, odnosno geografsko područje, istovrsni poslovi
ili roba, odnosno primjena tehnika smanjenja kreditnog rizika, uključujući posebno rizike povezane s velikim
neizravnim kreditnim izloženostima prema pojedinom davatelju kolaterala koji može dovesti do takvih gubitaka
koji bi mogli ugroziti nastavak poslovanja kreditne institucije ili materijalno značajnu promjenu njezina profila
rizičnosti.
Rizik vrijednosti kolaterala jest rizik koji proizlazi iz nepovoljnog kretanja tržišta i potražnje za imovinom
koja predstavlja kolateral i koju je potrebno unovčiti radi naplate potraživanja.
Rizik države jest rizik da odgovarajuća tijela ili središnja banka neće moći ili neće htjeti podmiriti obveze
prema drugim državama i vjerovnicima u tim državama i da ostali dužnici u toj državi neće moći podmiriti
obveze prema vjerovnicima izvan te države.
Strateški rizik jest rizik gubitka do kojeg dolazi zbog donošenja pogrešnih poslovnih odluka, neprilagodlji-
vosti promjenama u ekonomskom okružju i slično.
Upravljački rizik jest rizik gubitka do kojeg dolazi zato što kreditna institucija zbog svoje veličine ima
ograničen kapacitet za uspostavljanje sofisticiranih upravljačkih mehanizama, sustava i kontrola.
Rizik prilagodbe kreditnom vrednovanju ili „CVA” znači prilagodbu vrijednosti portfelja transakcija s
drugom ugovornom stranom vrednovanog po srednjoj tržišnoj vrijednosti (ovaj rizik se odnosi na sve OTC izve-
dene instrumente za sve poslovne aktivnosti, osim kreditnih izvedenica koje se priznaju radi smanjenja iznosa
izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni rizik). Prilagodba kreditnom vrednovanju odražava trenutnu tržišnu
vrijednost kreditnog rizika druge ugovorne strane za instituciju, ali ne odražava trenutačnu tržišnu vrijednost
kreditnog rizika institucije za drugu ugovornu stranu. Banka redovito pravi i izvještava o riziku prilagodbe kre-
ditnom vrednovanju koji s obzirom na opseg poslovanja Banke nije značajan.
Rizik usklađenosti jest rizik od izricanja mogućih mjera i kazni te rizik od nastanka značajnoga financij-
skoga gubitka ili gubitka ugleda, što ga kreditna institucija može pretrpjeti zbog neusklađenosti s propisima,
standardima i kodeksima te internim aktima.
Poslovni rizik jest negativna, neočekivana promjena obujma poslovanja i/ili profitnih marži koja može dove-
sti do značajnih gubitaka i na taj način umanjiti tržišnu vrijednost kreditne institucije. Prije svega do poslovnog
rizika može doći zbog značajnog pogoršanja tržišnog okružja i promjena u tržišnom natjecanju ili ponašanju
potrošača.
Pravni rizik jest rizik koji nastaje zbog mogućnosti da neispunjene ugovorne obveze, pokrenuti sudski
postupci protiv kreditne institucije kao i donesene poslovne odluke za koje se ustanovi da su neprovedive
negativno utječu na poslovanje ili financijski položaj kreditne institucije.
Regulatorni rizik je rizik promjene regulative iz područja koje uređuje poslovanja kreditnih institucija, što
može imati za utjecaj promjenu poslovanja ili promjenu profitabilnosti Banke.
57
Unutarnja revizija
Menadžment i svi zaposlenici su odgovorni za postavke, implementaciju, provedbu i operacionalizaciju sastav-
nica sustava unutarnjih kontrola. Komponente i elementi sustava unutarnjih kontrola opisani su u internim
aktima i provedbenim dokumentima poslovnih područja, a jasno opisane kontrolne aktivnosti imaju značajnu
ulogu u uspješnosti sustava. Prevencija i rano otkrivanje slabosti i nedostataka značajno određuju funkcional-
nost sustava unutarnjih kontrola.
Unutarnja revizija daje neovisnu ocjenu učinkovitosti i djelotvornosti unutarnjih kontrola svakog revidiranog
područja i sastavni je dio revizorskog izvješća.
Unutarnje kontrole predstavljaju skup procesa i postupaka uspostavljenih za adekvatnu kontrolu rizika,
praćenje učinkovitosti poslovanja, pouzdanost financijskih i ostalih informacija te usklađenost s internom i
eksternom regulativom. Predstavljaju razumno jamstvo da će se ostvariti poslovni ciljevi na predviđeni način,
u zadanim rokovima uz primjenu važeće regulative. Unutarnje kontrole su sastavni dio upravljačkih procesa
menadžmenta i svih zaposlenika Banke. Osnova načela sustava unutarnjih kontrola odražavaju se kroz:
• jasne linije odgovornosti,
• razgraničenje ovlasti i odgovornosti,
• specifične kontrolne postupke i
• funkciju unutarnje revizije.
Unutarnja revizija
Unutarnja revizija organizirana je kao samostalan i neovisan organizacijski dio čiji se rad temelji na strukovnim
načelima unutarnjeg revidiranja i pripadajućoj zakonskoj regulativi. Upravljanje i odgovornost funkcije unutarnje
revizije određeno je načelom dualne odgovornosti pri čemu administrativno odgovara Upravi, a funkcionalno
Nadzornom odboru, odnosno Revizorskom odboru.
Ured unutarnje revizije organiziran je po područjima te se za svako područje potiču specijalizirani timovi
i vještine. Stoga, postoje timovi za: Informacijski sustav, Financijska tržišta, Upravljanje rizicima, Poslove sa
stanovništvom i Opću reviziju.
Poveljom unutarnje revizije određena je neovisnost i organizacijska samostalnost funkcije unutarnje revizije.
Pristup podacima, informacijama, osobama i prostorima je izravan i neograničen. U skladu s općim standar-
dima unutarnje revizije i zakonske regulative postupci unutarnje revizije se provode kroz četiri faze: planiranje,
provedba ispitivanja, izvješćivanje i praćenje rezultata.
Planiranje se temelji na dokumentiranoj procjeni rizika, a Godišnji plan rada usvaja Uprava uz prethodnu
suglasnost Revizorskog odbora i Nadzornog odbora.
Unutarnja revizija pokriva sva poslovna područja Banke i strukturno je podijeljena na reviziju područja
poslovanja sa stanovništvom, područje upravljanja rizicima, opću reviziju, reviziju informacijskog sustava te
reviziju područja financijskih tržišta.
Izvješćivanje o rezultatima revidiranih područja dostavlja se odgovornoj osobi predmeta revizije, nadležnom
članu Uprave revidiranog područja, Upravi i Revizorskom odboru. Svako pojedinačno izvješće podnosi se
na sjednicu Uprave te se na taj način osigurava da je Uprava primila na znanje rezultate revizije, predložene
preporuke i mjere te rokove za ispunjenje preporuke i mjera. Revizorskom odboru se, pojedinačna izvješća
unutarnje revizije, dostavljaju na sjednicama odbora. Isto se provodi putem Ureda Uprave u okviru redovne
dostave dokumentacije.
Unutarnja revizija izrađuje Izvješće o radu na polugodišnjoj i kvartalnoj razini i dostavlja ga Upravi,
Revizorskom i Nadzornom odboru, dok se kvartalna izvješća o radu dostavljaju Upravi i Revizorskom odboru.
Izvješće o radu sadrži informacije o ostvarenju godišnjeg plana rada, popis obavljenih planiranih i izvanred-
nih poslova, popis planiranih poslova koji nisu izvršeni s razlozima neizvršenja plana, sažetak najznačajnijih
činjenica utvrđenih tijekom obavljenih revizija, opću ocjenu adekvatnosti i djelotvornosti sustava unutarnjih
kontrola, opću ocjenu adekvatnosti i učinkovitosti sustava upravljanja rizicima te izvješće o izvršenju prijedloga,
preporuka i mjera proizašlih tijekom obavljenih revizija s razlozima njihova neizvršenja.
58
Funkcija praćenja usklađenosti
Funkcija praćenja usklađenosti organizirana je unutar Sektora za usklađenost, u Direkciji za usklađenost i
zaštitu podataka, Odjelu za usklađenost poslovanja.
Izvršni direktor Sektora za usklađenost, kao nositelj Funkcije praćenja usklađenosti, je osoba odgovorna za rad
kontrolne funkcije praćenja usklađenosti, te uz dužnosti i odgovornosti propisane internim aktima Banke, osobito
• odgovara za koordiniranje upravljanja rizikom usklađenosti;
• dužan je jednom godišnje identificirati i procijeniti rizik usklađenosti;
• odgovoran je za godišnji plan rada, operativne planove i metodologiju rada, te proračun Sektora za
usklađenost;
• dužan je najmanje polugodišnje podnijeti izvješće o radu Upravi, Odboru za rizike i Nadzornom odboru
Banke;
• dužan je jednom godišnje donijeti opću ocjenu usklađenosti Banke sa propisima koji reguliraju pružanje
investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti;
• dužan je najmanje godišnje podnijeti izvješće o radu u vezi pružanja investicijskih usluga i obavljanja
investicijskih aktivnosti Upravi, Odboru za rizike i Nadzornom odboru.
Izvršni direktor Sektora za usklađenost, Direktor Direkcije za usklađenost i zaštitu podataka i zaposlenici
Odjela za usklađenost poslovanja, koji obavljaju poslove praćenja usklađenosti (dalje u tekstu: Funkcija pra-
ćenja usklađenosti) djeluju neovisno o poslovnim područjima, procesima i aktivnostima u kojima nastaje rizik
usklađenosti i ne obavljaju poslove u kojima bi mogli doći u sukob interesa.
Primanja i nagrađivanja nositelja Funkcije praćenja usklađenosti i zaposlenika Funkcije praćenja uskla-
đenosti nisu izravno povezani sa specifičnim poslovima i transakcijama u poslovnim područjima, procesima i
aktivnostima u kojima nastaje rizik usklađenost, a internim aktima Banke propisana su ograničenja vezana uz
primanje poklona i drugih pogodnosti, dopunski rad, članstava u nadzornim odborima i odgovarajućim tijelima
drugih pravnih osoba i drugih okolnosti koje mogu dovesti do sukoba interesa.
Nositelj Funkcije praćenja usklađenosti i zaposlenici Funkcije praćenja usklađenosti ovlašteni su tražiti
i dobiti pristup svim informacijama, podatcima i dokumentaciji, informacijskim sustavima i ostalim resursima
potrebnim za obavljanje zadataka iz svoje nadležnosti, a ostale organizacijske jedinice Banke dužne su surađi-
vati u pružanju traženih informacija.
Poslovi, opseg i način rada, odnosno metodologija rada te sustav izvještavanja Funkcije praćenja usklađenosti
Upravi, Odboru za rizike i Nadzornom odboru Banke uređeni su slijedećim internim aktima:
1. Politika usklađenosti poslovanja;
2. Pravilnik o usklađenju poslovanja;
3. Metodologija usklađenosti poslovanja.
Poslovi Funkcije praćenja usklađenosti uključuju najmanje:
1. utvrđivanje i procjenu rizika usklađenosti kojem je Banka izložena ili bi mogla biti izložena,
2. savjetovanje uprave i drugih odgovornih osoba o načinu primjene relevantnih zakona, standarda i pra-
vila uključujući i informiranje o aktualnostima iz tih područja,
3. procjenu učinaka koje će na poslovanje kreditne institucije imati izmjene relevantnih propisa,
4. provjeru usklađenosti novih proizvoda ili novih postupaka s relevantnim zakonima i propisima kao i s
izmjenama propisa, u suradnji s funkcijom kontrole rizika,
5. nadzor postupanja s povlaštenim informacijama u smislu propisa o tržištu kapitala te vođenje propisa-
nih evidencija i registara,
6. poslove praćenja i kontrole evidentiranja telefonskih razgovora i elektroničke komunikacije u vezi pru-
žanja investicijskih usluga i obavljanja investicijskih aktivnosti,
7. upravljanje sustavom rješavanja pritužbi klijenata u vezi pružanja investicijskih usluga i obavljanja inve-
sticijskih aktivnosti,
8. poslove praćenja usklađenosti u vezi upravljanja investicijskim proizvodima,
9. poslove praćenja i kontrole kvalifikacija i kadrovskih uvjeta zaposlenika koji pružaju investicijske usluge
i obavljaju investicijske aktivnosti,
10. davanje opće ocjene usklađenosti Banke s propisima koji reguliraju pružanje investicijskih usluga i
obavljanja investicijskih aktivnosti,
59
11. izvješćivanje Uprave, Nadzornog odbora i Odbora za rizike o riziku usklađenosti te ostalih kontrolnih
funkcija ukoliko je procjenom utvrđena izloženost Banke visokom riziku usklađenosti,
12. suradnja i razmjena informacija sa Sektorom strateških rizika i kontrole rizika vezano uz rizik usklađe-
nosti i upravljanje tim rizikom,
13. poslove savjetovanja u dijelu pripreme obrazovnih programa vezanih za usklađenost,
14. poslovi nadzora i provjere usklađenosti poslovanja s relevantnim propisima te izvještavanje o provede-
nom nadzoru,
15. praćenje i kontrola usklađenosti postupanja zaposlenika Banke sa zakonskim i drugim propisima kao
i s visokim etičkim i profesionalnim standardima utvrđenim u Etičkom kodeksu Banke te izvješćivanje
Uprave o provedenim kontrolama,
16. poslovi nadzora nad operativnom usklađenošću Banke s odredbama članaka 80. i 81. Zakona o tržištu
kapitala i Pravilnika o organizacijskim zahtjevima i pravilima poslovnog ponašanja za obavljanje inve-
sticijskih usluga i aktivnosti.
Funkcija praćenja usklađenosti kontinuirano surađuje s rukovoditeljima i zaposlenicima organizacijskih jedinica
Banke osobito u dijelu koji se odnosi na savjetovanje u svezi primjene relevantnih propisa na pojedinačne
obveze i odgovornosti u poslovnim domenama te sudjeluje u aktivnostima usklađenja i implementacije s regula-
tornim zahtjevima, kako bi se u ranoj fazi prepoznao rizik usklađenosti i njime adekvatno upravljalo, a pri čemu
se osigurava da suradnja Funkcije praćenja usklađenosti s drugim organizacijskim jedinicama ni na koji način
ne dovede u pitanje njezinu objektivnost i neovisnost.
Funkcija praćenja usklađenosti kontinuirano surađuje i sa druge dvije kontrolne funkcije, Uredom unutarnje
revizije i Sektorom strateških rizika i kontrole rizika, osobito u dijelu koji se odnosi na praćenje implementacije
preporuka nadzorno regulatornih tijela. Suradnja je usmjerena k cilju da sve tri kontrolne funkcije zajednički
uspostave djelotvoran sustav unutarnjih kontrola u svim područjima poslovanja, a da se pri tome izbjegne
preklapanje i sukob nadležnosti.
Funkcija praćenja usklađenosti također surađuje s vanjskim revizorima i nadležnim nadzornim tijelima (HNB,
HANFA) pri implementaciji odnosno praćenju implementacije preporuka koje su ta nadzorna tijela izdala Banci.
Na početku poslovne godine, a najkasnije do 31. siječnja svake godine Izvršni direktor Sektora za usklađe-
nost dostavlja Upravi, Odboru za rizike i Nadzornom odboru godišnji plan rada Funkcije praćenja usklađenosti,
koji Uprava Banke usvaja uz prethodnu suglasnost Odbora za rizike i Nadzornog odbora Banke.
Nadalje, Izvršni direktor Sektora za usklađenost jednom godišnje, u sklopu godišnjeg izvješća o radu,
obavlja identifikaciju i procjenu rizika usklađenosti sukladno kategorijama prioriteta usklađenosti poslovanja
utvrđenim Politikom usklađenosti poslovanja te daje ocjenu usklađenosti Banke s relevantnim propisima.
Godišnje izvješće dostavlja se Hrvatskoj narodnoj banci do 31. ožujka tekuće godine za prethodnu godinu.
Izvršni direktor Sektora za usklađenost, također jednom godišnje, u sklopu godišnjeg izvješća o radu u
vezi pružanja investicijskih usluga i obavljanja investicijskih aktivnosti, daje opću ocjenu usklađenosti Banke s
obvezama propisanim Zakonom o tržištu kapitala, Uredbom (EU) br. 596/2014, Uredbom (EU) br. 600/2014 te
pravilnicima koje na temelju njih donosi HANFA.
Godišnje izvješće o radu Funkcije praćenja usklađenosti u vezi pružanja investicijskih usluga i obavljanja
investicijskih aktivnosti dostavlja se Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga do 31. ožujka tekuće godi-
ne za prethodnu godinu.
Uprava Banke, jednom godišnje prilikom razmatranja godišnjeg izvješća o radu Funkcije praćenja uskla-
đenosti preispituje primjerenost postupaka te djelotvornost Funkcije praćenja usklađenosti, donosi zaključke o
radu Funkcije praćenja usklađenosti i o njima obavještava Odbor za rizike i Nadzorni odbor Banke te poduzima
odgovarajuće mjere za ispravljanje eventualno utvrđenih nedostataka.
Nadzor nad radom Funkcije praćenja usklađenosti obavlja Ured unutarnje revizije u sklopu stalnog i cjelovi-
tog nadzora nad poslovanjem Banke.
60
Plan razvoja Hrvatske poštanske banke
Sažetak i osnovni okvir strategije, koji je prezentiran u ovom dokumentu temelji se u značajnoj mjeri na doku-
mentu Strategija poslovanja Hrvatske poštanske banke, dioničko društvo 2023. – 2026., koja je odobrena od
strane Nadzornog odbora sukladno članku 48. Zakona o kreditnim institucijama dana 27. veljače 2023. godine.
Izravne posljedice COVID-19 krize i njezini postkrizni posljedični događaji koje se još nisu u potpunosti
materijalizirali, imaju najveći kratkoročni utjecaj na ostvarenje plana razvoja Banke. Međutim, i prije spomenute
krize bankarski sektor u svijetu pa tako i Republici Hrvatskoj pod značajnim je utjecajem tehnoloških promjena
(FINTECH & AI) koje su već ili će u budućnosti biti u stanju bilo u potpunosti ili djelomično zaobići klasične
financijske posrednike u pružanju usluga ili promijeniti njenu prirodu, a da pri tome njeni nositelji nisu izloženi
ekstenzivnim regulatornim zahtjevima.
Izazovi i opasnosti koji prijete Banci u konkurentskom okruženju su nedovoljno ulaganje u nove tehnologije
i budućnost, viša cijena izvora financiranja, neefikasnost, nedostatak kontinuiteta, nemogućnost adekvatnog
nagrađivanja najboljih, nedostatak razmjene znanja (uobičajeno u grupacijama) i ograničenost kapitala.
Strategija koja je prezentirana u ovom dokumentu temelji se na dostizanju ciljanog željenog stanja u dugom roku
(„vizija“) uz ostvarenje svrhe poslovanja HPB („misiju“). Da bi odgovorila na izazove budućnosti, Banka je uvažavajući
svoj specifični položaj najveće poslovne banke o domaćem vlasništvu definirala viziju i misiju kako slijedi:
Misija
Stvaramo uvjete za bolji život u Hrvatskoj.
Vizija
Banka u hrvatskom vlasništvu s relevantnim tržišnim utjecajem
koja na najbolji način brine o klijentima, dioničarima i zajednici.
• Održivo poslovanje – kako bi ostvarila svoju misiju, Banka želi pridonijeti trenutnom ekonomskom razvoju
bez ugrožavanja potreba budućih generacija. Zbog toga je Banka usmjerena na održivi razvoj i postizanje
ravnoteže između svih čimbenika održivosti; okolišnih, društvenih i upravljačkih kao jednog od temelja na
kojima planira ostvarenje svih svojih poslovnih ciljeva.
• Kanal Hrvatske pošte je najbitniji razlikovni element Banke. Ugovorna, informatička i vlasnička povezanost
temelj su najveće mreže poslovnica u Hrvatskoj, a koja se koristi za ugovaranje i prodaju dijela financijskih
proizvoda iz palete HPB. Uvođenje novih proizvoda u mrežu HP doprinijet će rezultatima oba strateška
partnera i koristiti klijentima.
• Digitalizacija predstavlja fokus Banke na praćenju trendova u bankarskom poslovanju i nebankovnoj
konkurenciji s jedne strane, te pravovremenom prepoznavanju sve rafiniranijih potreba klijenata s druge.
Digitalizacija za kreditne institucije više nije prednost, nego preduvjet opstanka, te će se provoditi iz dva
aspekta: (i) aspekt klijenta, koji se odnosi na funkcionalnosti proizvoda i usluga, i (ii) interni aspekt, koji se
odnosi na automatizaciju i procesnu efikasnost. Unutar aktivnosti digitalizacije provest će se i prilagodba IT
arhitekture kroz redukciju postojećeg core rješenja i prijenos ključnih elemenata fleksibilnosti IT sustava na
satelitske aplikacije, kao i implementacija novog sustava upravljanja podacima kao ključan faktor u podršci
donošenju odluka.
• Anorganski rast – Banka je u prethodnom periodu uspješno ostvarila nekoliko poslovnih kombinacija kojim
je znatno povećala interne kompetencije i iskustvo. Uspješnost kojim su ovi procesi ostvareni te financijski
i sinergijski efekti koji su pri tome ostvarene daju Banci poticaj da može ovisno o potencijalnim tržišnim
prilikama i na temelju ovog stupa dodatno povećati svoj tržišni udio.
Kao temelji razvoja identificirana su sljedeća područja – stupovi razvoja:
61
Stupovi razvoja
ODRŽIVO
POSLOVANJE
KANAL
HRVATSKE
POŠTE
DIGITALIZACIJA ANORGANSKI
RAST
ESG kao temelj za
transformaciju poslovanja
Klijent na prvom mjestu Jačanje tržišne pozicije
Digitalizacija poslovanja
Završetak pripajanja
Nove hrvatske banke
Implementacija ESG čimbenika u
procese poslovanja; integracija rizika
i procjene materijalnosti
Razvoj E2E digitalnih kanala
akvizicije
Razmatranje prilika
za anorganski rast
Novi model nefinancijskog
izvještavanja; novi standardi
Dostupnost proizvoda i usluga kroz
najveći distributivni kanal
Postati izvrsno mjesto
za rad i razvoj
Održivost kao korporativni prioritet
po sva tri čimbenika
Brzina i učinkovitost
u korisničkoj podršci
Ostvarivanje ciljeva kroz učinkovit sustav
upravljanja; postizanje konkurentnosti
u dijelu isplate primitaka
Etičko i učinkovito vodstvo
62
Segment poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom
Strateški fokus Sektora poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom („Sektor”) je i dalje na intenzivnom
širenju poslovne suradnje s postojećim klijentima i akviziciji novih, temeljeno na najboljoj bankarskoj praksi. Pri
tome će se posebna pažnja posvećivati ravnoteži između komercijalnih prilika koje pružaju tržišta te potrebe
Banke da slijedi svoj konzervativni pristup kad se govori o upravljanju rizicima.
Daljnji razvoj poslovanja Sektora počiva na povećanju baze aktivnih velikih klijenata u privatnom domaćem
i stranom vlasništvu kroz osiguranje kreditnih linija za investicije i obrtni kapital, dokumentarno poslovanje u
zemlji i inozemstvu te široku lepezu platno prometnih usluga. Značajan utjecaj će imati i očekivano pripajanje
Nove hrvatske banke, čime će se u integriranoj banci povećati broj klijenata, portfelj, kao i dotok specijalističkih
znanja i dobrih bankarskih praksi.
Sektor ulaže velike napore u razvoj sofisticiranih usluga financijskog praćenja investicija u segmentu ener-
getike, vodnog i komunalnog gospodarenja, stanogradnje i turizma, vodeći se pri tom načelom da podržavamo
najkvalitetnije projekte koji su primjereno kapitalizirani i za koje se sa visokim stupnjem pouzdanosti može
procijeniti dostatnost budućih novčanih tokova iz poslovanja projekta.
Dodatno, s posebnom pažnjom se pristupa klijentima sukladno njihovoj pripadnosti gospodarskim grana-
ma, a što dovodi do dodatne specijalizacije usmjerene na povećanje kvalitete ukupnog poslovnog odnosa s
klijentima. Pri tome će se voditi računa o maksimumima granskih izloženosti kreditom riziku, sve sukladno
makroekonomskim pokazateljima predmetnih grana djelatnosti.
Ciljane akvizicijske skupine klijenata čine svi bonitetni klijenti koji imaju otvoren račun i stabilan poslovni
odnos u drugim bankama - veliki sustavi, tijela državne i lokalne uprave. Spomenuti Bančin pristup segmen-
tacije klijenata pružit će mogućnost ponude najkvalitetnijih rješenja novim klijentima uz zadržavanje prijeko
potrebne razine sigurnosti dijelu upravljanja rizicima, što se i u ranijim razdobljima pokazao kao ispravan smjer
kretanja.
Cilj ovog pristupa je primjena takvog specijalističkog modela prodaje i vođenja poslovnog odnosa koji će na
najkvalitetniji način odgovoriti na potrebe i očekivanja klijenata.
Koristeći različite akvizicijske alate - baze klijenata, pred selekciju, prodajne akcije i sl. - omogućit će se
pristup novim klijentima i proširenje odnosa s postojećim. Bančin plan u tom smislu je u potpunosti uskladi-
ti kvalitetu kreditnog procesa, razine ovlaštenja u odobravanju za pojedine proizvode i segmente klijenata
te ponudu produktnih rješenja visoke razine fleksibilnosti. Automatizacija i digitalizacija trendovi su koje je
Banka već usvojila kako bi išla u korak sa svjetskim trendovima te stvorila suvremenu prodajnu infrastrukturu.
Razvojni procesi su u tijeku i u narednom periodu se očekuje uvođenje niza automatiziranih usluga temeljenih
na mobilnim tehnologijama. Time Banka osigurava brže i jednostavnije poslovanje poduzetnicima uz kvalitetno
upravljanje poslovnim odnosom na dugi rok.
Jedno od težišta Sektora biti će i dalje na proširenju poslovne suradnje i kreditiranju onih klijenata i gospo-
darskih grana koje u najvećoj mjeri doprinose povećanju BDP-a hrvatskog gospodarstva - proizvodne djelat-
nosti, izvoznici, prerađivačke industrije i proizvodnje energije. Pri tome, kao imperativ kvalitetnog upravljanja
rizicima, sam po sebi se nameće individualni pristup svakom klijentu u procjeni njegove ukupne financijske
kvalitete, potencijala industrijske grane u kojoj djeluje te potencijala specifične poslovne transakcije u koju ulazi.
Banka od samog početka krize uzrokovane pandemijom koronavirusa, a dodatno i zbog utjecaja rata u
Ukrajini, kontinuirano uvodi mjere pomoći kako bi poduzetnicima olakšala financijsko poslovanje i omogućila
što brži rast njihovih poslovnih aktivnosti.
U želji za postizanjem što kvalitetnijeg položaja na tržištu, pružanja najbolje usluge klijentima te optimiranja
prihoda, Sektor će i dalje jačati suradnju s Hrvatskom poštom d.d. kao strateškim partnerom, pogotovo u dijelu
povećanja broja klijenata iz sfere Jedinica lokalne uprave i samouprave i povezanih tvrtki. Značajan potencijal
rasprostranjenosti Hrvatske pošte d.d. Banci pruža veliku priliku za povećanje broja klijenata, što je već vidljivo
i iz pilot projekta koji traje od kolovoza 2020. godine te povećanja volumena prodaje njezinih proizvoda i usluga
u 2022. godini, u prvom redu u dijelu platnog prometa i kartičnih proizvoda, koji trend očekujemo i u narednom
periodu, čime će se utjecati na povećanje nekamatnog prihoda.
Banka će i nadalje nastaviti razvijati poslovni odnos s FINA-om kao jednim od najdominantnijih partnera kad
je riječ o ukupnom platnom prometu i prihodu koji ova poslovna linija generira. Nastavit će se aktivnosti vezane
uz unapređenje poslovanja u dijelu upravljanja gotovinom u suradnji s velikim klijentima koji imaju potrebu
deponiranja iste na njihovim lokacijama.
U depozitnom poslovanju naglasak će biti na širenju transakcijskog poslovanja s velikim poduzećima i
korporacijama, ali i nastavku dobre suradnje s državnim i javnim poduzećima, jedinicama lokalne samouprave
63
i tvrtki u njihovom vlasništvu. Pri tome će se i nadalje naglasak stavljati na optimalni odnos kamatnog troška
i potreba Banke za likvidnošću koju će plasirati klijentima na tržištu. Banka je u dijelu poslovanja s gospodar-
stvom prepoznata kao partner od strane klijenata koji joj ukazuju svoje povjerenje kroz kontinuirani pritok novih
oročenih i a-vista depozita.
Ambicija Sektora i Banke u dijelu poslovanja s gospodarstvom je biti siguran partner klijentima koji će svojom
ekspertizom pozitivno utjecati na njihovo poslovanje uz ostvarenje kontinuiranog rasta svoje profitabilnosti te
visokog stupnja zaštite i sigurnosti svojih portfelja. To će biti glavne vodilje u poslovanju u predstojećem periodu
čime se osigurava etabliranje Hrvatske poštanske banke kao jedne od vodećih kreditnih institucija na tržištu.
Segment poslovanja s malim i srednjim poduzećima
Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima je orijentiran na efikasnost i produktivnost poslovanja, pro-
dubljivanje strateškog partnerstva s Hrvatskom poštom, digitalizaciju, usavršavanje zaposlenika te sinergiju sa
svim organizacijskim dijelovima Banke, a sve u svrhu povećanja razine kvalitete usluge i podržavanja poduzet-
nika koji mogu doprinijeti bržem gospodarskom razvoju i rastu zapošljavanja.
Rastom plasmana i ciljanjem onih segmenata i poduzetnika koji stvaraju vrijednost za ekonomiju, Sektor
poslovanja s malim i srednjim poduzećima će dati doprinos razvoju Hrvatske i njenih poduzetnika. Pritom je
identificiran prostor za napredak u području EU fondova za jačanje poduzetništva, financiranju izvoznih podu-
zeća koja su zbog svoje fleksibilnosti i dinamičnosti prepoznata kao jedan od ključnih izvora inovacija u gos-
podarstvu. U narednom periodu očekujemo dodatno jačanje kreditne aktivnosti poduzetnika koje smo spremni
poduprijeti specijaliziranom programima kreditiranja kroz suradnje s HBOR-om, HAMAG BICRO-om i ostalim
partnerima koji će također biti usmjereni prema podržavanju poduzetnika u njihovim poslovnim pothvatima.
U želji za postizanjem što kvalitetnijeg položaja na tržištu, pružanja najbolje usluge klijentima te optimizira-
nja prihoda, Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima će iskoristiti priliku za daljnji razvoj suradnje s
Hrvatskom poštom d.d. kao strateškim partnerom u prvom redu u dijelu platnog prometa i ugovaranja proizvo-
da koristeći distributivni kanal ureda Hrvatske pošte d.d..
Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima će konstantno raditi na unaprjeđenju kvalitete usluge te
će davati maksimalan doprinos kako bi se postojeći procesi poput odobravanja kreditnih proizvoda i uspostave i
praćenja poslovnog odnosa u potpunosti automatizirali što bi značilo bržu reakciju i povratnu informaciju prema
klijentima o ugovaranju proizvoda i usluga
Novim poslovnim modelom za male i srednje poduzetnike želimo postići poslovnu i operativnu izvrsnost
kako bismo pružili što bržu, efikasniju i konkurentniju uslugu te pridonijeli razvoju Hrvatske poštanske banke u
vodeću banku za segment mikro, malog i srednjeg poduzetništva.
Segment poslovanja sa stanovništvom
Poslovanje s građanstvom jest strateški segment poslovanja Banke. U narednom razdoblju nastavit ćemo
razvojne aktivnosti unapređenja postojećih i uvođenja novih proizvoda kao i podizanja kvalitete usluga i servisa
u cilju povećanje broja radno aktivnih klijenata. Nastavljamo s akvizicijskim ponudama i suradnjom s odabranim
poslodavcima i strateškim partnerima. Svjesni smo da jedino stalnim unapređenjem razine usluge možemo
ostvariti planirane akvizicije i rast, stoga provodimo kontinuirane edukacije djelatnika te mjerenja kvalitete
usluge.
Tijekom 2022. godine naglasak je bio na aktivnostima vezanim na prelazak na EURO valutu u hrvatskom
monetarnom sustavu, te je i fokus razvojnih aktivnosti u protekloj godini bio na osiguranju svih funkcionalnih
pretpostavki kako bi se u domeni kreditnog i transakcijskog poslovanja uspješno provela konverzija proizvoda
i usluga na EURO valutu, što je Banka uspješno provela.
Tijekom 2023. godine primaran fokus bit će na pripajanju s Novom hrvatskom bankom d.d. tijekom čega će
se dodatno raditi na unapređenju i digitalizaciji procesa ugovaranja proizvoda, kao i poboljšanjima funkcional-
nosti određenih proizvoda s ciljem da se omogući još bolja usluga.
64
Segment financijskih tržišta
Ulaskom u Europsku monetarnu uniju i uspješnim prelaskom na euro bankarski sustav u RH doživio je značaj-
ne promjene.
Okvir monetarne politike ECB postaje primjenjiv i za Banke u Republici Hrvatskoj te će iste imati pristup
operacijama monetarne politike na jedinstvenom euro tržištu.
U tom smislu aktivnosti na upravljanju likvidnosti te upravljanju portfeljima u cilju osiguranja podrške stabil-
nom poslovanju Banke biti će olakšane.
Visoka likvidnost sustava koja je smanjenjem stope obvezne pričuve u prosincu 2022. godine dosegla
rekordne razine nastavit će se i tijekom 2023. godine s time da će ista biti djelomično neutralizirana kroz stalne
mogućnost polaganja prekonoćnih depozita kod ECB-a. U uvjetima i dalje rastućih kamatnih stopa, za razliku
od proteklih godina, to bi trebalo pozitivno utjecati na prihode Banke, ali istovremeno očekujemo i nešto blaži
rast pasivnih kamatnih stopa i zaoštravanje uvjeta financiranja na međubankarskom tržištu.
Ulaskom Republike Hrvatske u eurozonu banke u Republici Hrvatskoj izgubit će značajan prihod od mje-
njačkih poslova i trgovanja devizama, te očekujemo tek nešto intenzivniji promet tijekom turističke sezone.
Završetak programa otkupa obveznica od strane ECB-a i smanjenje bilance u kombinaciji sa nastavkom
podizanja referentnih kamatnih stopa centralnih banaka trebali bi zadržati prinose na dužničke instrumente na
višim razinama.
Planirani rast prinosa trebao bi biti izraženiji u prvoj polovici godine dok bi rast u nastavku godine trebao biti
ograničen obzirom na očekivano usporavanje inflacije i poboljšane makroekonomske pokazatelje za Republiku
Hrvatsku što bi trebalo pozitivno utjecati na smanjenje spreadova na obveznice.
U segmentu investicijskog bankarstva aktivnosti će biti usmjerene na širenje mreže klijenata i razvoj novih
proizvoda iz domene investicijskih usluga i skrbništva.
65
Danas sadimo
za budućnost
66
Nefinancijski izvještaj za 2022.
HPB najavljuje svoj prvi samostalni Izvještaj o održivosti
Prihvaćajući odgovornost i ulogu u stvaranju uvjeta za bolji život u Hrvatskoj u skladu sa svojom misijom te
slijedeći zakonske odredbe i regulatorne smjernice nefinancijskog izvještavanja, Hrvatska poštanska banka u
sklopu Godišnjeg financijskog izvještaja izvještava o svojim aktivnostima iz segmenta društveno odgovornog
i održivog poslovanja.
HPB o svojem djelovanju i utjecajima na okoliš i društvo izvještava od 2017. godine u okviru Godišnjeg
financijskog izvještaja (GFI), a od 2007. kao članica UN Global Compact inicijative putem godišnjih Izvještaja
o napretku.
Slijedeći međunarodne i nacionalne regulatorne smjernice te plan Europske unije da do 2026. godine u
potpunosti uspostavi sustav nefinancijskog izvještavanja koji bi metodom javne objave provjerenih, usporedivih
i dosljednih informacija u cijeloj EU utjecao na tokove kapitala prema poduzećima koja drže do okolišne i druš-
tvene održivosti, HPB se opredjeljuje za holistički pristup nefinancijskog izvještavanja te će za 2022. objaviti
prvi samostalni Izvještaj o održivosti s konsolidiranim podacima za cijelu HPB Grupu.
Izvještaj o održivosti za 2022. bit će kreiran prema međunarodno priznatom okviru za nefinancijsko izvje-
štavanje (GRI) kojeg je HPB usvojila kao standard nefinancijskog izvještavanja u cilju pružanja dosljednosti i
usporedivog praćenja relevantnih okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika poslovanja.
Banka će Izvještaj o održivosti za 2022. godinu objaviti na svojim internetskim stranicama u travnju 2023.
godine, a u okviru Godišnjeg financijskog izvještaja izdvajamo i opisujemo svoje glavne naglaske, aktivnosti i
doprinose dajući prikaz u skladu s Globalnim ciljevima održivog razvoja (SDG).
Poslovanje u skladu s Globalnim ciljevima održivog razvoja
Utjecaje svog poslovanja temeljimo na 17 Ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (SDG). Iako podupiremo
svih 17 globalnih ciljeva, uzevši u obzir svoj oblik poslovanja, prepoznajemo svoj najveći utjecaj u sljedećim
segmentima:
Cilj 3. Osigurati zdrav život i promovirati blagostanje za ljude svih generacija
Cilj 4. Osigurati uključivo i kvalitetno obrazovanje te promovirati mogućnosti cjeloživotnog učenja
Cilj 5. Postići rodnu ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojčice
Cilj 8. Promicati kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, punu i produktivnu zaposlenost
i dostojanstven rad za sve
Cilj 12. Osigurati održive oblike potrošnje i proizvodnje
Cilj 13. Poduzeti hitna djelovanja u borbi protiv klimatskih promjena i njihovih posljedica
67
Zdravlje i dobrobit svih, ali prvenstveno svojih
zaposlenika, jedan je od ciljeva održivog razvoja
koje je HPB Grupa identificirala kao izuzetno važne,
posebno u okolnostima u kojima trenutno živimo i
poslujemo. Briga o zdravlju i sigurnosti zaposlenika
ostao je prioritet i kroz 2022. godinu. Svim zaposleni-
cima HPB Grupe osigurano je dopunsko i dodatno
zdravstveno osiguranje koje uključuje i godišnji sis-
tematski pregled, a kako bi se potaknuli na obavljanje
sistematskog pregleda, zaposlenicima je osiguran
slobodan dan.
U sklopu projekta ‚Tvrtka prijatelj zdravlja’ Banka je
u suradnji s Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo
organizirala Poligon zdravlja u svrhu promicanja zdra-
vih životnih navika. Implementacija modula ‚Tvrtka pri-
jatelj zdravlja’ provodila se na razini cijele kompanije,
a neki od evaluacijskih kriterija koje je trebalo zadovo-
ljiti su zaštita zdravlja, zaštita na radu te promicanje
zdravlja u HPB Grupi. HPB je uspješno ispunila sve
zadane kriterije te smo postali prva banka s certifika-
tom ‚Tvrtka prijatelj zdravlja’.
Promicanje zdravog načina života i poticanje fizičke
aktivnosti zaposlenika odvija se i kroz HPB Sport.
Tijekom 2022. godine pokrenuli smo niz aktivnosti u
smjeru razvoju sportske kulture u HPB Grupi, njegu-
jući pritom korporativne vrijednosti poput zajedništva,
timskog i humanitarnog rada. Jedna od pogodnosti
HPB Sporta je i subvencija individualne rekreacije
članovima Društva, a sve u cilju poticanja i promovira-
nja važnosti fizičke aktivnosti.
Svjesni činjenice da je mentalno zdravlje jednako važ-
no kao i fizičko, zaposlenicima je kroz cijelu godinu
dostupna usluga psihološkog savjetovanja. Svrha
takvog savjetovanja je ojačavanje zaposlenika za
uspješno suočavanje s teškoćama usvajanjem novih
postupaka i načina djelovanja koje omogućuju pro-
mjenu, a time i podizanje kvalitete života.
Kako bi osiguralo neometano i uspješno funkcionira-
nje svojih poslovnih procesa HPB Grupa kontinuirano
radi na podizanju razine sigurnosti u svom poslovanju.
Uz redovne sustavne aktivnosti, provode se obvezne
edukacije zaposlenika sa posebnim naglaskom na
informacijsku sigurnost te se djelatnike pravovre-
meno obavještava o svim trenutnim i potencijalnim
aktivnim phishing kampanjama, a sve u svrhu kako bi
se iste prevenirale.
Kontinuirano se provode vježbe evakuacije i spaša-
vanja na svim lokacijama HPB Grupe te se ujedno
radi na poboljšanju kvalitete radnog mjesta uz primje-
nu ergonomije i mjera zaštite na radu. I kroz 2022.
radilo se na podizanju stupanja zaštite od požara
implementacijom sustava vatrodojave, kontinuirano
se uklanjaju potencijalni rizici koji mogu uzrokovati
ozljede na radu, poboljšavaju mikroklimatski uvjeti
te rasvjeta na radnom mjestu, temperatura radnih
prostora i njihova ventilacija.
Ravnotežu između privatnog i poslovnog života zapo-
slenika prepoznali smo kao jedan od važnih ciljeva
održivog razvoja jer utječe na zadovoljstvo i posve-
ćenost zaposlenika te u konačnici stvaranju zdravog i
ugodnog radnog okruženja. Kako bi osigurali što bolji
balans između ove dvije iznimno važne stavke, pri-
mjenjujemo fleksibilno radno vrijeme gdje proces
rada omogućava takvu organizaciju radnog vremena
(skraćeno radno vrijeme petkom, klizno radno vrijeme).
Za zaposlenike čija djeca kreću u vrtić i školu po prvi
puta, omogućili smo slobodan radni dan kako bi svi
imali mogućnost prisustvovati tom posebnom trenut-
ku. U 2022. godini smo nastavili u tonu brige za naše
zaposlenike i njihove obitelji te smo donijeli odluku o
sufinanciranju vrtića.
Zaposlenicima su osigurane i druge pogodnosti kao
što su popusti za sportske aktivnosti u suradnji
s tvrtkom Multisport, mogućnost povoljnije nabavke
uredskog namještaja za vlastite potrebe, popusti u
raznim trgovinama, na avio karte, povoljniji uvjeti na
korištenje određenih bankarskih proizvoda, prigodne
novčane isplate, kao na primjer za rođenje/posvoje-
nje djeteta ili jubilarne nagrade.
Zaposlenici HPB Grupe imaju pravo na plaćeni
dopust jedan dan za svako darivanje krvi. Ovo pravo
zaposlenik ostvaruje neovisno o opsegu korištenja
prava na plaćeni dopust po drugoj osnovi. Također,
zaposlenici imaju pravo na plaćeni dopust jedan
dan mjesečno za volontiranje.
Banka kontinuirano ispituje mišljenje, stavove i zado-
voljstvo zaposlenika kroz istraživanje organizacij-
U nastavku je prikaz aktivnosti koje smo poduzimali tijekom 2022. godine u skladu s navedenim globalnim
ciljevima održivosti.
68
ske vitalnosti. Istraživanje organizacijske vitalnosti
prvi je korak u usmjerenom upravljanju organizacij-
skom klimom, kulturom i radnom angažiranosti. Cilj
istraživanja je utvrditi postojeće stanje organizacijske
klime, kulture i angažiranosti u HPB Grupi i definirati
područja i mjere za unaprjeđenja.
Kao dokaz da sve navedeno primjenjuje u praksi,
pokazuje priznanje ‚Poslodavac partner’ koji je
Banka osvojila još jednu godinu za redom te je pre-
poznata kao organizacija usmjerena na kvalitetno
upravljanje ljudskim potencijalima.
Kvalitetno obrazovanje jedno je od temeljnih prava
svakog čovjeka. Svjesni da ljudski kapital i stručnost
predstavljaju važnu sastavnicu, kontinuirani razvoj
zaposlenika prepoznat je kao jedan od ključnih načela
HPB Grupe. HPB Grupa potiče svoje zaposlenike da
razvijaju talente, inovativnost i kreativnost te da pomi-
ču granice svog profesionalnog razvoja. Vjerujemo u
moć kontinuiranog učenja, stoga osmišljavamo i razvi-
jamo programe izobrazbe te omogućujemo interne i
eksterne edukacije zaposlenika.
Interne edukacije u 2022. godini najčešće su
bile usmjerene na regulativu, razvoj prodajnih vje-
ština zaposlenika u poslovanju sa stanovništvom te
podatkovne i rukovodne vještine. Eksterne edukacije
odnosile su se na stručne edukacije i konferencije,
a značajan broj edukacija bio je usmjeren na razvoj
prodajnih kapaciteta, analitičkih, komunikacijskih, pre-
govaračkih, upravljačkih vještina. Vjerujući u pojam
dobrog lidera te da ljude treba voditi, motivirati i učiniti
ih uspješnim, poseban naglasak u HPB Grupi stavlja
se na leadership edukacije za rukovoditelje. Osim
internih i eksternih edukacija, nova znanja i vještine
stječu se i kroz portal eUčionica gdje su zaposlenici-
ma kroz interaktivne sadržaje dostupne i regulatorne
i obvezne edukacije koje pridonose savladavanju i
olakšavanju svakodnevnog poslovanja.
Podatkovni rasadnik znanja je jedinstven program
podatkovne pismenosti koji je HPB pokrenula za
zaposlenike koje je menadžment prepoznao kao pred-
vodnike u razvoju i unapređenju podatkovnih procesa
i unapređenju kvalitete podataka. Program je koncipi-
ran po analogiji rasadnika biljaka kako bi se naglasio
prijenos naučenog kroz edukacije u poslovnu praksu
te interno dijeljenje i stvaranje novog znanja. Na taj se
način razvoj zaposlenika povezuje s poslovnim aktiv-
nostima i strateškim ciljevima organizacije te se mak-
simizira dodana vrijednost iz ulaganja u edukacijske
aktivnosti. Cilj programa je unapređenje podatkovno/
analitičkih kompetencija zaposlenika, povećanje
svijesti o važnosti kvalitetnog upravljanja podacima
i vođenje HPB-a u data-driven smjeru stvaranjem
podatkovnog centra izvrsnosti.
HPB Start program cjeloviti je i kontinuiran program
uvođenja u posao novih zaposlenika. Prilikom dolaska
u organizaciju, za svakog novog zaposlenika kreira se
specifičan plan uvođenja u posao - razvojni plan, koji
se kroz period on prvih šest mjeseci rada kontinuirano
prati i evaluira. HPB Start uključuje i Dan dobrodošlice
koji uključuje okupljanje i edukaciju novozaposlenih, a
organizira se svaka dva mjeseca. Na Danu dobrodoš-
lice novi se zaposlenici uvode u radnu okolinu, upo-
znaju s HPB Grupom, vrijednostima, svojim pravima
i obavezama, proizvodima i djelatnošću banke te
mogućnostima osobnog razvoja i napredovanja.
HPB Grupa i dalje veliku pažnju pridaje financijskom
opismenjavanju građana. Smatramo da je osobna
briga o financijskoj budućnosti iznimno važna i zato
svojim aktivnostima financijske pismenosti želimo
educirati građane o značajnim bankarskim temama i
trendovima.
S ciljem poboljšanja financijske pismenosti klijenata
s naglaskom na mlađe generacije, HPB Grupa je i
tijekom 2022. provodila različite edukacije dostupne
svim građanima i poduzetnicima te redovito brinula
o ulaganju u znanje novih generacija. Sudjelovanjem
u Europskom tjednu novca (EMW) kao i sličnim edu-
kacijama tijekom cijele godine te nastavkom video
serijala ‚HPB za financijsku pismenost’ unapređu-
jemo svoje aktivnosti važne za financijsku budućnost
različitih generacija.
Postići rodnu ravnopravnost HPB Grupi jedan je od
strateških ciljeva, isto kao što je to i globalni problem s
kojim se bore mnoge organizacije diljem svijeta. HPB
Grupa sustavno radi na suzbijanju bilo kakve nerav-
nopravnosti na radnom mjestu, uključujući i rodnu.
Jednakost u HPB Grupi živi i provodi se u praksi već
dugi niz godina. Svjesni da raznolikost tima pozitivno
utječe na kvalitetu donošenja odluka i uspješnost
tima, svjesno se njeguju različitosti i to je ključno. To
pokazuje i činjenica da HPB godinama unatrag ima
69
zastupljen relativno visok broj žena među rukovode-
ćim pozicijama, a također i osoba različitih dobnih
skupina, obrazovnih usmjerenja, znanja i vještina te
specifičnih radnih iskustava.
HPB Grupa je posvećena stvaranju radnog okruženja
u kojem se individualne razlike prihvaćaju i poštuju
te je iz tog razloga zabranjena svaka diskriminacija
u odnosu na pristup svim vrstama stručnog ospo-
sobljavanja i usavršavanja te prekvalifikacije, uvjete
zaposlenja i rada, socijalne sigurnosti, zdravstvene
zaštite, prava iz radnog odnosa te prava članstva i
djelovanja u udrugama zaposlenika ili drugim organi-
zacijama. Svi zaposlenici imaju jednake mogućnosti
za profesionalno usavršavanje, profesionalni rast i
razvoj. Zabranjena je izravna ili neizravna diskrimi-
nacija osobe koja traži zaposlenje i osobe koja se
zaposli na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili
socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere
ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja,
pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja,
invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije.
HPB Grupa je usvojila novi Etički kodeks koji donosi
načela, smjernice i zahtjeve koji se odnose na etično
poslovanje sa svim osobama i subjektima s kojima je
HPB Grupa u okviru svoga poslovanja u doticaju – kli-
jenti, zaposlenici, društvena zajednica, dioničari, regu-
latorna tijela, ugovorni partneri, konkurencija. Etički
kodeks nije samo popis pravila kojih se pridržavamo,
nego donosi sustav vrijednosti kojima smo posvećeni
i kojima vjerujemo. Upravljanje složenim sustavom
poput kreditne institucije uključuje ne samo pažnju
dobrog gospodarstvenika, odnosno usklađenost s
propisima i dobrom praksom, nego i agilnost, brzinu
odlučivanja i kulturu ostvarenja ciljeva stoga su načela
ponašanja koja proizlaze iz Etičkog kodeksa u službi
podizanja standarda u svakodnevnom poslovanju HPB
Grupe. Sukladno odredbama Antikorupcijskog progra-
ma Vlade Republike Hrvatske, HPB ima imenovanog
Povjerenika za etiku koji je odgovoran za zaprimanje
i rješavanje prijava kršenja odredbi Etičkog kodeksa.
Potpisom Povelje o raznolikosti kojoj je u Hrvatskoj
nositelj Hrvatski poslovni savjet za održivi razvoj (HR
PSOR), HPB je u 2022. postala dio inicijative koja za
cilj ima doprinijeti progresivnom razvoju modernog
europskog društva.
Promicati kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski
rast, punu i produktivnu zaposlenost i dostojanstven
rad za sve jedan je od ciljeva HPB Grupe.
HPB Grupa svojim klijentima nudi posebne kreditne
programe s ciljem poticanja poduzetništva u
suradnji s drugim institucijama. Posebnom kreditnom
linijom za financiranje poljoprivrednih i poduzetnič-
kih projekata po povoljnijim uvjetima, u suradnji s
Ministarstvom hrvatskih branitelja omogućujemo
mikro, malim i srednjim poduzetnicima – hrvatskim
braniteljima, lakše i bolje uključivanje u svijet podu-
zetništva te daljnji rast i razvoj poslovanja.
Potičući razvitak hrvatskog gospodarstva, HPB
sudjeluje u programima financiranja Hrvatske
banke za obnovu i razvitak (HBOR) koji omoguća-
vaju povoljno financiranje malog i srednjeg poduzet-
ništva. HPB je jedna od 15 poslovnih banaka potpisni-
ca Sporazuma u skladu s kojim je HBOR-u u okviru
Nacionalnog plana za oporavak i otpornost povjerena
provedba financijskih instrumenata subvencije kamat-
nih stopa u iznosu od gotovo 80 milijuna eura.
Europska investicijska banka (EIB) dugoročnim
financiranjem projekata, jamstvima i savjetima una-
pređuje ciljeve Europske unije. U suradnji s EIB-om,
HPB je osigurala dodatnih 14 milijuna eura namijenje-
nih financiranju poduzetničkih projekata. Sredstva će
se koristiti za povoljno kreditiranje održavanja likvid-
nosti, očuvanje radnih mjesta i ulaganja.
U okviru EU Deska, Banka svojim klijentima pruža
savjetodavne usluge vezane za mogućnosti kori-
štenja potpora iz EU fondova, što uglavnom podra-
zumijeva Europske strukturne i investicijske fondove
i Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Konkretnije,
navedeno se odnosi na informiranje vezano za
otvorene i najavljene natječaje za pojedine sektore i
namjene, informativno savjetovanje o mogućnostima
prijave projekata na natječaje kao i prikladnosti proje-
kata za apliciranje.
Suradnjom s razvojnim institucijama, prvenstveno
s HBOR-om i EIB-om, HPB omogućuje povoljnije
uvjete kreditiranja za ulaganja koja trebaju rezultirati
povećanjem inovativnosti, energetske učinkovitosti,
boljom zaštitom okoliša te općenito povećanjem kon-
kurentnosti poslovanja i izvoza. Korištenjem takvih
kreditnih linija, Banka osigurava održivost svojeg
portfelja, a posebnim skupinama poduzetnika kao
što su mladi poduzetnici, manjine, starije osobe, žene
poduzetnice ili invalidi olakšava pristup financiranju.
70
Rješavanje stambenog pitanja, pogotovo za mlade
obitelji velika je odluka koja pred njih same stavlja
velike izazove. Stoga HPB surađuje s županijama,
gradovima te lokalnim zajednicama podržavajući ini-
cijative koje bi pomogle našim sugrađanima po pitanju
rješavanja stambenog pitanja. U ovogodišnjoj tranši
APN-a HPB je postigla svoj najveći uspjeh od početka
sudjelovanja u programu subvencioniranih stambenih
kredita. HPB je jedna od najaktivnijih banaka u APN
programu u kojem je niz uspjeha nastavila s više od
550 odobrenih kredita u 2022. ukupnog volumena
425 milijuna kuna.
Uz ponudu poticajnih kreditnih linija za klijente, HPB
je uvijek aktivni sudionik na konferencijama i struč-
nim skupovima kojima je cilj potaknuti održivi razvoj
zajednice. Također, HPB Grupa želi ostvariti pozitivan
utjecaj na razvoj zajednice i očuvanje okoliša te svo-
jim donacijama i sponzorstvima potiče i podržava
projekte od kulturne, znanstvene i društvene važnosti.
Tijekom 2022. godine nastavljene su i volonterske
aktivnosti naših zaposlenika u okviru korporativnog
programa Volontiramo za Hrvatsku kojima smo
pružili podršku onima kojima je to najpotrebnije i dali
doprinos očuvanju našeg okoliša.
Osigurati održive oblike potrošnje i proizvodnje
za HPB Grupu predstavlja strateški važan cilj. HPB
Grupa naporno radi u dijelu praćenja potrošnje ener-
gije i provodi smjernice za smanjenje energije sa
zaposlenicima kroz redovite edukacije i aktivnosti.
HPB Grupa teži postizanju ugljične neutralnosti te
kao dio mjera zaštite okoliša ima za cilj smanjenje
emisija stakleničkih plinova (GHG), uključujući emisije
iz Opsega 1, 2 i 3, proizvedenih izravnim ili neizravnim
aktivnostima. Banka u 2022. godini započinje računa-
ti Opseg 1 i Opseg 2.
Kao dio Politike upravljanja okolišnim, društvenim
i upravljačkim čimbenicima, krovnog dokumenta
koji definira načela održivog poslovanja, HPB Grupa
je usvojila Načela za dobavljače u kojima su navedena
glavna načela i očekivanja od dobavljača koji imaju ili
žele uspostaviti i održavati dugotrajni poslovni odnos
s Bankom ili članicama Grupe. Dobavljače se potiče
na očuvanje prirodnih resursa, izbjegavanje upotrebe
opasnih materijala te smanjenje, ponovnu upotrebu
i recikliranje uz obvezu pridržavanja etičkih načela
HPB Grupe, uz poštivanje regulatornih normi.
HPB je odabrala smjer održivog razvoja kojem je
jedna od najvažnijih odrednica učinkovito upravljanje
potrošnjom energenata. U skladu sa strategijom i
direktivama Europske unije koje definiraju zajednički
okvir mjera za promicanje energetske učinkovito-
sti unutar EU te Smjernicama za uštedu energije
u Republici Hrvatskoj, Uprava Banke donijela je
Smjernice za učinkovitu potrošnju energenata na
radnom mjestu.
HPB Grupa unazad nekoliko godina kontinuirano
smanjuje broj ispisanih stranica, a cilj nam je biti još
odgovorniji u korištenju papira. Kako bismo zajedno
sa svojim klijentima, koji sve više biraju online komu-
nikaciju s Bankom, bili primjer ekološke osviješte-
nosti, zaposlenici HPB Grupe potiču se na digitalno
arhiviranje dokumentacije i provođenje poslovnih pro-
cesa digitalnim kanalima u najvećoj mogućoj mjeri uz
odabir online komunikacije koja je ekološki prihvatlji-
vija, brža i jednostavnija alternativa ispisivanju papira.
U skladu s Odlukom o načinu pružanja javne usluge
sakupljanja komunalnog otpada na području Grada
Zagreba od 24. veljače 2022. godine te ciljem poti-
canja recikliranja, u svim poslovnim prostorima HPB
Grupe na području grada Zagreba počevši od 1. listo-
pada 2022. godine otpad se odlaže u odgovarajuće
spremnike za odvajanje pojedinih vrsta otpada. Za
svaku pojedinu vrstu otpada određena je boja i broj
spremnika u skladu s Pravilnikom o katalogu otpada.
HPB Grupa je nastavila odgovorno zbrinjavati stari
papir na svim svojim lokacijama putem ovlaštenih
tvrtki za odvoz starog papira ili samostalno u za to
predviđene kontejnere.
Sav elektronički otpad (stara računala, printeri, faks
uređaji) adekvatno se zbrinjava kod tvrtki ovlaštenih
za zbrinjavanje ove vrste otpada. Cijeli sustav printera
u HPB Grupi je umrežen i od strane dobavljača prati
se iskorištenost i potrošnja tonera.
Poduzeti hitna djelovanja u borbi protiv klimat-
skih promjena i njihovih posljedica također je jedan
71
od najvažnijih ciljeva HPB Grupe koja je svjesna da
klimatske promjene nisu smještene u budućnost nego
su stvarnost. HPB Grupa je spoznala svoju ulogu u
upravljanju klimatskim promjenama i svoje poslovanje
usmjerila prema održivom. Banka redovito edukacija-
ma podiže svjesnost zaposlenika o štetnim učincima
za okoliš, o potrebi transformacije na održivo poslova-
nje te usmjeravanje financiranja prema održivim pro-
jektima. Na visoke ekološke standarde HPB Grupa
pokušava potaknuti i svoje klijente, a smanjenje utje-
caja na okoliš očekuje i od svojih dobavljača.
Banka je i tijekom 2022. godine provodila mnoge
aktivnosti usmjerene očuvanju okoliša.
U veljači 2022. godine završen je veliki ekološ-
ko-volonterski projekt Zasadi s HPB-om započet u
kolovozu 2021. godine. U ovu društveno odgovornu
inicijativu Banka je uključila svoje klijente, zainteresi-
rane građane i zaposlenike da zajedno doprinesemo
stvaranju zdravijeg okoliša za sve nas i za generacije
koje dolaze. Prikupljen je iznos od preko 60.000 kuna
donacija, a HPB je podržala projekt ostatkom iznosa
potrebnog za nabavu i sadnju 30.000 sadnica diljem
Hrvatske, kako bi simbolično obilježila 30 godina
svog poslovanja. Pošumljavanjem su naši volonteri
obuhvatili ukupno sedam područja u Hrvatskoj.
HPB volonteri priključili su se i akciji Zelena čistka u
sklopu globalnog projekta World Cleanup Day. Ovoj
najvećoj ekološkoj volonterskoj nacionalnoj kampa-
nji kojoj je cilj buđenje svijesti o stvaranju i važnosti
odgovornog gospodarenja otpadom s ciljem očuvanja
okoliša, dali smo svoj doprinos čisteći jedno od divljih
odlagališta u Zagrebu.
Banka kontinuirano unaprjeđuje svoje mobilno ban-
karstvo te virtualnu ePoslovnicu koja se oslanja na
udaljenu komunikaciju s klijentima, online ugovaranje
proizvoda i usluga Banke, digitalnu dokumentaciju
i kvalificirano digitalno potpisivanje dokumenata.
Ovakav način poslovanja povećava vremensku
dostupnost proizvoda i usluga klijentima Banke, a
ujedno ima i značajan pozitivan utjecaj na okoliš.
Korištenjem ePoslovnice smanjuje se i utjecaj pri-
jevoznih sredstava na okoliš, a digitalni dokumenti i
potpisi u komunikaciji s klijentima smanjuju količinu
korištenog papira. Također, smanjuje se potreba za
uredskim prostorom, energijom i resursima potrebnim
za funkcioniranje Banke.
HPB se opredijelila preusmjeravati tokove kapitala
prema održivim projektima i investicijama kako bi
se postigao održiv i uključiv gospodarski rast, uprav-
ljati financijskim rizicima koji proizlaze iz klimatskih
promjena, iscrpljivanja resursa, degradacije okoliša i
društvenih pitanja te poticati transparentnost i dugo-
ročnost u gospodarskim aktivnostima.
HPB Grupa je usmjerena na pružanje financijske
podrške projektima koji imaju za cilj smanjenje
ugljičnih emisija i ublažavanje klimatskih promjena te
neće svjesno financirati projekte koji su u suprotnosti
s navedenim. Kako bi se regulatorno uskladila s EU
Direktivama, Banka će utvrđivati ESG rizike, posebi-
ce okolišne i klimatske rizike, u sklopu cjelokupnog
procesa osiguravanja adekvatnosti kapitala. Prvi
korak u implementaciji okolišnih i klimatoloških
fizičkih rizika u poslovanje Banke je izrada adre-
snog modela, odnosno geoprostorne baze nekretnin-
skih kolaterala Banke i nekretnina koje su predmet
financiranja. Ona će biti temelj za kreiranje relacijskih
tablica za izračun okolišnih i klimatoloških fizičkih
rizika te pridruživanje odgovarajućih vrijednosti rizika
pojedinom elementu adresnog modela korištenjem
GIS alata. Banka je već započela s aktivnostima
izrade adresnog modela i izračuna okolišnih i kli-
matoloških fizičkih rizika za svoje postojeće klijente,
a tijekom 2023. godine u planu je njegova potpuna
implementacija u poslovni proces odobravanja novih
plasmana.
Banka je u nefinancijskom izvještaju za 2021. godinu
počela izvještavati o svom utjecaju temeljem prva dva
okolišna cilja iz Uredbe o taksonomiji: (1) ublažava-
nje klimatskih promjena i (2) prilagodba klimatskim
promjenama, te je objavila tri ključna pokazatelja
utjecaja na klimatske promjene – potrošnja papira,
potrošnja električne energije i potrošnja vode. Budući
da Banka 2021. godine nije imala uspostavljen model
prikupljanja podataka o potrošnji električne energije
i plina u kWh i vode u m3 na svojim lokacijama, kao
parametri za određivanje KPI-eva uzimali su se troš-
kovi faktura.
Tijekom 2022. godine Banka je razvila model pri-
kupljanja podataka o potrošnji električne energije i
plina u mjernoj jedinici kWh te vode u m3, prikupila je
podatke o potrošnji energenata i vode u 2022. godini,
što je ujedno i bazna godina za postavljanje ciljeva u
skladu s Uredbom o taksonomiji.
Banka će nove KPI-eve o svom utjecaju na okolišne
ciljeve do 2030. godine objaviti u Izvještaju o održivo-
sti za 2022. godinu.
72
Izjava o primjeni kodeksa korporativnog upravljanja
Primjena kodeksa korporativnog upravljanja
U skladu s člankom 272.p Zakona o trgovačkim društvima i člankom 22. Zakona o računovodstvu, Uprava
i Nadzorni odbor izjavljuju da Banka kao izdavatelj dionica koje su uvrštene na uređeno tržište Zagrebačke
burze, primjenjuje Kodeks korporativnog upravljanja (Kodeks) kojeg su zajedno izradile Hrvatska agencija za
nadzor financijskih usluga (HANFA) i Zagrebačka burza (ZSE), koji je dostupan na njihovim internetskim stra-
nicama www.zse.hr i www.hanfa.hr .
Banka u velikoj mjeri posluje sukladno dobroj praksi korporativnog upravljanja i preporukama Kodeksa s
pojašnjenjima iznimki unutar godišnjeg Upitnika o usklađenosti s Kodeksom, odobrenog od strane Uprave
i Nadzornog odbora, koji se objavljuje na internetskim stranicama ZSE (www.zse.hr), u Službenom registru
propisanih informacija pri HANFA-i (www.hanfa.hr) i internetskim stranicama Banke (www.hpb.hr).
Uspostavljene visoke standarde korporativnog upravljanja prepoznala je i HANFA dodijelivši Banci u prosin-
cu 2021. godine priznanje za najbolju usklađenost s Kodeksom korporativnog upravljanja za 2020. godinu na
Službenom tržištu Zagrebačke burze d.d.
Banka primjenjuje i Kodeks korporativnog upravljanja trgovačkim društvima u kojima Republika Hrvatska
ima dionice ili udjele, koji je donijela Vlada Republike Hrvatske („Narodne novine“, broj 132/2017) krajem
2017. godine, u pogledu kojeg nastoji svojom poslovnom strategijom kao i ključnim internim aktima doprinijeti
transparentnom i učinkovitom poslovanju te kvalitetnijim vezama s poslovnom sredinom u kojoj djeluje kroz
primjenu odredbi o sprječavanju korupcije i mehanizama, mjera i postupaka radi upravljanja sukobom interesa.
Uz preporuke navedenih kodeksa, a u skladu s regulativom kreditnih institucija, Banka kontinuirano radi na
unaprjeđenju korporativnog upravljanja i transparentnosti poslovanja kao osnove za zaštitu dioničara, investito-
ra, klijenata, zaposlenika i ostalih dionika, imajući u vidu ustroj i organizaciju Banke, strategiju i poslovne ciljeve,
učinkovit nadzor nad upravljanjem i odgovornostima Uprave i Nadzornog odbora s posebnim naglaskom na
djelotvorne postupke utvrđivanja, mjerenja i praćenja te izvještavanja o rizicima u poslovanju Banke, kao i
uspostavljanju odgovarajućih mehanizama unutarnjih kontrola.
Banka je uspostavila sustav unutarnjih kontrola kojima se osigurava djelotvoran izravan nadzor, integriranim
djelovanjem postupaka i procesa za praćenje učinkovitosti poslovanja Banke, pouzdanosti financijskog izvje-
šćivanja te usklađenosti sa zakonskim i podzakonskim propisima kao i dobrim poslovnim praksama. Sustav
unutarnjih kontrola u Banci se ostvaruje paralelnim djelovanjem triju međusobno neovisnih funkcija: funkcije
praćenja rizika, funkcije praćenja usklađenosti i funkcije unutarnje revizije. Glavne značajke sustava unutarnjih
kontrola očituju se u neovisnosti nositelja kontrolnih funkcija odgovornih za identifikaciju, procjenu i upravljanje
rizicima, uključujući kontrolu rizika i funkciju usklađenosti, dok interna revizija nadgleda cjelokupno poslovanje
Banke i Grupe s ciljem procjene adekvatnosti uspostavljenog sustava internih kontrola.
U cilju smanjenja rizika u procesu financijskog izvještavanja Banka je uspostavila odgovarajući sustav
unutarnjih kontrola i upravljanja rizikom koji je osiguran kroz jasno razgraničenje odgovornosti sudjelujućih
organizacijskih jedinica sukladno internim aktima, a uspostavljene su i adekvatne i djelotvorne unutarnje kon-
trole koje su integrirane u poslovne procese i aktivnosti. Istovremeno Banka je angažirala vanjskog revizora
i organizirala primjenu stalnog financijskog nadzora u financijskom izvještavanju te u donošenju potrebnih
odluka iz tog segmenta. Opis osnovnih obilježja provođenja unutarnjeg nadzora u Banci i upravljanja rizicima
u odnosu na financijsko izvještavanje sastavni je i važan dio našeg poslovanja, a njihovi elementi nalaze se u
opisu poslovanja Banke u bilješci 2.
Značajni imatelji dionica i ograničenja prava iz dionica
Republika Hrvatska najznačajniji je pojedinačni dioničar Banke s 44,90% dionica Banke te zajedno s HP -
Hrvatskom poštom d.d., Hrvatskom agencijom za osiguranje depozita, Hrvatskim zavodom za mirovinsko
osiguranje te Fondom NEK drži preko 77% temeljnog kapitala i glasačkih prava na glavnoj skupštini.
73
U skladu sa Statutom Banke, jedna dionica daje pravo na jedan glas, odnosno pravo glasa nije ograničeno
niti postoje ograničenja za ostvarenje prava glasa.
Dioničari Banke svoja prava ostvaruju na Glavnoj skupštini Banke. Glavna skupština Banke odlučuje o
pitanjima koja su određena ZTD-om i Statutom Banke. Glavnu skupštinu u pravilu saziva Uprava Banke, a
mora se sazvati i kada to zatraži Nadzorni odbor ili dioničari u skladu sa relevantnim odredbama ZTD-a. Pravo
sudjelovanja na Glavnoj skupštini Banke i korištenje pravom glasa svaki dioničar osobno ili putem punomoć-
nika može ostvariti ako unaprijed prijavi svoje sudjelovanje na Glavnoj skupštini najkasnije šest dana prije
održavanja Glavne skupštine te ako je u depozitoriju Središnjega klirinškoga depozitarnog društva upisan kao
imatelj dionica na posljednji dan za podnošenje prijave za sudjelovanje u radu Glavne skupštine.
Pravila za imenovanje i opoziv Uprave, izmjenu Statuta i posebne ovlasti Uprave
Na Banku kao pravnu osobu od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, kako je određeno Odlukom o
pravnim osobama od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku („Narodne novine“, broj 147/2021), postupci
izbora i imenovanja kandidata za članove uprave Banke te uvjeti koje moraju ispunjavati kandidati za članove
uprave Banke (predsjednik i članovi uprave), propisani su odredbama Uredbe Vlade RH o uvjetima za izbor i
imenovanje članova nadzornih odbora i uprava pravnih osoba od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i
načinu njihovih izbora („Narodne novine“, broj 12/2019) (Uredba Vlade RH).
U skladu sa Statutom Banke Uprava Banke sastoji se od najmanje dva do najviše pet članova, a odluku o
broju članova donosi Nadzorni odbor. Članove i predsjednika Uprave imenuje svojom odlukom Nadzorni odbor
najviše na vrijeme do pet godina, s time da ih može ponovno imenovati bez ograničenja.
Pored uvjeta iz gore navedene Uredbe Vlade RH, članom Uprave može biti imenovana osoba koja ispunjava
uvjete propisane Zakonom o trgovačkim društvima, Zakonom o kreditnim institucijama te Odlukom o procjeni
primjerenosti predsjednika uprave, člana uprave, člana nadzornog odbora i nositelja ključne funkcije u kreditnoj
instituciji („Narodne novine“ broj 20/2021 i 104/2022), odnosno koja je dobila prethodnu suglasnost Hrvatske
narodne banke za obnašanje funkcije na koju se imenuje.
Primjerenost pojedinog člana Uprave Banke za obnašanje odnosne funkcije predstavlja mjeru u kojoj ta
osoba ima osobine i ispunjava propisane uvjete kojima se osigurava da će stručno, zakonito, sigurno i stabilno
obavljati poslove iz svoje nadležnosti.
Članovi Uprave moraju zajedno imati stručna znanja, sposobnosti i iskustvo potrebno za neovisno i samo-
stalno vođenje poslova Banke, a posebno za razumijevanje poslova i značajnih rizika Banke.
Članovi Uprave Banke moraju obavljati poslove upravljanja Banke u punom radnom vremenu i biti u radnom
odnosu s Bankom.
Nadzorni odbor svojom odlukom može opozvati predsjednika i članove Uprave kada za to postoji važan
razlog, a predsjednik i članovi Uprave, u pisanom obliku mogu dati ostavku.
Statut se može izmijeniti samo odlukom Glavne skupštine. Odluka se smatra donesenom ako je za nju glaso-
valo tri četvrtine temeljnog kapitala zastupljenog na Glavnoj skupštini. Prijedlog odluke o izmjeni Statuta Uprava
podnosi Nadzornom odboru koji je ovlašten prihvatiti prijedlog i uputiti ga Glavnoj skupštini na odlučivanje.
Odlukom Glavne skupštine od 10. svibnja 2021. godine Uprava Banke je bila ovlaštena za stjecanje vlastitih
dionica Banke na organiziranom tržištu vrijednosnih papira tijekom razdoblja od dana donošenja predmetne
odluke Glavne skupštine do održavanja iduće redovne glavne skupštine Banke 2022. godine, pri čemu udio
kapitala koji se odnosio na stjecanje vlastitih dionica zajedno s vlastitim dionicama koje je Banka već imala
nije smio biti veći od 1% temeljnog kapitala. Istom Odlukom Glavne skupštine Uprava je bila ovlaštena i za
raspolaganje vlastitim dionicama i izvan organiziranog tržišta za svrhu i sukladno regulatornim zahtjevima
vezanim uz varijabilne primitke u skladu s Politikom primitaka Banke.
Sukladno gore navedenim ovlaštenjima Glavne skupštine, Uprava Banke je pokrenula Program otkupa
vlastitih dionica s početkom od dana 19. 1. 2022. godine te trajanjem do održavanja iduće redovne Glavne
skupštine Banke 2022. godine, s namjerom stjecanja do maksimalno 341 vlastite dionice i s dodijeljenim mu
novčanim iznosom od 350.000,00 kuna, radi isplate varijabilnih primitaka sukladno Politici primitaka Banke i
HPB Grupe.
Banka je u skladu s Programom otkupa vlastitih dionica, u razdoblju od 19. do 26. 1. 2022. godine, na uređe-
nom tržištu Zagrebačke burze d.d. otkupila ukupno 341 vlastitu dionicu. Prije navedenog stjecanja, na dan 18. 1.
2022. godine, imala je 795 vlastitih dionica što je predstavljalo 0,039266% temeljnog kapitala Banke, a nakon,
na dan 27. 1. 2022. godine, ukupno 1.136 vlastitih dionica što je predstavljalo 0,056109% temeljnog kapitala
Banke. Za navedeno stjecanje vlastitih dionica Banka je dala protuvrijednost u iznosu od 277.600,00 kuna.
74
Banka je dana 23. 2. 2022. godine otpustila svih 1.136 vlastitih dionica izvan uređenog tržišta Zagrebačke
burze d.d. te nakon izvršenog prijenosa, Banka na trezorskom računu više nema vlastitih dionica.
Na održanoj skupštini dana 29. 8. 2022. godine, Uprava Banke je izvijestila Glavnu skupštinu o razlozima
i svrsi stjecanja vlastitih dionica, njihovu broju i udjelu u temeljnom kapitalu te o protuvrijednosti onoga što je
Banka dala za te dionice.
Sastav i djelovanje Nadzornog odbora
Postupci izbora i imenovanja kandidata za članove Nadzornog odbora Banke te uvjeti koje moraju ispunjavati
kandidati za članove Nadzornog odbora Banke propisani su odredbama Uredbe Vlade RH o uvjetima za izbor
i imenovanje članova nadzornih odbora i uprava pravnih osoba od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i
načinu njihovih izbora („Narodne novine“, broj 12/2019) (Uredba Vlade RH).
Sukladno Statutu Banke, Nadzorni odbor može imati najviše sedam članova koje bira i opoziva Glavna
skupština.
Pored uvjeta iz gore navedene Uredbe Vlade RH, za člana Nadzornog odbora može biti izabrana samo
osoba koja ispunjava uvjete propisane Zakonom o trgovačkim društvima, Zakonom o kreditnim institucijama te
Odlukom o procjeni primjerenosti predsjednika uprave, člana uprave, člana nadzornog odbora i nositelja ključ-
ne funkcije u kreditnoj instituciji („Narodne novine“ broj 20/2021 i 104/2022), odnosno koja je dobila prethodnu
suglasnost Hrvatske narodne banke za obavljanje funkcije člana Nadzornog odbora.
Članovi Nadzornog odbora moraju zajedno imati stručna znanja, sposobnosti i iskustvo potrebne za neo-
visno i samostalno nadziranje poslova Banke, a posebno za razumijevanje poslova i značajnih rizika Banke.
Primjerenost pojedinog člana Nadzornog odbora Banke za obnašanje odnosne funkcije predstavlja mjeru u
kojoj ta osoba ima osobine i ispunjava propisane uvjete kojima se osigurava da će stručno, zakonito, sigurno i
stabilno obavljati poslove iz svoje nadležnosti.
Ovlasti Nadzornog odbora regulirane su Zakonom o trgovačkim društvima, Zakonom o kreditnim institucija-
ma, Odlukom o sustavu upravljanja i Statutom Banke.
U razdoblju od 1. 1. do 12. 8. 2022. godine, Nadzorni odbor Banke je djelovao u sastavu od tri člana i to:
• mr.oec. Marijana Miličević, predsjednica
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, zamjenik predsjednice
• mr.sc. Marijana Vuraić Kudeljan, članica
Članovi Nadzornog odbora Banke su imenovani na Glavnoj skupštini održanoj dana 10. 5. 2021. godine
na mandatno razdoblje od 4 godine, a mandat im je započeo 13. 8. 2021. godine po dobivanju prethodne
suglasnosti HNB-a sukladno uvjetima iz ZOKI-a.
Članovi Nadzornog odbora nisu imatelji dionica Banke.
Tijekom 2022. godine, u aktualnom sastavu Nadzornog odbora, uvjet neovisnosti u svakom trenutku ispu-
njavao je jedan član Nadzornog odbora Banke, čime je osigurano funkcioniranje Nadzornog odbora i njegovih
odbora u skladu s odredbama važećih propisa.
Sjednice Nadzornog odbora održavaju se u pravilu jednom tromjesečno (kvartalno), a u slučaju potrebe
i češće, a obavezno najmanje jednom polugodišnje. O važnim i neodložnim pitanjima Nadzorni odbor može
donositi odluke i bez održavanja sjednice, u kojem slučaju se članovi izjašnjavaju pisanim putem, telefonom,
odnosno putem elektroničke pošte.
U 2022. godini održano je 12 redovnih sjednica Nadzornog odbora na kojima su raspravljena pitanja vezana
za poslovanje Banke. Na 10 redovnih sjednica su bili prisutni svi članovi Nadzornog odbora, izuzev 2 sjednice s
kojih je opravdano izostao po jedan član. Pregled prisutnosti na sjednicama Nadzornog odbora u 2022. godini
sadržan je u niže navedenoj tablici:
Član Nadzornog odbora
Ukupan broj sjednica
Prisustvo na sjednicama
Broj sjednica %
Marijana Miličević
12 12 100,00
Mislav Ante Omazić
12 12 100,00
Marijana Vuraić Kudeljan
12 10 83,33
75
Revizijski odbor
U razdoblju od 1. 1. do 25. 8. 2022. godine, Revizijski odbor je djelovao u sastavu od tri člana i to:
• dr.sc. Željko Lovrinčević, predsjednik
• Ivana Radeljak Novaković, zamjenica predsjednika
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, član
Uslijed promjena funkcija unutar Revizijskog odbora, u razdoblju od 26. 8. do 31. 12. 2022. godine, Revizijski
odbor Banke je djelovao u sastavu od tri člana i to:
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, predsjednik
• dr.sc. Željko Lovrinčević, zamjenik predsjednika
• Ivana Radeljak Novaković, članica
Glavna Skupština Banke je svojom Odlukom od 10. svibnja 2021. godine u Revizijski odbor Banke imenova-
la vanjske stručnjake gđu. Radeljak Novaković i g. Lovrinčevića, od kojih potonji ujedno ispunjava uvjet neovi-
snosti u skladu s odredbama važećih propisa. U cilju ispunjenja zakonskog minimuma potrebnog broja članova
Revizijskog odbora iz članka 65. stavak 3. Zakona o reviziji („Narodne novine“ broj 127/2017), Nadzorni odbor
Banke je svojom Odlukom od 13. 8. 2021. godine iz svojih redova imenovao g. Omazića, aktualnog neovisnog
člana Nadzornog odbora za člana Revizijskog odbora Banke, tako da u aktualnom sastavu Revizijskog odbora
uvjet neovisnosti u odnosu na Banku ispunjavaju dva člana, g. Omazić i g. Lovrinčević, čime je osigurano
funkcioniranje Revizijskog odbora u skladu s odredbama važećih propisa.
Osim redovnih sjednica, Nadzorni odbor je odlučivao još 110 puta izvan sjednice putem elektroničke pošte,
u situacijama kada je u kratkom roku trebalo donijeti pojedine odluke, od kojih se najveći broj odnosio na
davanje suglasnosti Nadzornog odbora na izloženost Banke prema pojedinim klijentima sukladno zakonskoj
regulativi, kao i na ostale odluke za koje je bila potrebna suglasnost Nadzornog odbora. Nadzorni odbor i nje-
govi odbori tijekom 2022. redovno su održavali svoje sjednice u čijem su radu u značajnoj mjeri sudjelovali svi
članovi koji kontinuirano surađuju, imaju uravnotežen sastav i potrebnu stručnost sukladno zahtjevima poslova-
nja kreditne institucije. Svaki član je svojom ulogom i odgovornošću na primjeren i učinkovit način doprinosio
radu svakog pojedinog tijela, što proizlazi i iz rezultata provedene redovne godišnje procjene primjerenosti
članova Nadzornog odbora, koju je u skladu s pozitivnim propisima koji se primjenjuju na kreditne institucije
proveo Odbor za procjenu primjerenosti osnovan u Banci. Na temelju rezultata provedene procjene, ocijenjeno
je da je tijekom 2022. godine, na pojedinačnoj i skupnoj osnovi, u sastavu Nadzornog odbora uspostavljena
ravnoteža po kriterijima vještina, iskustva, kompetencija, dobi i spola, odnosno da članovi Nadzornog odbora
posjeduju visoke moralne standarde, različita znanja, sposobnosti te profesionalna i praktična iskustva potreb-
na za pravilno obavljanje svojih zadataka, pri čemu je udovoljen i poseban zahtjev da najmanje jedan član
Nadzornog odbora bude stručan u području računovodstva i/ili revizije financijskih izvješća. Na opisani način
uspostavljena je potrebna ravnoteža u sastavu Nadzornog odbora kao i odgovarajuća razina zastupljenosti
žena (u sadašnjem sastavu 66,7%), što je iznad zadane ciljne razine.
Uprava i Nadzorni odbor dobro su i konstruktivno surađivali te dijelili relevantne informacije potrebne za
ostvarenje njihovih zadataka čime su doprinosili ostvarenju nadzorne funkcije. Nadzorni odbor je svakodobno
mogao od Uprave Banke zatražiti i dobiti informaciju o pitanjima poslovanja Banke koja značajnije utječu ili bi
mogla utjecati na njen položaj, poglavito uključujući informacije o profilu rizičnosti za koje je Uprava Banke osi-
gurala Nadzornom odboru odgovarajući pristup. Tijekom cijele poslovne 2022. godine uspješna i transparentna
suradnja očitovala se u otvorenoj raspravi između Uprave i Nadzornog odbora Banke. Članovi Uprave nazočili
su sjednicama Nadzornog odbora te u okviru poslovnih domena za koje su nadležni i zaduženi referirali o poje-
dinim pitanjima te davali Nadzornom odboru zatražena dopunska objašnjenja, a sve u cilju kako bi Nadzorni
odbor temeljito raspravio sve točke dnevnog reda i o njima zauzeo informirana stajališta, odnosno donio potreb-
ne odluke. Slijedom navedenog, Nadzorni odbor ocjenjuje svoju suradnju sa Upravom Banke uspješnom.
Nadzorni odbor ima osnovane sljedeće odbore: Revizijski odbor, Odbor za rizike, Odbor za primitke, Odbor
za imenovanja i Odbor za ESG, koji su osnovani s ciljem donošenja kompetentnih prosudbi o svim pitanjima
u njihovoj nadležnosti. Uprava Banke osigurala je pristup informacijama i podacima za potrebe učinkovitog
rada Nadzornog odbora, kao i dostupnost relevantnih stručnih službi, kontrolnih funkcija te po potrebi savjeta
vanjskih stručnjaka za područja iz nadležnosti pojedinog odbora.
76
U 2022. godini održano je 10 redovnih sjednica Revizijskog odbora. Na 9 redovnih sjednica su bili prisutni
svi članovi Revizijskog odbora, izuzev 1 sjednice s koje je opravdano izostao jedan član. Pregled prisutnost na
sjednicama Revizijskog odbora u 2022. godini sadržan je u niže navedenoj tablici:
Osim redovnih sjednica, Revizijski odbor je izvan sjednica odlučivao još 8 puta putem elektroničke pošte, u
situacijama kada je u kratkom roku trebalo donijeti odluke/zaključke iz njegove nadležnosti.
Na sjednicama je raspravljano o pitanjima iz nadležnosti Revizijskog odbora. Revizijski odbor pomagao
je Nadzornom odboru u izvršavanju dužnosti vezanih za nadzor procesa financijskog izvještavanja, procesa
revizije (uključujući preporuku glavnoj skupštini za izbor vanjskog revizora), učinkovitosti sustava unutarnje revi-
zije raspravljajući o godišnjim planovima rada i periodičnim izvješćima unutarnje revizije te o svim značajnim
pitanjima koja se odnose na ovo područje.
Izvješće o radu Revizijskog odbora u 2022. godini
U 2022. godini Revizijski odbor Banke radio je u sastavu od tri člana uz promjene funkcija članova unutar
samog odbora tijekom godine.
Sukladno Odluci Revizijskog odbora o izboru predsjednika i zamjenika predsjednika Revizijskog odbora od
25. 8. 2021. godine, koja odluka je donesena na razdoblje primjene od jednu godinu dana od dana donošenja, u
razdoblju od 1.1. do 25. 8. 2022. godine, funkciju predsjednika Revizijskog odbora obnašao je Željko Lovrinčević,
Ivana Radeljak Novaković obnašala je funkciju zamjenice predsjednika, a Mislav Ante Omazić funkciju člana.
Uslijed međusobnog dogovora između aktualnih članova Revizijskog odbora Banke, Odlukom Revizijskog
odbora o izboru predsjednika i zamjenika predsjednika Revizijskog odbora od 26. 8. 2022. došlo je do promjena
funkcija unutar samog odbora, tako da je u razdoblju od 26. 8. do 31. 12. 2022. godine, funkciju predsjednika
Revizijskog odbora obnašao Mislav Ante Omazić, Željko Lovrinčević obnašao je funkciju zamjenika predsjed-
nika, a Ivana Radeljak Novaković funkciju članice.
Revizijski odbor je tijekom 2022. godine održao 10 redovnih sjednica, na kojima se raspravljalo i odlučivalo
u okviru nadležnosti i odgovornosti ovog odbora kako je regulirano Odlukom o osnivanju i Poslovnikom o radu
Revizijskog odbora. Osim redovnih sjednica, Revizijski odbor je izvan sjednica odlučivao još 8 puta putem
elektroničke pošte.
Revizijski odbor je u okviru svoje nadležnosti, pomagao Nadzornom odboru u izvršavanju dužnosti vezanih
uz nadzor procesa financijskog izvještavanja, procesa provođenja zakonske revizije (uključujući preporuku
Glavnoj skupštini za izbor vanjskog revizora) i učinkovitosti sustava unutarnje revizije.
U izvršavanju svojih dužnosti i zadataka vezanih uz proces financijskog izvještavanja, Revizijski odbor je
nadzirao postupak financijskog izvješćivanja na način da je analizirao i razmatrao financijska izvješća na tro-
mjesečnoj i godišnjoj razini te pratio integritet financijskih informacija Banke kao i ispravnost i konzistentnosti
računovodstvenih metoda koje koristi Banka, uključujući i kriterije za konsolidaciju financijskih izvješća HPB
Grupe. Nadgledao je i provođenje revizije financijskih izvještaja od strane vanjskog revizora te izvješćivao
Nadzori odbor o ishodu zakonske revizije na temelju prethodno raspravljenog i analiziranog izvješća ovlaštenog
revizora dajući osvrt na utvrđena ključna revizijska pitanja i suradnju Uprave Banke sa ovlaštenim revizorima.
Na tri sjednice Revizijskog odbora bili su prisutni predstavnici ovlaštenog vanjskog revizora koji je odabran
za potrebe revizije financijskih izvješća Banke i HPB Grupe.
Revizijski odbor je ispunio i zadaću u pogledu davanja preporuke Nadzornom odboru za odabir vanjskog
revizora, prethodno razmotrivši i analizirajući da li vanjski revizor ispunjava uvjete neovisnosti i nepristranosti
koji su definirani Zakonom o reviziji, a potom i uvjete angažmana kao i naknadu za njegov rad.
Predsjednik Revizijskog odbora je na sjednicama Nadzornog odbora izvješćivao Nadzorni odbor o aktivno-
stima odbora, analiziranim važnim pitanjima i donesenim zaključcima i preporukama.
Revizijski odbor je obavljao svoje funkcije u skladu s načelom neovisnosti i samostalnosti.
Član Revizijskog odbora
Ukupan broj sjednica
Prisustvo na sjednicama
Broj sjednica %
Mislav Ante Omazić
10 10 100,00
Željko Lovrinčević
10 10 100,00
Ivana Radeljak Novaković
10 9 90,00
77
Odbor za rizike
U razdoblju od 1. 1. do 31. 12. 2022. godine, Odbor za rizike je djelovao u sastavu od tri člana i to:
• mr.sc. Marijana Vuraić Kudeljan, predsjednica
• mr.oec. Marijana Miličević, članica
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, član
Odbor za rizike je u 2022. godini održao 10 redovnih sjednica. Na 9 redovnih sjednica su bili prisutni svi
članovi Odbora za rizike, izuzev 1 sjednice s koje je opravdano izostao jedan član. Pregled prisutnosti na
sjednicama Odbora za rizike u 2022. godini sadržan je u niže navedenoj tablici:
Član Odbora za rizike
Ukupan broj sjednica
Prisustvo na sjednicama
Broj sjednica %
Marijana Vuraić Kudeljan
10 9 90,00
Marijana Miličević
10 10 100,00
Mislav Ante Omazić
10 10 100,00
Osim redovnih sjednica, Odbor za rizike je izvan sjednica odlučivao još 4 puta putem elektroničke pošte, u
situacijama kada je u kratkom roku trebalo donijeti pojedine odluke/zaključke iz njegove nadležnosti.
Na sjednicama Odbora za rizike razmatana su pitanja iz njegove nadležnosti sukladno Zakonu o kreditnim
institucijama i njegovim podzakonskim propisima.
Izvješće o radu Odbora za rizike u 2022. godini
Odbor za rizike je u 2022. godini djelovao u sastavu od tri člana, imenovana od strane Nadzornog odbora
Banke. Funkciju predsjednice Odbora za rizike obnašala je Marijana Vuraić Kudeljan dok su Marijana Miličević
i Mislav Ante Omazić obnašali člansku funkciju.
Odbor za rizike je tijekom 2022. godine održao 10 redovnih sjednica, na kojima se raspravljalo u okviru nad-
ležnosti i odgovornosti ovog odbora kako je regulirano važećom zakonskom regulativom, odredbama internog
akta o osnivanju i poslovnikom o radu. Osim redovnih sjednica, Odbor za rizike je izvan sjednica odlučivao još
4 puta putem elektroničke pošte.
Tijekom 2022. godine, Odbor za rizike pružao je podršku Nadzornom odboru Banke u provedbi njegovih
strateških nadzornih dužnosti vezano za okvir upravljanja rizicima i sklonostima preuzimanju rizika sukladno
poslovnoj strategiji upravljanja rizicima, ciljevima, korporativnom kulturom i vrijednostima Banke.
U okviru svojih dužnosti i zadataka Odbor za rizike je raspravljao redovna izvješća iz područja upravljanja
i kontrole rizika analizirajući provedbu strategija za upravljanje kapitalom i svim značajnim rizicima, a osobito
likvidnosnim rizikom, tržišnim rizicima, kreditnim rizikom, operativnim rizikom i reputacijskim rizikom, procje-
njujući njihovu prikladnost u odnosu na odobrenu sklonost preuzimanju rizika i strategiju upravljanja rizicima.
Odbor za rizike je razmatrao i dao suglasnost na planove rada Funkcije kontrole rizika i Funkcije praćenja
usklađenosti za 2022. godinu te razmatrao redovna izvješća o radu tih kontrolnih funkcija. Na sjednice na koji-
ma se razmatraju godišnji planovi i izvješća kontrolnih funkcija pozivaju se osobe odgovorne za rad pojedinih
kontrolnih funkcija.
78
Odbor za primitke
U razdoblju od 1. 1. do 31. 12. 2022. godine, Odbor za primitke je djelovao u sastavu od tri člana i to:
• mr.oec. Marijana Miličević, predsjednica
• mr.sc. Marijana Vuraić Kudeljan, članica
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, član
Odbor za primitke je u 2022. godini održao 8 redovnih sjednica. Na 6 redovnih sjednica su bili prisutni svi
članovi Odbora za primitke, izuzev 2 sjednice s kojih je opravdano izostao po jedan član. Pregled prisutnosti na
sjednicama Odbora za primitke u 2022. godini sadržan je u niže navedenoj tablici:
Član Odbora za primitke
Ukupan broj sjednica
Prisustvo na sjednicama
Broj sjednica %
Marijana Miličević
8 8 100,00
Marijana Vuraić Kudeljan
8 6 75,00
Mislav Ante Omazić
8 8 100,00
Osim redovnih sjednica, Odbor za primitke je izvan sjednica odlučivao još 16 puta putem elektroničke pošte,
u situacijama kada je u kratkom roku trebalo donijeti pojedine odluke/zaključke iz njegove nadležnosti.
Na sjednicama Odbora za primitke razmatana su pitanja iz njegove nadležnosti sukladno Zakonu o kredit-
nim institucijama i njegovim podzakonskim propisima.
Izvješće o radu Odbora za primitke u 2022. godini
Odbor za primitke je u 2022. godini djelovao u sastavu od tri člana, imenovana od strane Nadzornog odbo-
ra Banke. Funkciju predsjednice Odbora za primitke obnašala je Marijana Miličević dok su Marijana Vuraić
Kudeljan i Mislav Ante Omazić obnašali člansku funkciju.
Odbor za primitke je tijekom 2022. godine održao 8 redovnih sjednica, na kojima se raspravljalo u okviru
nadležnosti i odgovornosti ovog odbora kako je regulirano važećom zakonskom regulativom i odredbama inter-
nog akta o osnivanju. Osim redovnih sjednica, Odbor za primitke je izvan sjednica odlučivao još 16 puta putem
elektroničke pošte.
U okviru svojih nadležnosti, Odbor za primitke je ocjenjivao načela primitaka i pružao podršku Nadzornom
odboru u pogledu redovitog pregleda i analize općih načela Politike primitaka, njenih izmjena i dopuna kao i
nadzoru nad provedbom pravila o primicima preispitujući postupke i prakse koji se odnose na primitke Banke
i članica HPB Grupe te usklađenost politike primitaka i provedbenih akata koji definiraju upravljanje radnim
učinkom.
U izvršavanju svojih dužnosti i zadataka Odbor za primitke je tijekom godine preispitivao izvješće o statu-
su provedbe Politike primitaka, izmjene i dopune Politike primitaka i Pravilnika o upravljanju radnih učinkom,
ostvarenje ciljeva, ključnih pokazatelja uspješnosti (KPI), ciljnih vrijednosti i pondera KPI za prethodnu 2021.
godinu te dodjelu istih za 2022. godinu, identifikaciju radnika sa značajnim utjecajem na profil rizika HPB Grupe
te razmatrao prijedloge i za Nadzorni odbor o svim temama koje se odnose na primitke a koje su u nadležnosti
Nadzornog odbora.
79
Odbor za imenovanja
U razdoblju od od 1. 1. do 31. 12. 2022. godine, Odbor za imenovanja je djelovao u sastavu od tri člana i to:
• mr.oec. Marijana Miličević, predsjednica
• mr.sc. Marijana Vuraić Kudeljan, članica
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, član
Odbor za imenovanja je u 2022. godini održao 8 redovnih sjednica, Na 6 redovnih sjednica su bili prisutni svi
članovi Odbora za imenovanja, izuzev 2 sjednice s kojih je opravdano izostao po jedan član. Pregled prisutnosti
na sjednicama Odbora za imenovanja u 2022. godini sadržan je u niže navedenoj tablici:
Član Odbora za primitke
Ukupan broj sjednica
Prisustvo na sjednicama
Broj sjednica %
Marijana Miličević
8 8 100,00
Marijana Vuraić Kudeljan
8 6 75,00
Mislav Ante Omazić
8 8 100,00
Osim redovnih sjednica, Odbor za imenovanja je izvan sjednica odlučivao još 6 puta putem elektroničke
pošte, u situacijama kada je promptno trebalo donijeti pojedine odluke/zaključke iz njegove nadležnosti.
Na sjednicama Odbora za imenovanja razmatrana su pitanja iz njegove nadležnosti sukladno Zakonu o
kreditnim institucijama i njegovim podzakonskim propisima.
Izvješće o radu Odbora za imenovanja u 2022. godini
Odbor za imenovanja je u 2022. godini djelovao u sastavu od tri člana, imenovana od strane Nadzornog odbora
Banke. Funkciju predsjednice Odbora za imenovanja obnašala je Marijana Miličević dok su Marijana Vuraić
Kudeljan i Mislav Ante Omazić obnašali člansku funkciju.
Odbor za imenovanja je tijekom 2022. godine održao 8 redovnih sjednica, na kojima se raspravljalo u okviru
nadležnosti i odgovornosti ovog odbora kako je regulirano važećom zakonskom regulativom, odredbama inter-
nog akta o osnivanju i poslovnikom o radu. Osim redovnih sjednica, Odbor za imenovanja je izvan sjednica
odlučivao još 6 puta putem elektroničke pošte.
Tijekom 2022. Odbor za imenovanja razmatrao je redovne godišnje procjene primjerenosti članova
Nadzornog odbora, Uprave Banke i navedenih tijela u cjelini, kao i nositelja ključnih funkcija Banke, sukladno
zakonskim i podzakonskim propisima te internim aktima Banke vezanim uz procjene primjerenosti.
U svrhu osiguranja kontinuiteta odlučivanja i funkcioniranja Uprave Banke, Odbor za imenovanja je sukladno
standardu dobrog korporativnog upravljanja, utvrdio Plan sukcesije za imenovanje na funkciju u Upravi Banke,
uz savjetovanje s predsjednikom Nadzornog odbora i predsjednikom Uprave.
Nadalje, u okviru svojih dužnosti i zadataka odbor je tijekom 2022. godine preispitao odredbe internih akata
koje definiraju ciljanu strukturu članova Nadzornog odbora, članova Uprave i kontrolnih funkcija Banke te uvjete
i postupke za njihovu procjenu primjerenosti, davši preporuke Nadzornom odboru za njihovo usklađenje sa
izmjenama i dopunama relevantnih propisa koji uređuju to područje.
Odbor je razmotrio i internu Politiku raznolikosti za članove Uprave i Nadzornog odbora Banke te se također
usuglasio za unaprjeđenje njenih odredbi kao i za imenovanje osobe koja će biti zadužena za upravljanje
raznolikošću u upravljačkom tijelu Banke u upravljačkoj i nadzornoj funkciji.
80
Odbor za ESG
U cilju uspostave nadzora nad upravljanjem okolišnim, društvenim i upravljačkim čimbenicima te standardiza-
cijom procesa i čimbenika vezanih uz održivost i ESG, Nadzorni odbor je iz svojih redova, dana 23. 12. 2022.
godine imenovao Odbor za ESG u sastavu od tri člana i to:
• prof. dr.sc. Mislav Ante Omazić, predsjednik
• mr.oec. Marijana Miličević, članica
• mr.sc. Marijana Vuraić Kudeljan, članica
S obzirom da je Odbor za ESG osnovan na kraju 2022. godine, do 31. 12. 2022. nije održana niti jedna
sjednica.
Sastav i djelovanje Uprave
Ovlasti, dužnosti i odgovornosti Uprave Banke u vođenju poslova Banke te zastupanju i predstavljanju Banke
utvrđene su Zakonom o trgovačkim društvima, Zakonom o kreditnim institucijama, Odlukom o sustavu uprav-
ljanja, Statutom Banke i Poslovnikom o radu Uprave Banke.
Uprava Banke u skladu s potrebama poslovnih procesa osniva stalne i povremene odbore i povjerenstva.
Stalni odbori Banke su Kreditni odbor, Odbor za upravljanje aktivom i pasivom i Odbor za upravljanje operativ-
nim rizikom.
U razdoblju od 1. 1. do 31. 12. 2022. godine, Uprava je djelovala u sastavu od tri člana i to:
• mr. sc. Marko Badurina, predsjednik Uprave
• Ivan Soldo, član Uprave
• Anto Mihaljević, član Uprave.
Članovi Uprave nisu imatelji dionica Banke.
Opis Politike raznolikosti za članove Uprave i Nadzornog odbora Banke
Politika raznolikosti za članove Uprave i Nadzornog odbora koju je donijela Glavna skupština Banke, ima za cilj
uspostaviti potrebne standarde koji osiguravaju raznolikost i zastupljenost oba spola u upravljačkoj i nadzornoj
funkciji odnosno Upravi i Nadzornom odboru Banke.
Prosječna ciljana razina zastupljenosti trenutno manje zastupljenog spola - ženskog spola - u upravljačkom
tijelu Banke, određena je postotkom od minimalno 33,3% koju Banka cilja ostvarivati u petogodišnjem razdoblju
od 2021. do 2026. godine, što je u ovom trenutku ispunjeno na ukupnoj razini upravljačkog tijela.
Nadzorni odbor Banke u izvještajnom razdoblju čine dvije članice i jedan član što sastav čini raznolikim po
kriteriju spola s obzirom da postotak zastupljenost ženskog spola iznosi 66,7% što je iznad zadane ciljne razine
od minimalno 30% zastupljenosti udjela ženskog spola u Nadzornom odboru.
Upravu Banke u izvještajnom razdoblju čine predsjednik Uprave i dva člana, čime sastav Uprave trenutno
ne ispunjava kriterij raznolikosti po spolu, s obzirom da postotak zastupljenost ženskog spola iznosi 0,0% što
je ispod ciljne razine od minimalno ciljane dugoročne zastupljenosti ženskog spola od 20% u Upravi Banke.
Tijekom 2022. godine u sastavu Nadzornog odbora i Uprave Banke uspostavljena je ravnoteža po kriterijima
vještina, iskustva, kompetencija i dobi, što je vidljivo iz životopisa članova Nadzornog odbora i Uprave koji su
objavljeni na internetskoj stranici Banke (www.hpb.hr), čemu u prilog ide i činjenica da je Hrvatska narodna
banka tijekom postupka odlučivanja o prethodnoj suglasnosti za obavljanje pojedine odnosne funkcije uzela u
obzir pozitivne rezultate procjene primjerenosti na pojedinačnoj i skupnoj osnovi za članove oba tijela.
Banka je svjesna važnosti promicanja politike raznolikosti i nediskriminacije na radnom mjestu i prilikom
zapošljavanja, stoga je među ključnim poslovodstvom zastupljenost žena relativno visoka (detaljni prikaz u
dijelu Upravljanje ljudskim resursima u Hrvatskoj poštanskoj banci), te se nastavlja težiti kontinuiranom una-
prjeđenju inkluzivnosti i nediskriminacije po bilo kojoj osnovi u upravljanju Bankom.
81
Opis politike raznolikosti
Sukladno Etičkom kodeksu, Banka cijeni i poštuje prirodne i kulturalne razlike među ljudima. Svi zaposlenici
su ravnopravni bez obzira na spol, dob, nacionalnost, etničko podrijetlo, religijsku pripadnost, jezik, socijalni,
ekonomski status i ostale diskriminatorne faktore. U skladu s tim, Glavna Skupština Banke je u 2021. godini
donijela Politiku raznolikosti za članove Uprave i Nadzornog odbora Banke. Prilikom odabira članova Uprave,
Nadzornog odbora i ostalih članova ključnog poslovodstva ne provodi se diskriminacija po spolu, starosti niti
po bilo kojoj drugoj osnovi. Banka oduvijek ima zastupljen relativno visok broj žena među ključnim poslovod-
stvom, a također i osobe različitih dobnih skupina, obrazovnih usmjerenja, znanja i vještina te specifičnih radnih
iskustava. Banka nastoji i dalje provoditi ovakvu politiku spolne, dobne i profesionalne raznolikosti, pri čemu se
kroz provedena organizacijska unapređenja broj ključnog poslovodstva smanjio tijekom godina. Na taj način se
provodi strategija ostvarenja ciljeva raznolikosti, koja se bazira na razvoju inkluzivnosti u upravljanju Bankom,
odnosno promoviranju mogućnosti napredovanja na svim razinama bez obzira na spol.
U pogledu remuneracije zaposlenika i radnih uvjeta, kako bi se postigle jednake mogućnosti za oba spola,
rukovodstvo Banke inzistira na postizanju ravnoteže između privatnog i poslovnog života, s ciljem stvaranja
zdravog i ugodnog radnog okruženja. Svi zaposlenici imaju jednaku priliku za uspjeh u Banci, a njihov položaj
ovisi isključivo o radnim rezultatima i uspješnosti svakog pojedinca.
Kolektivno iskustvo članova ključnog poslovodstva Banke sastoji se od uravnotežene kombinacije potrebnih
znanja i vještina da bi se ispunile odgovornosti svih funkcija i ostvarili ciljevi Banke.
Struktura ključnog poslovodstva Banke po spolu 2019. – 2022.
broj
tijekom
2019.
udio
tijekom
2019.
broj
tijekom
2020.
udio
tijekom
2020.
broj
tijekom
2021.
udio
tijekom
2021.
broj
tijekom
2022.
udio
tijekom
2022.
Muškarci 19 47,50% 20 57,15% 17 54,83% 14 53,85%
Žene 21 52,50% 15 42,85% 14 45,17% 12 46,15%
82
PRIHODOVNO
PODRUČJE
OPERATIVNA
PODRŠKA
POSLOVANJU
UPRAVLJANJE
RIZICIMA, NAPLATOM I
FINANCIJAMA
STRUČNA
PODRŠKA UPRAVI
LEGENDA:
Unutarnja
revizija
Ured za organizaciju i
upravljanje projektima
Ured za marketing
Ured za upravljenje
ljudskim potencijalima
Ured za pravne
poslove
Ured za upravljanje
aktivom i pasivom
Ured za strateški
razvoj
NADZORNI
ODBOR
UPRAVA BANKE
Revizijski
odbor
Odbor za
primitke
Odbor za
imenovanja
Odbor za
rizike
Odbor za
ESG
Ured uprave
Sektor za
usklađenost poslovanja
Ured za korporativnu
sigurnost
Ured za nabavu i
upravljenje imovinom
Ured za upravljanje
kvalitetom usluge
Ured za razvoj
uslužnog modela i
prodajnog osoblja
Ured za održivo
poslovanje
Poslovanje s velikim
poduzećima i javnim
sektorom
SME
Poslovanje sa
stanovništvom
Financijska tržišta
Upravljanje proizvodima
i procesima isporuke
Direktni kanali
Informatika
Podrška poslovanju
Naplata
Strateški rizici i
kontrola rizika
Upravljanje kreditnim
rizikom
Financije
Organizacijska struktura Hrvatske poštanske banke
Poslovanje Banke organizacijski je ustrojeno kroz 26 organizacijskih jedinica - 13 sektora i 13 ureda, kako
je prikazano u nastavku:
83
Organizacijske jedinice Banke podijeljene su u četiri temeljna poslovna područja i to:
1. područje stručne podrške Upravi,
2. prihodovno područje,
3. područje podrške poslovanju,
4. područje upravljanja rizicima, naplatom i financijama
Poslovno područje (stup) funkcionalno i tehnološki povezuje određene organizacijske jedinice Banke radi
efikasnijeg upravljanja i organiziranja poslovanja Banke.
1. Područje stručne podrške Upravi podrazumijeva grupe poslova kojima je svrha dati Upravi stručnu
podršku u ostvarivanju poslovnih ciljeva i organiziranju i vođenju Banke.
Područje stručne podrške Upravi obuhvaća:
• Ured unutarnje revizije,
• Ured Uprave,
• Sektor za usklađenost,
• Ured za organizaciju i upravljanje projektima,
• Ured za upravljanje ljudskim potencijalima,
• Ured za marketing,
• Ured za korporativnu sigurnost,
• Ured za upravljanje kvalitetom usluge,
• Ured za pravne poslove,
• Ured za nabavu i upravljanje imovinom,
• Ured za upravljanje aktivom i pasivom,
• Ured za strateški razvoj,
• Ured za razvoj uslužnog modela i prodajnog osoblja,
• Ured za održivo poslovanje.
Ured unutarnje revizije je organizacijska jedinica Banke koja ocjenjuje sustav unutarnjih kontrola, upravljanje
rizicima, ocjenjuje funkciju praćenja usklađenosti te obavlja reviziju informacijskog sustava.
Ured Uprave je organizacijska jedinica koja pruža podršku u radu stalnih tijela i odbora Banke, te osigurava
stručnu podršku u upravljanju korporativnim komunikacijama Banke i članica HPB Grupe.
Sektor za usklađenost je organizacijska jedinica koja brine o usklađenosti poslovanja Banke s regulativom,
upravlja sustavom zaštite osobnih podataka i zaštite privatnosti, sustavom sprječavanja prijevara te sustavom
sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma u Banci.
Ured za organizaciju i upravljanje projektima je organizacijska jedinica koja analizira i unaprjeđuje organi-
zaciju i poslovne procese te upravlja projektima.
Ured za upravljanje ljudskim potencijalima je organizacijska jedinica Banke koja se bavi pribavljanjem kan-
didata za zapošljavanje, razvojem zaposlenika i organizacijskih kapaciteta, politikama i praksama upravljanja
učinkom i nagrađivanja zaposlenika, reguliranjem radno-pravnih odnosa te prava i obveza zaposlenika koji
proizlaze iz radnih odnosa.
Ured za marketing je organizacijska jedinica Banke koja priprema i provodi marketinške i promotivne aktivno-
sti za Banku.
Ured za korporativnu sigurnost je organizacijska jedinica Banke koja brine o sigurnosti informacijskog susta-
va Banke, ljudi i imovine Banke.
Ured za upravljanje kvalitetom usluge je organizacijska jedinica Banke koja upravlja kvalitetom usluge
Banke prema njezinim klijentima kroz kontinuirano provođenje mjerenja i istraživanja zadovoljstva klijenata i
predlaganja unaprjeđenja za poboljšanje kvalitete usluge.
84
Ured za pravne poslove je organizacijska jedinica Banke koja obavlja poslove pravne podrške svim organiza-
cijskim jedinicama Banke.
Ured za nabavu i upravljanje imovinom je organizacijska jedinica Banke koja upravlja poslovima nabave
roba i usluga, općim poslovima i registraturnim i arhivskim gradivom Banke, poslovima tekućeg i investicijskog
ulaganja i održavanja operativne imovine Banke te upravlja imovinom preuzetom u zamjenu za nenaplaćena
potraživanja.
Ured za upravljanje aktivom i pasivom je organizacijska jedinica Banke koja obavlja poslove upravljanja
aktivom i pasivom, otvorenim valutnim stavkama, pozicijama tržišnog rizika i pozicijama rizika likvidnosti.
Ured za strateški razvoj je organizacijska jedinica Banke zadužena za poslovni razvoj Banke i HPB Grupe,
proces strateškog planiranja te poslove kontrole provođenja strateškog plana Banke i HPB Grupe.
Ured za razvoj uslužnog modela i prodajnog osoblja je organizacijska jedinica Banke zadužena za podršku
u razvoju i unaprjeđenju uslužnog modela i prodajnog osoblja organizacijskim jedinicama koje sklapaju poslov-
ni odnos i posluju s fizičkim osobama i malim i srednjim poduzećima.
Ured za održivo poslovanje je organizacijska jedinica Banke zadužena za upravljanje okolišnim, društvenim
i upravljačkim čimbenicima koji utječu na poslovanje Banke.
2. Prihodovno područje podrazumijeva povezane grupe poslova organizirane u organizacijske jedinice
u kojima se obavlja prodaja svih proizvoda i usluga Banke.
Prihodovno područje obuhvaća:
• Sektor poslovanja sa stanovništvom,
• Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima,
• Sektor poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom,
• Sektor financijskih tržišta.
Sektor poslovanja sa stanovništvom je organizacijska jedinica Banke koja posluje na tržištu i na tržišnim
principima stanovništvu pruža bankarske i financijske usluge, koordinira rad regionalnih centara za stanov-
ništvo i centara Banke i društva HP - Hrvatska pošta d.d. (u daljnjem tekstu: HP) kao kanala distribucije i
centralizirano upravlja poslovanjem s HP.
Sektor poslovanja s malim i srednjim poduzećima je organizacijska jedinica Banke koja posluje na tržištu i
na tržišnim principima uspostavlja poslovne odnose s klijentima Banke u domeni poslovanja s malim i srednjim
poduzećima.
Sektor poslovanja s velikim poduzećima i javnim sektorom je organizacijska jedinica Banke koja posluje
na tržištu i na tržišnim principima uspostavlja poslovne odnose s klijentima Banke u domeni poslovanja s
velikim poduzećima i javnim sektorom.
Sektor financijskih tržišta je organizacijska jedinica Banke koja obavlja poslove trgovanja financijskim instru-
mentima u ime i za račun Banke, upravlja likvidnošću i deviznom pozicijom Banke te pruža investicijske usluge
i obavljanje investicijskih aktivnosti i s tim povezanih pomoćnih usluga u okviru djelatnosti Banke u ime i za
račun klijenta
85
3. Područje podrške poslovanju podrazumijeva povezane grupe poslova organizirane u organizacijske
jedinice u kojima se obavlja podrška prodaji proizvoda i usluga i ukupnom poslovanju Banke.
Područje podrške poslovanju obuhvaća:
• Sektor za upravljanje proizvodima i procesima isporuke
• Sektor direktnih kanala.
• Sektor podrške poslovanju,
• Sektor informatike.
Sektor za upravljanje proizvodima i procesima isporuke je organizacijska jedinica koja osigurava učinkovi-
te procese, proizvode i usluge koji će zadovoljiti potrebe klijenata te poslovne i prodajne ciljeve Banke.
Sektor direktnih kanala je organizacijska jedinica koja nosi odgovornost za neometano funkcioniranje i razvoj
svih direktnih kanala distribucije proizvoda i usluga Banke i članica HPB Grupe te kartično poslovanje (ATM,
POS, WEB, e-Poslovnica, mBanking i eBanking)
Sektor podrške poslovanju je organizacijska jedinica Banke koja pruža operativnu podršku organizacijskim
jedinicama prihodovnog područja, obavlja poslove domaćeg i inozemnog platnog prometa, upravljanja gotovi-
nom te poslove opskrbe poslovne mreže Banke i HP-a gotovinom.
Sektor informatike je organizacijska jedinica Banke koja pruža informatičku podršku svim organizacijskim
dijelovima Banke.
4. Područje upravljanja rizicima, naplatom i financijama podrazumijeva grupe poslova organizirane u
organizacijske jedinice u kojima se obavljaju poslovi upravljanja rizicima, naplate potraživanja Banke i
upravljanja financijama.
Područje upravljanja rizicima, naplatom i financijama obuhvaća:
• Sektor upravljanja kreditnim rizicima,
• Sektor strateških rizika i kontrole rizika,
• Sektor upravljanja naplatom,
• Sektor upravljanja financijama.
Sektor upravljanja kreditnim rizicima je organizacijska jedinica Banke koja provodi funkciju preuzimanja
rizika te upravlja procesom utvrđivanja kreditne sposobnosti klijenata i procjene kreditnog rizika plasmana u
procesu odobravanja plasmana.
Sektor strateških rizika i kontrole rizika je organizacijska jedinica Banke koja upravlja strateškim rizicima,
analizira i kontrolira sve vrste rizika kojima je Banka izložena ili bi mogla biti izložena u svom poslovanju, u cilju
smanjenja potencijalne izloženosti svim vrstama rizika te osiguranja stabilnosti i djelotvornosti poslovanja.
Sektor upravljanja naplatom je organizacijska jedinica Banke koja obavlja poslove restrukturiranja potraživa-
nja te poslove rane i prisilne naplate potraživanja.
Sektor upravljanja financijama je organizacijska jedinica Banke koja upravlja računovodstvenim sustavom
Banke, obavlja poslove propisanog izvještavanja, financijske kontrole i razvija sustav upravljačkog izvještavanja.
86
Upravljanje ljudskim resursima
u Hrvatskoj poštanskoj banci
Tijekom 2022. godine Banka je nastavila razvijati pozitivne prakse u upravljanju ljudskim resursom u skladu sa
strategijom i korporativnim vrijednostima Banke.
Kontinuirani razvoj poslovanja Banke u skladu s definiranom strategijom podržan je zapošljavanjem eksper-
tnih kadrova u digitalnim domenama poslovanja te daljnjim razvojem kompetencija postojećih zaposlenika kako
bi mogli uspješno odgovoriti na potrebe tržišta i klijenata.
Značajan napredak u razvoju zaposlenika Banke ostvaren je uvođenjem modela Rasadnika znanja te inten-
zivnijim korištenjem digitalnih online platformi za učenje. Pokretanjem Podatkovnog rasadnika, kojem je cilj
unapređenje podatkovno-analitičkih kompetencija zaposlenika, potencira se samostalno učenje i potiče izrada
osobnih razvojnih planova zaposlenika.
Tijekom 2022. godine izrađen je model ključnih kompetencija koji odražava korporativne vrijednosti pove-
zane s vizijom i misijom Banke, te je dodatno definiran model rukovodnih kompetencija. Najveći iskorak u
definiranju stručnih kompetencija napravljen je unutar IT sektora, pri čemu je razrađena metodologija utvr-
đivanja ključnih pozicija i radnika, što predstavlja temelj upravljanja talentima i pozitivan pomak k sustavnom
upravljanju napredovanjima.
U svrhu promocije Banke kao poželjnog poslodavca te učinkovitijeg zapošljavanja IT profila zaposlenika,
početkom godine izrađen je plan employer branding aktivnosti. Vrijedni uvidi dobiveni su kroz anketu provede-
nu u IT sektoru te je ostvarena intenzivnija suradnja s fakultetima iz tehničke domene.
Radi unapređenja organizacijske klime, kulture i angažiranosti provedeno je ispitivanje organizacijske
vitalnosti čiji su rezultati predstavljeni svim zaposlenicima. Osmišljene su mjere za unapređenje koje će se
implementirati u narednim godinama na razini Banke. Provedeno istraživanje važno je jer predstavlja početak
sustavnog upravljanja organizacijskom klimom, kulturom i angažiranošću.
Procesi upravljanja ljudskim resursom dodatno su unaprijeđeni i digitalizirani. Implementiran je sasvim novi
digitalni sustav za proces zapošljavanja te je pokrenut proces za uvođenje novog informacijskog sustava za
upravljanje ljudskim resursom. Kontinuiranim unapređenjem sustava upravljanja radnim učinkom s posebnim
fokusom na edukaciju linijskog menadžmenta Banka potiče usmjerenost organizacije na ostvarivanje rezultata
i izgradnje kulture izvrsnosti.
Kontinuiranim revidiranjem politike nagrađivanja zaposlenika, definiranih pravila i ciklusa usklađivanja pla-
ćanja osigurava se atraktivnost poslodavca i visoka angažiranost zaposlenika u izazovnim tržišnim okolnostima.
Poslovno odgovorno i troškovno učinkovito upravljanje zaposlenicima osigurano je mjesečnim izvješta-
vanjem menadžmenta Banke o ključnim pokazateljima vezanim uz ljudske potencijale poput ukupnog troška i
broja zaposlenika, dobrovoljne i nedobrovoljne fluktuacije, odsustvima i dr.
Radi lakšeg i efikasnijeg provođenja, strukturiran je proces predlaganja i implementacije organizacijskih
promjena i s njima povezanim promjenama ugovora o radu i kompenzacija zaposlenika.
Banka je u tijeku s obnovom certifikata „Poslodavac Partner“ te nastavlja s daljnjim unapređenjem procesa
upravljanja ljudskim resursima
Pregled kretanja broja zaposlenih u Banci 2018. – 2022.
Broj zaposlenika 31. 12. 2018. 31. 12. 2019. 31. 12. 2020. 31. 12. 2021. 31. 12. 2022.
Broj na temelju sati rada
1.036 1.063 1.275 1.279 1.293
Broj na kraju razdoblja
1.118 1.252 1.301 1.289 1.321
Sva radna mjesta u Banci nalaze su u Republici Hrvatskoj.
87
Struktura zaposlenika u Hrvatskoj poštanskoj banci po spolu, na 31. 12. 2022.
26%
74%
žene
muškarci
Kvalifikacijska struktura zaposlenika u Banci 2018. – 2022.
U kvalifikacijskoj strukturi dominantan udio imaju zaposlenici s visokom ili višom stručnom spremom, ovisno o
složenosti posla i radnog mjesta.
Stručna sprema 31. 12. 2018. 31. 12. 2019. 31. 12. 2020. 31. 12. 2021. 31. 12. 2022.
MR.SC./DR.SC. 12 19 27 45 63
VSS 473 539 566 550 534
VŠS 193 203 210 211 235
SSS 439 490 497 482 488
PKV/KV/VKV 1 1 1 1 1
Ukupno 1.118 1.252 1.301 1.289 1.321
Pregled broja zaposlenih u Hrvatskoj poštanskoj banci po godinama radnog staža, na 31. 12. 2022.
574
609
104
31
3
0-9
10-19
20-29
30-39
40-49
88
Opis poslovanja ovisnih društava
HPB Invest d.o.o.
HPB Invest d.o.o. (u daljnjem tekstu Društvo) je društvo osnovano sa svrhom osnivanja i upravljanja UCITS
fondovima. HPB Invest d.o.o. na dan 31. 12. 2022. upravlja sa 6 otvorenih investicijskih fondova s javnom
ponudom (HPB Kratkoročni obveznički kunski fond, HPB Kratkoročni obveznički eurski fond, HPB Obveznički
fond, HPB Bond plus fond, HPB Global fond i HPB Dionički fond).
Ukupna imovina otvorenih investicijskih fondova s javnom ponudom pod upravljanjem HPB Investa d.o.o. na
dan 31. prosinca 2022. godine iznosi 588 milijuna kuna (2021.: 913 milijuna kuna). Prosječna imovina u 2022.
je iznosila 800 milijuna kuna, a u godini prije je bila 892 milijuna kuna.
Uslijed pojave rekordno visoke inflacije diljem svijeta, uzrokovane postpandemijskim efektom, ratom u
Ukrajini te dugim zastojima u opskrbnim lancima, došlo je do najvećeg pada cijena obveznica u zadnjih 40
godina zbog čega su i prinosi na obvezničkim fondovima bili iznimno negativni. Isto tako, došlo je i do značajnih
korekcija na svjetskim dioničkim tržištima, što je iznimno negativno djelovalo na prinose mješovitih i dioničkih
fondova. Zbog svega navedenog, zabilježili smo veći pad imovine, kako zbog negativnih prinosa, tako i zbog
odljeva te je ukupna imovina krajem godine značajno niža nego na početku godine.
Društvo, usprkos teškim tržišnim uvjetima, nije imalo problema s isplatama klijenata, budući da iznimno
veliku važnost pridaje pažljivom i kvalitetnom upravljanju likvidnošću fondova.
Struktura imovine fondova pod upravljanjem je kako slijedi:
Plan razvoja
HPB Invest d.o.o., društvo za upravljanje UCITS fondovima i dalje će biti posvećeno profesionalnom upravljanju
imovinom te visokoj kvaliteti usluge, kako bi svojim klijentima osiguralo očuvanje te održivi rast vrijednosti njiho-
ve financijske imovine. Uz kontinuirano ulaganje u razvojnu politiku Društva, koja podrazumijeva kontinuirana
profesionalna, kadrovska, organizacijska i tehnološka unapređenja, uz sve zahtjevnije pravno i regulativno
usklađivanje poslovanja, HPB Invest d.o.o. će dugoročno osiguravati atraktivnu paletu fondova i ulagačkih
proizvoda, koji uz profesionalno upravljanje te primjerene prinose mogu zadovoljiti sve potrebe ulagača, ovisno
o njihovim investicijskim ciljevima, horizontu ulaganja te sklonostima riziku.
Izloženost rizicima
Društvo posebno prati i mjeri sljedeće rizike: kreditni rizik, rizik likvidnosti, operativni rizik, rizik sukoba interesa
i reputacijski rizik. Navedeni rizici čine ukupni profil rizičnosti Društva.
Tržišni udio HPB Investa na dan 31. 12. 2022. iznosi 3,72%, što predstavlja pad u odnosu na prethodnu godinu
kada je iznosio 4,35%.
Na kraju 2022. godine Društvo je zapošljavalo 11 djelatnika.
Fond
Imovina pod upravljanjem
'000 kn
Prinos na dan 31. 12. 2022.
HPB Dionički fond
28.382
(16,54%)
HPB Global fond
80.292
(15,88%)
HPB Kratkoročni obveznički kunski fond
212.549
(2,06%)
HPB Obveznički fond
150.192
(10,97%)
HPB Kratkoročni obveznički eurski fond
65.590
0,00%
HPB Bond Plus fond
51.151
(8,17%)
89
Društvo je zauzelo konzervativan stav kod upravljanja svojom imovinom ulažući je isključivo u bankovne
depozite, dužničke vrijednosne papire, instrumente tržišta novca i novčane fondove. Iz tog je razloga profil
rizičnosti Društva nisko rizičan, odnosno 1.
Na datum izvještaja Društvo nije bilo izloženo značajnom tržišnom riziku i riziku likvidnosti. Glavnina izlože-
nosti Društva kreditnom riziku na datum izvještaja o financijskom položaju proizlazi iz fer vrijednosti instrumenta
čija je pozitivna vrijednost na taj dan izvještavanja prikazana u izvještaju o financijskom položaju.
Društvo je izloženo operativnom riziku kroz svoje redovno poslovanje. Društvo upravlja operativnim rizikom
na način da se kvartalno izvještava Upravu Društva o događajima koji se mogu kvalificirati kao operativni rizik
za Društvo.
Rizici koji mogu utjecati na redovno poslovanje Društva su rizik smanjenja imovine pod upravljanjem uslijed
povlačenja sredstava klijenata i rizik smanjenja imovine pod upravljanjem uslijed pada vrijednosti imovine.
Društvo posebnu važnost pridaje unutarnjem sustavu kontrole kako bi se mogla pratiti učinkovitost poslova-
nja, usklađenost sa zakonskom regulativom, praćenje i otkrivanje rizika kojima je Društvo izloženo.
HPB-nekretnine d.o.o.
HPB-nekretnine d.o.o. (u daljnjem tekstu Društvo) je društvo specijalizirano za poslovanje nekretninama koje
je osnovano u kolovozu 2005. godine te je u stopostotnom vlasništvu HPB d.d. Temeljni kapital Društva iznosi
4.760.800,00 kn (631.866,75 eura preračunato po fiksnom tečaju konverzije 1 euro = 7,53450 kuna) te je iznos
uplaćen u cijelosti.
Osnovne poslovne aktivnosti Društva su (1) procjena vrijednosti nekretnina te srodne inženjerske usluge
kao što je financijski nadzor, (2) usluge savjetovanja i posredovanja u prometu nekretnina te (3) poslovanje i
upravljanje nekretninama.
Aktiva HPB-nekretnina d.o.o. na dan 31. prosinca 2022. godine iznosi 12.953.335 kuna (1.719.203,00 eura
preračunato po fiksnom tečaju konverzije 1 euro = 7,53450 kuna), a neto dobit ostvarena u protekloj godini je
2.613.596 kuna (346.883,80 eura preračunato po fiksnom tečaju konverzije 1 euro = 7,53450 kuna). Na kraju
2022. godine Društvo je imalo 15 zaposlenika.
Plan razvoja
U idućem razdoblju naglasak će biti na podizanju učinkovitosti i kvalitete usluge za klijente Hrvatske poštanske
banke d.d. i Nove hrvatske banke d.o.o. Digitalizacijom Društva povećati ćemo razinu efikasnosti i transparen-
tnosti poslovanja pridonoseći na taj način učinkovitosti kako zaposlenika tako i Društva u cjelini. Ujedno, aktiv-
nim pristupom vanjskim klijentima planiramo nastaviti povećavati udio vanjskih klijenata u ukupnim prihodima
Društva.
Izloženost rizicima
Najznačajnije vrste financijskih rizika kojima je Društvo izloženo su tržišni rizik i rizik likvidnosti. Tržišni rizik
podrazumijeva teško predvidivi volumen potražnje za specifičnim uslugama Društva s obzirom na neizvjesnost
na tržištu nekretnina uzrokovanu inflacijom, rastom cijena energenata i rastom kamatnih stopa na kredite bana-
ka te ratom u Ukrajini. Tržišni rizik se odnosi za nemogućnost zakupaca za plaćanje zakupnina kao i moguć-
nost smanjenja zahtjeva za uslugama procjene vrijednosti nekretnina, a s time je povezan i rizik likvidnosti
radi visokog udjela usluga u proizvodima Društva. Društvo upravlja rizicima u skladu s propisanim politikama i
procedurama Hrvatske poštanske banke d.d.
Društvo je vlasnik dijela poslovne zgrade u Vinkovcima koji se sastoji od više poslovnih prostora. Vlasništvo
nekretnine u Vinkovcima predstavlja rizik u poslovanju jer se radi o udjelu vlasništva 267/900 u poslovnoj
zgradi ukupne površine oko 10.000 m2 koja je u lošijem građevinskom stanju. Javni natječaji za zakup i prodaju
poslovnih prostora objavljuju se više puta godišnje s ciljem komercijalizacije čim većeg broja poslovnih prostora
koje Društvo ima u vlasništvu.
90
Nova hrvatska banka d.d.
Dana 1. ožujka 2022. godine otvoren je postupak sanacije nad Sberbank d.d. i primijenjen je instrument sanacije
koji podrazumijeva prodaju dionica Banke i prijenos vlasništva na Hrvatsku poštansku banku d.d. (HPB). Nakon
završetka procesa sanacije HPB, kao novi vlasnik Banke, mijenja naziv Banke u Nova hrvatska banka d.d.
(NHB). Imenovana je nova Uprava, te je u vrlo kratkom razdoblju proveden i cjelokupni rebranding. Ulaskom u
HPB Grupu Banka je stabilizirala svoje poslovanje i nastavila redovno poslovati te uredno ispunjavati sve svoje
obveze. Uspješno su razriješeni svi odnosi s prijašnjim vlasnikom Sberbankom, uključujući i financiranje koje je
preuzela HPB, licence za nematerijalnu imovinu te su usklađene i podmirene sve otvorene stavke.
Djelatnost
Nova hrvatska banka dioničko društvo je društvo osnovano sa svrhom osnivanja primanja depozita, odobrava-
nja kredita i zajmova, financiranja komercijalnih poslova, otkupa potraživanja s regresom ili bez njega, financij-
skog najam (leasing), izdavanja garancija ili drugih jamstava, usluga platnog prometa u zemlji i s inozemstvom
i svih drugih bankarskih poslova.
Nakon provedenog postupka sanacije započetog početkom ožujka 2022. godine, a dovršenog provedbom
promjena u sudskom registru 14. travnja 2022. Hrvatska poštanska banka postala je jedini i glavni dioničar
Nove hrvatske banke.
Ključni pokazatelji Nove hrvatske banke d.d. su kako slijedi:
PREGLED KLJUČNIH POKAZATELJA
(u milijunima kuna)
2022.
2021.
Ukupna aktiva
9.289
11.090
Depoziti od klijenata
5.263
7.8 98
Bruto krediti klijentima
7.705
7.465
Poslovni prihodi
410
442
Poslovni rashodi
365
308
Dobit prije poreza
(258)
43
Dobit nakon poreza
(248)
33
Operativni rezultat prije rezervacija i ostalih
rashoda, nakon troškova
94
146
Broj zaposlenih
457
478
Broj poslovnica
30
30
Volumen depozita stanovništva je na kraju godine iznosio 3.185 milijuna kuna, što je 6%, odnosno 180 milijuna
kuna porasta u odnosu na zadnji dan sanacije.
Usprkos obustavi kreditiranja u ožujku, a zahvaljujući poduzetim aktivnostima, Banka je već u travnju posti-
gla gotovo redovni mjesečni volumen kreditnih plasmana fizičkim osobama, dok je u narednim mjesecima
zabilježen čak i rast plasmana u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Bruto kreditni portfelj stanovništvu
na kraju godine iznosi 4.707 milijuna kuna. Tijekom 2022. godine Banka je u dva navrata uspješno prodala
neprihodujući portfelj.
91
Uslijed krize odljev depozita pravnih osoba je bio 1.858 milijuna kuna ili 56% volumena, uspoređujući zadnji
dan sanacije s danom prije početka krize. U razdoblju nakon sanacije do kraja godine vraćeno je 43% odnosno
638 milijuna kuna izgubljenih depozita.
Zbog postupka sanacije Banke tijekom 2022. godine Banka je u poslovanju s pravnim osobama bila primar-
no fokusirana na zadržavanje odnosa s postojećim klijentima, kao i na održavanje kvalitete postojećeg portfelja.
Nastavljene su redovne i akvizicijske aktivnosti te je ostvaren rast ukupnih plasmana od 10% u odnosu na
završno stanje 2021. godine. Na kraju 2022. godine kreditni portfelj pravnih osoba iznosi 2.946 milijuna kuna.
Banka je tijekom cijele godine klijentima omogućavala korištenje plasmana iz ugovorenih suradnji s HBOR-om
i HAMAG BICRO-om.
Banka je 2022. godinu završila s gubitkom nakon poreza od 249 milijuna kuna. Operativno poslovanje
Banke je unatoč svim izazovima bilo stabilno te su u najvećoj mjeri očuvani kamatni i nekamatni prihodi, uz
kontinuirano upravljanje troškovnom efikasnošću. Kao temelj stabilizaciji poslovanja primarni fokus bio je na
zadržavanju odnosa s postojećim klijentima u svim segmentima. Rezultat toga je vidljiv u povratku velikog dijela
izgubljenih depozita i u blagom rastu kreditnog portfelja. Negativan rezultat primarno je posljedica neredovitih
aktivnosti, prilagodbe standardima Grupe i trenutno nepovoljnog makroekonomskog okruženja, priprema za
očekivanu integraciju, dodatnih rezervacija za sudske tužbe, te troškova projekta uvođenja valute euro. Ukupni
rezultat iz redovnog poslovanja (s isključenjem spomenutih utjecaja) je neto dobit od gotovo 26 milijuna kuna,
unatoč razdoblju ograničene poslovne aktivnosti tijekom krize likvidnosti, odnosno sanacije. Iako je Banka
zabilježila gubitak, važno je napomenuti da je razina kapitala ostala na zadovoljavajućim razinama.
Regulatorni kapital Banke krajem 2022. godine iznosi 1.090 milijuna kuna, pri čemu se pad kapitala u 2022.
godini prvenstveno odnosi na ostvareni gubitak i efekt smanjenja rezervi za fer vrijednost portfelja koji se
vrednuje kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Plan razvoja
Nakon razdoblja sanacije Banka je u 2022. bila fokusirana na samofinanciranje, povratak primarnih klijenata
i rast depozita, kao i na učinkovitost naplate, posebno zbog povećane stope inflacije i porasta rizika naplate,
naročito u segmentu stanovništva. U 2022. godini jedan od ključnih ciljeva bio je zadržavanje ključnih zapo-
slenika, kako bi se zadržala znanja i kompetencije ključne za nastavak redovnog poslovanja. Kontinuirano se
provodilo usklađenje s praksama i politikama HPB Grupe u svim područjima kao glavni cilj koji će se nastaviti i
u 2023. godini, sve do spajanja s HPB-om.
Prioritet je bio i projekt euro konverzije koji je trajao 18 mjeseci, a u sklopu kojeg je angažirano preko 120
zaposlenika, više od 20 dobavljača i 10 ostalih partnera. Sve ključne isporuke su realizirane prema planu te je
Banka uspješno nastavila poslovanje u okruženju nove valute.
Pripajanje HNB-a HPB-u
Hrvatska poštanska banka d.d. kao jedini vlasnik NHB je prilikom stjecanja vlasništva NHB-a u postupku sana-
cije najavila kao cilj pripajanje NHB-a HPB-u.
U skladu sa time Glavna skupština HPB-a je u kolovozu 2022. donijela odluku o davanju odobrenja za
provođenje postupka formalno-pravnog i poslovnog pripajanja Nove hrvatske banke d.d. HPB-u, a slijedom
te odluke su Uprava i Nadzorni odbor HPB-a te Uprava i Nadzorni odbor NHB-a u prosincu 2022. godine
donijeli odluke o pokretanju postupka pripajanja. Za kraj veljače i početak ožujka planira se donošenje odluke
o sklapanju Ugovora o pripajanju Nove hrvatske banke dioničko društvo Hrvatskoj poštanskoj banci, dioničko
društvo i potpisivanje Ugovora o pripajanju. Namjera pripajanja prethodno je savjetovana s glavnim sindikal-
nim povjerenicima HPB-a i NHB-a u skladu s referentnim propisima, koji su očitovanjem od 24. veljače 2023.
godine potvrdili da se ne protive pripajanju. Po potpisivanju Ugovora o pripajanju predati će se zahtjev prema
HNB-u za odobrenje pripajanja i obavijestiti sud te burza i javnost o pripajanju.
Pripajanje se provodi prema posebnim pravilima iz čl. 531. Zakona o trgovačkim društvima: Pripajanje u
posebnim slučajevima. Pripajanjem neće doći do povećanja temeljnoga kapitala HPB-a kao društva preuzi-
matelja. Pripajanje rezultira prijenosom cijele imovine i obveza NHB na HPB, dok ne rezultira promjenama u
dioničarskoj strukturi HPB-a. Položaj svakog dioničara HPB-a u odnosu na njegov udio u temeljnom kapitalu i
glasačka prava ostaju nepromijenjeni.
Nakon provedenog pripajanja NHB će prestati postojati kao pravna osoba i biti će brisana iz sudskog registra.
92
Izloženost rizicima
Cilj je strategije upravljanja rizicima Banke definirati glavne parametre za razborito i kontinuirano upravljanje
rizicima, koji nužno proizlaze iz poslovnog modela Banke. Ključna načela osiguranja konzistentnosti adekvat-
nosti kapitala i likvidnosti integrirana su u sve poslovne aktivnosti, strateško planiranje kroz cijelu organizaciju,
te konstantan razvoj poslovanja u skladu s definiranom sklonosti preuzimanju rizika. Redovito provođenje i
praćenje testiranja otpornosti na stres u okviru utvrđivanja kapaciteta za podnošenje rizika, u svrhu sveobu-
hvatnog upravljanja materijalno značajnim rizicima (kreditni, rizik upravljanja kamatnom stopom u knjizi banke,
valutni, operativni, koncentracijski rizik) koji su inherentni poslovanju Banke povećava otpornost Banke na
makroekonomski rizik.
Ključni ciljevi Banke u 2022. godini su bili usklađenje metodologija upravljanja rizicima s HPB-om i priprema
za planirano pripajanje Banke u HPB tijekom 2023. godine. Najznačajnije metodološke izmjene u tom smislu
odnose se na klasifikaciju klijenata (definicija defaulta na razini klijenta u segmentu stanovništva, promjene u
kriterijima za Stage 2 klasifikaciju) i na prilagodbe izračuna rezervacija za prihodujući portfelj (prilagodba IFRS
9 metodologije).
Omjer neprihodujućih kredita (NPL) u odnosu na prethodnu godinu je povećan, primarno uslijed prilagodbe
izračuna i usklađenja s Grupnim politikama, provedbe nove default definicije na razini klijenta u segmentu
stanovništva te nepovoljnog makroekonomskog okruženja. Unatoč tome, Banka je zadržala zadovoljavajuću
razinu udjela neprihodujućih kredita uspješnim upravljanjem putem rane i kasne naplate, prodajom neprihodu-
jućih izloženosti stanovništva te predanosti menadžmenta Banke.
U području tržišnih rizika i rizika likvidnosti Banka je nastavila unaprjeđivati procese vezane za upravljanje,
praćenje i kontrolu izloženosti tržišnim rizicima i riziku likvidnosti prema potrebama poslovanja, u skladu s
novim okolnostima. Na području rizika promjene kamatne stope Banka je nastavila s unaprjeđenjem procesa
vezanog uz upravljanje kamatnim rizikom u knjizi Banke, a sve sukladno preporukama supervizora i najboljim
poslovnim praksama.
Na području operativnog rizika redovito se provodi prikupljanje podataka o događajima, koji su nastali zbog
operativnog rizika, samoprocjena operativnih rizika organizacijskih jedinica, edukacija i podizanje svijesti zapo-
slenika o operativnim rizicima (uključujući eksternalizaciju i sustav unutarnjih kontrola) i optimizacija aplikacije
za poslove vezane uz sprečavanja prevara, te dodatna unaprjeđenja procesa.
Banka je izvršila dodatne rezervacije za primljene i potencijalne efekte po sudskim tužbama.
Pronam Nekretnine d.o.o.
Društvo Pronam Nekretnine d.o.o., Zagreb (“Društvo”), MBS: 080413774, OIB 52440723676, registrirano je
kao društvo s ograničenom odgovornošću na Trgovačkom sudu u Zagrebu 2001. godine pod nazivom Volksin
d.o.o. te je 29. listopada 2013. godine preimenovano u Sberbank Nekretnine d.o.o., a 18. kolovoza 2014. godine
društvo je preimenovano u Pronam Nekretnine d.o.o.. Sjedište Društva je u Varšavskoj ulici 9, u Zagrebu.
Osnovna djelatnost društva je iznajmljivanje nekretnina u vlasništvu Društva. Jedini vlasnik Društva je
HRVATSKA POŠTANSKA BANKA d.d. (HPB d.d.) koja je stekla 100% udjela u Društvu 05.07.2022., od SBAG
IT- Services GmbH, ranijeg vlasnika, temeljem Ugovora o kupoprodaji udjela. Konsolidirane financijske izvje-
štaje najmanje grupe poduzetnika u kojoj poduzetnik sudjeluje kao društvo kći sastavljala je Sberbank Grupa
u 2021. godini, a u 2022. godini matično društvo HRVATSKA POŠTANSKA BANKA d.d., Jurišićeva ulica 4,
Zagreb.
Aktiva Pronam Nekretnine d.o.o. na dan 31. prosinca 2022. godine iznosi 59,33 milijuna kuna, a neto dobit
ostvarena u protekloj godini je 4.964 tisuća kuna. Na kraju 2022. godine Društvo je imalo jednog zaposlenog.
Društvo je vlasnik tri nekretnine, jedne u Rijeci, druge dvije u Zagrebu, a koje se nalaze u najmu, odnosno
zakupu Novoj hrvatskoj banci d.d. i malim dijelom u zakupu Hrvatskoj poštanskoj banci d.d. Glavni prihodi
Društva su prihodi od najamnina vlastitih nekretnina.
Društvo je 13. rujna 2022. donijelo Odluku o pokretanju postupka pripajanja prijenosom ukupne imovine i
obveza na Društvo majku HRVATSKA POŠTANSKA BANKA d.d., Jurišićeva ulica 4, Zagreb, MBS: 080010698,
OIB: 87939104217, EUID: HRSR.080010698. Ugovor o pripajanju je sklopljen 11. studenoga 2022. Zaključno
s 31.prosinca Društvo još posluje samostalno. Postupak pripajanja se očekuje do kraja prvog kvartala 2023.
godine.
93
Odgovornosti Uprave za pripremu i odobravanje
godišnjih financijskih izvještaja
Odgovornost je Uprave pripremiti konsolidirane i nekonsolidirane financijske izvještaje Hrvatske poštanske
banke, dioničko društvo (u nastavku „Banka“) za svaku poslovnu godinu koji daju istinit i vjeran prikaz finan-
cijskog položaja Grupe i Banke te rezultata njihovog poslovanja i novčanih tokova, u skladu s primjenjivim
računovodstvenim standardima, te ima odgovornost za vođenje odgovarajućih računovodstvenih evidencija
potrebnih za pripremu tih financijskih izvještaja u bilo koje vrijeme. Uprava je također odgovorna za cjelokupno
godišnje izvješće Grupe, kao i obrasce financijskih izvještaja sastavljenih sukladno Odluci Hrvatske Narodne
Banke o strukturi i sadržaju godišnjih financijskih izvještaja banaka (Narodne novine 42/18, 122/20, 119/21 i
108/22), prikazanih u dodatku. Uprava ima opću odgovornost za poduzimanje raspoloživih mjera u cilju očuva-
nja imovine Banke i Grupe i te sprječavanje i otkrivanje prijevara i drugih nepravilnosti.
Uprava je odgovorna za odabir prikladnih računovodstvenih politika koje su u skladu s primjenjivim računo-
vodstvenim standardima i za njihovu dosljednu primjenu; donošenje razumnih i razboritih prosudbi i procjena;
te pripremanje financijskih izvještaja temeljem principa neograničenog vremena poslovanja, osim ako je pret-
postavka da će Banka nastaviti s poslovanjem neprimjerena.
Uprava je dužna podnijeti na usuglašavanje Nadzornom odboru Godišnje izvješće, koje uključuje godiš-
nje financijske izvještaje. Ukoliko Nadzorni odbor izrazi suglasnost na financijske izvještaje time su ih utvrdili
Uprava i Nadzorni odbor Banke.
Uprava je odgovorna za pripremu i sadržaj godišnjeg izvješća sukladno Zakonu o računovodstvu (NN 78/15,
NN 134/15, NN 120/16, NN 116/18, NN 42/20, NN 47/20, NN 114/22).
Konsolidirani i nekonsolidirani financijski izvještaji prikazani u nastavku, kao i Obrasci izrađeni u skladu
s Odlukom o strukturi i sadržaju godišnjih financijskih izvještaja kreditnih institucija Hrvatske narodne banke
(NN 42/18, NN 122/20, NN 119/21 i NN 108/22) prikazani u nastavku, odobreni su od strane Uprave Banke
30. ožujka 2023. i dostavljeni Nadzornom odboru na prihvaćanje.
U znak potvrde, financijske izvještaje su potpisale ovlaštene osobe, kako slijedi u nastavku:
Potpisano u ime Hrvatske poštanske banke, dioničko društvo:
Marko Badurina
Predsjednik Uprave
Ivan Soldo
Član Uprave
Anto Mihaljević
Član Uprave
94
Izvješće neovisnog revizora
95
96
97
98
99
100
101
102
103
104
Financijski izvještaji
Ova stranica je namjerno ostavljena prazna.
107
u '000 kn Banka Grupa
Bilješke
31. 12. 2022.
31. 12. 2021.
31. 12. 2022.
31. 12. 2021.
IMOVINA
Novac i računi kod banaka 5
9.919.462
6 .1 9 2 . 5 1 5
1 1. 0 91. 4 37
6. 192.555
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke 6
-
1. 3 2 6 . 4 42
-
1. 3 2 6 . 4 42
Krediti i potraživanja od banaka 7
1. 9 9 4 .7 5 2
289 .83 7
2 11 . 7 7 1
289 .83 7
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka 8
41 9 . 0 8 7
625.98 6
5 0 8 . 813
625.98 6
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit 9
2 8 . 5 47
4 . 6 0 1. 2 9 7
28.6 88
4 . 6 0 1. 2 9 7
Financijska imovina po
amortiziranom trošku 10
5 . 4 47. 2 6 6
453
6 . 0 0 1.7 7 9
453
Krediti i potraživanja od komitenata 11
15 . 8 7 3 . 713
14 . 2 51. 8 0 0
23. 06 9. 273
14 . 2 51. 8 0 0
Imovina namijenjena prodaji 12
-
9. 20 0
-
9. 20 0
Ulaganja u ovisna društva 13
101.105
9.7 61
-
-
Neto odgođena porezna imovina 17
22.5 45
-
6 8 .75 6
-
Pretplaćeni porez na dobit
-
5 41
26
637
Ostala imovina 18
15 8 . 27 0
12 3 . 2 97
18 0 . 8 42
12 4. 6 5 5
Nekretnine, oprema i imovina s
pravom upotrebe 14
29 3. 978
275 .5 43
3 9 6 . 914
277 .538
Ulaganja u nekretnine 15
4 4.3 57
60. 629
47. 6 3 6
6 7. 6 4 2
Nematerijalna imovina 16
78. 3 97
65.8 86
13 5 . 79 1
6 4 . 47 9
UKUPNO IMOVINA
34.381.480
27 .833. 187
41. 741.7 2 7
27.832.522
OBVEZE
Financijske obveze po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka 19
232
-
232
-
Depoziti banaka 20
2 1 7.1 9 6
28.025
3 74 . 2 3 1
28.025
Depoziti komitenata 21
2 9. 3 4 6 . 210
23.422.089
3 4.59 4.738
23.412.844
Posudbe 22
1.7 8 9 . 6 9 6
1.396.886
2.527 .537
1.396.886
Rezervacije za potencijalne i
preuzete obveze 23
14 3 . 6 9 3
8 8 . 015
3 9 8 . 2 41
88.080
Neto odgođena porezna obveza 17
-
26. 282
-
26. 282
Obveza za porez na dobit
-
35 .8 87
1. 6 5 8
35 .8 87
Ostale obveze 24
2 7 0 . 017
18 5 . 57 2
402.585
1 8 7. 7 7 0
UKUPNO OBVEZE
3 1 . 7 6 7. 0 4 5
25. 182.7 57
38.299.222
25 .175 .775
KAPITAL I REZERVE
Dionički kapital 25
1. 2 14 .7 7 5
1. 2 14 .7 7 5
1. 2 14 .7 7 5
1. 2 14 .7 7 5
Vlastite dionice 25
-
(47 7)
-
(47 7)
Rezerva za vlastite dionice 25
4 . 47 7
4 . 47 7
4 . 47 7
4 . 47 7
Zakonska rezerva 25
5 0 .11 5
4 0. 010
5 0 .11 5
4 0. 010
Ostale rezerve 25
6 0 7. 3 8 7
657.992
6 0 7. 3 8 7
657.992
Rezerva za fer vrijednosti 25
2 2 .7 31
2 12 . 6 51
2 2 .7 31
2 12 . 6 51
Revalorizacijska rezerva 25
3 7. 7 0 1
2 7. 5 4 3
3 7. 7 0 1
2 7. 5 4 3
Zadržana dobit 25
6 7 7. 2 4 9
493.459
1 .505.31 8
4 9 9.7 76
UKUPNO KAPITAL I REZERVE
2 . 6 14 . 4 3 5
2.6 50. 43 0
3.4 42.50 4
2 . 6 5 6 . 74 7
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL I
REZERVE
34.381.480
27 .833. 187
41. 741.7 2 7
27.832.522
Nekonsolidirani i konsolidirani izvještaj o financijskom položaju
na dan 31. prosinca 2022.
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
108
u '000 kn
Banka Grupa
Bilješke
31. 12. 2022.
31. 12. 2021.
31. 12. 2022.
31. 12. 2021.
Prihod od kamata po efektivnoj stopi 27
5 51. 6 75
5 49.5 92
776 .4 82
5 49.5 92
Ostali kamatni prihodi
8 .5 61
6.66 5
1 1.121
6.66 5
Rashod od kamata 28
(2 8 . 0 0 3)
(3 2 . 0 8 4)
(55.556)
(32 . 0 87)
Ostali kamatni rashodi
(1 6 8)
(6 2)
(1 6 8)
(6 2)
Neto prihod od kamata
532.06 5
5 2 4 .111
73 1.880
5 2 4 .1 0 8
Prihod od naknada i provizija 29
522 .38 2
48 2. 976
5 8 7.12 2
490. 053
Rashod od naknada i provizija 30
(315 . 4 0 8)
(290. 10 0)
(326.992)
(2 9 1. 6 0 6)
Neto prihod od naknada i provizija
2 0 6. 9 75
192 . 87 7
2 6 0 .1 3 0
19 8 . 4 47
Neto (gubici)/dobici od vrijednosnica
po fer vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka 31
(6 9. 2 0 2)
25.6 94
(71. 8 0 3)
25.6 94
Realizirani dobici od vrijednosnica po
fer vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit 32
2 .11 8
-
2 .11 8
-
Neto dobici od trgovanja stranim
valutama 33
5 8 .1 2 1
5 7. 4 7 6
6 0 . 9 71
5 7. 4 7 6
Ostali prihodi iz poslovanja 34
10. 9 76
2 1 .053
1 8.682
24.784
Prihod od trgovanja i ostali
prihodi
2 . 0 14
10 4 . 2 2 3
9.9 69
1 0 7. 9 5 4
Opći i administrativni troškovi 35
(493.222)
(4 4 2 . 3 9 9)
(6 9 5.18 8)
(4 5 0 .10 2)
Ostali troškovi
-
-
-
(2 2)
Amortizacija 14,15,16
(70 .05 7)
(6 7. 0 2 0)
(9 8 .1 7 6)
(6 7. 8 2 3)
Dobici/(gubici) od umanjenja
vrijednosti zajmova i potraživanja od
komitenata i ostale imovine 36
31. 0 67
(6 5 . 810)
(18 5 . 9 3 5)
(6 5 . 810)
Rezerviranja za potencijalne i
preuzete obveze 23
(5 0. 411)
(3 07)
(5 9 . 9 5 3)
(3 07)
Troškovi poslovanja
(582.624)
(5 75 . 5 3 6)
(1. 0 3 9 . 2 5 0)
(584. 064)
Dobit od povoljne kupnje 13
-
-
1 .0 18. 765
-
DOBIT PRIJE POREZA
15 8 . 4 3 0
2 4 5. 6 75
9 81. 4 9 3
246.4 45
Porezni trošak 37
(2 5 . 8 2 4)
(4 3 . 5 6 8)
(2 7.1 3 5)
(4 3 . 8 2 0)
DOBIT ZA GODINU
13 2 . 6 0 6
2 0 2 .1 0 7
954.358
202 .625
Nekonsolidirani i konsolidirani račun dobiti i gubitka
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
109
u '000 kn Banka Grupa
2022.
2021.
2022.
2021.
Neto dobit za godinu 13 2 . 6 0 6 2 0 2 .1 0 7 9 54.358 202 .625
Ostala sveobuhvatna dobit
Stavke koje se kasnije ne prenose na račun
dobiti i gubitka
Revalorizacija nekretnina 12 . 3 8 7 6 . 4 11 12. 3 8 7 6. 411
Vlasnički instrumenti u imovini koja se vrednuje
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit - neto promjena
u fer vrijednosti 929 (1 .553) 929 (1 .553)
Porez na dobit na stavke koje kasnije ne mogu
biti reklasificirane (2.23 0) (1.6 12) (2. 230) (1. 6 12)
11 . 0 8 7 3. 2 47 11. 0 8 7 3 . 2 47
Stavke koje se kasnije prenose na račun dobiti i
gubitka
Nerealizirani gubitak od imovine koja se
vrednuje kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (23 2.538) (31. 3 0 2) (232.538) (31. 3 0 2)
Promjene u aktuarskim dobicima/gubicima - (3 . 2 19) - (3 . 219)
Porez na dobit na stavke koje kasnije mogu biti
reklasificirane 41. 6 9 0 6.493 41 . 6 9 0 6.493
(1 90. 848) (2 8.027) (1 90.848) (28.027)
Neto ostali sveobuhvatni gubitak za godinu,
neto od poreza (17 9 . 7 6 2) (2 4 .781) (17 9 . 7 6 2) (2 4 .781)
Ukupna sveobuhvatna dobit (4 7.1 5 6) 1 77 .326 77 4.596 1 7 7. 8 4 4
u '000 kn Banka Grupa
2022.
2021.
2022.
2021.
Dobit tekuće godine: 13 2 . 6 0 6 2 0 2 .1 0 7 9 54.358 202 .625
Zarada po dionici – osnovna i razrijeđena 65,5 0 kn 99,86 kn 471, 3 8 kn 1 0 0 ,1 2 kn
Nekonsolidirani i konsolidirani izvještaj o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
110
Konsolidirani izvještaj o promjenama u kapitalu
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
Grupa
Dionički
kapital
Vlastite
dionice
Rezerve za
vlastite
dionice
Ostale i
zakonske
rezerve
Rezerva za
fer
vrijednost
Revalori-
zacijska
rezerva
Zadržana
dobit Ukupno
’000 kn
’000 kn
’000 kn
’000 kn
’000 kn
’000 kn
’000 kn
’000 kn
Stanje na dan 01. siječnja 2021.
1. 2 14 . 7 75
(47 7)
4 . 477
6 0 6 . 9 71
2 42 . 231
2 2 . 74 4
3 8 8 .1 8 1
2.4 78 .902
Revalorizacijska rezerva
-
-
-
-
-
6 . 4 11
-
6 . 411
Vlasnički instrumenti u imovini koja se vrednuje kroz
ostalu sveobuhvatnu dobit - neto promjena u fer
vrijednosti
-
-
-
-
(1 .553)
-
-
(1. 5 5 3)
Promjena fer vrijednosti financijske imovine po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
-
-
-
-
(31. 3 0 2)
-
-
(31. 3 0 2)
Promjene u aktuarskim dobicima/gubicima
-
-
-
-
(3 . 219)
-
-
(3 . 219)
Odgođeni porez
-
-
-
-
6.493
(1. 612)
-
4.882
Ukupna ostala sveobuhvatna dobit
-
-
-
-
(2 9.5 8 0)
4 .79 9
-
(2 4 .781)
Neto dobit za razdoblje
-
-
-
-
-
-
202 .625
202 .625
Ukupna sveobuhvatna dobit za 2021. godinu
-
-
-
-
(2 9.5 8 0)
4 .79 9
202 .625
1 7 7. 8 4 4
Raspodjela dobiti iz 2020.
- prijenos u zakonske i ostale rezerve
-
-
-
91. 0 3 1
-
-
(9 1. 0 31)
-
Stanje na dan 31. prosinca 2021.
1. 2 14 . 7 75
(47 7)
4 . 477
698.00 2
212 . 6 51
2 7. 5 4 3
4 9 9.7 76
2 . 6 5 6 . 74 7
Stanje na dan 01. siječnja 2022.
1. 2 14 . 7 75
(47 7)
4 . 477
698.00 2
212 . 6 51
2 7. 5 4 3
4 9 9.7 76
2 . 6 5 6 . 74 7
Revalorizacijska rezerva
-
-
-
-
-
12 . 3 8 7
-
12 . 3 8 7
Vlasnički instrumenti u imovini koja se vrednuje kroz
ostalu sveobuhvatnu dobit - neto promjena u fer
vrijednosti
-
-
-
-
929
-
-
929
Promjena fer vrijednosti financijske imovine po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
-
-
-
-
(232.538)
-
-
(23 2. 5 38)
Odgođeni porez
-
-
-
-
41. 6 9 0
(2.23 0)
-
39 .460
Ukupna ostala sveobuhvatna dobit
-
-
-
-
(18 9 . 9 19)
1 0 .1 5 7
-
(17 9 . 7 6 2)
Neto dobit za razdoblje
-
-
-
-
-
-
954.358
954.358
Ukupna sveobuhvatna dobit za 2022. godinu
-
-
-
-
(18 9 . 9 19)
1 0 .1 5 7
954.358
77 4.596
Kupnja trezorskih dionica
-
(2 05)
-
-
-
-
-
(20 5)
Plaćanja temeljena na dionicama
-
682
-
-
-
-
-
682
Ostale promjene
-
-
-
-
-
-
10. 6 8 4
10. 6 8 4
Raspodjela dobiti iz 2021.
- prijenos u zakonske i ostale rezerve
-
-
-
(40.50 0)
-
-
40.500
-
Stanje na dan 31. prosinca 2022.
1. 2 14 . 7 75
-
4 . 477
6 5 7. 5 0 2
2 2 .731
3 7. 7 0 1
1 .505.3 18
3.4 42.50 4
111
Nekonsolidirani izvještaj o promjenama u kapitalu
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
Banka
Dionički
kapital
Vlastite
dionice
Rezerve za
vlastite
dionice
Ostale
rezerve
Rezerva za
fer
vrijednost
Revalori-
zacijska
rezerva
Zadržana
dobit Ukupno
'000 kn
'000 kn
'000 kn
'000 kn
'000 kn
'000 kn
'000 kn
'000 kn
Stanje na dan 01. siječnja 2021.
1. 2 14 .7 75
(47 7)
4 .47 7
606.97 1
2 42 . 2 31
2 2 . 74 4
382.384
2 . 4 7 3 .1 0 4
Revalorizacijska rezerva
-
-
-
-
-
6 . 411
-
6 . 4 11
Vlasnički instrumenti u imovini koja se vrednuje kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit - neto promjena u fer vrijednosti
-
-
-
-
(1 .553)
-
-
(1. 5 5 3)
Promjena fer vrijednosti financijske imovine po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
-
-
-
-
(31. 3 0 2)
-
-
(31. 3 0 2)
Promjene u aktuarskim dobicima/gubicima
-
-
-
-
(3 . 219)
-
-
(3 . 219)
Odgođeni porez
-
-
-
-
6.493
(1.6 12)
-
4.8 82
Ukupna ostala sveobuhvatna dobit
-
-
-
-
(2 9. 5 8 0)
4.7 9 9
-
(2 4.7 81)
Ukupna sveobuhvatna dobit za 2021. godinu
-
-
-
-
(29 .5 80)
4. 799
2 0 2 .1 0 7
1 77 .326
Raspodjela dobiti iz 2020.
- prijenos u zakonske i ostale rezerve
-
-
-
91. 0 31
-
-
(9 1. 0 31)
-
Stanje na dan 31. prosinca 2021.
1. 2 14 .7 75
(47 7)
4 .47 7
698.00 2
212 . 6 51
2 7. 5 4 3
493.459
2.6 50.4 30
Stanje na dan 01. siječnja 2022.
1. 2 14 .7 75
(47 7)
4 .47 7
698.00 2
212 . 6 51
2 7. 5 4 3
493.459
2.6 50.4 30
Revalorizacijska rezerva
-
-
-
-
-
12 . 3 8 7
-
12 . 3 8 7
Vlasnički instrumenti u imovini koja se vrednuje kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit - neto promjena u fer vrijednosti
-
-
-
-
929
-
-
929
Promjena fer vrijednosti financijske imovine po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
-
-
-
-
(2 32 . 5 3 8)
-
-
(232 . 53 8)
Odgođeni porez
-
-
-
-
41. 6 9 0
(2 . 23 0)
39.460
Ukupna ostala sveobuhvatna dobit
-
-
-
-
(18 9 . 919)
1 0 .1 5 7
-
(179.762)
Neto dobit za razdoblje
-
-
-
-
-
-
1 32.606
1 32.606
Ukupna sveobuhvatna dobit za 2022. godinu
-
-
-
-
(18 9 . 919)
1 0 .1 5 7
1 32.606
(4 7. 1 5 6)
Kupnja trezorskih dionica
-
(20 5)
-
-
-
-
-
(20 5)
Plaćanja temeljena na dionicama
-
682
-
-
-
-
-
682
Ostale promjene
-
-
-
-
-
-
10. 6 8 4
10. 6 8 4
Raspodjela dobiti iz 2021.
- prijenos u zakonske i ostale rezerve
-
-
-
(40.500)
-
-
40.500
-
Stanje na dan 31. prosinca 2022.
1. 2 14 .7 75
-
4 .47 7
657 .502
2 2 .731
3 7. 7 0 1
6 7 7. 2 4 9
2 . 614 . 4 3 5
112
Konsolidirani izvještaj o novčanom toku
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
u '000 kn Bilješke
1.1. –
31. 12. 2022.
1.1. –
31. 12. 2021.
Novčani tokovi iz poslovnih aktivnosti
Dobit prije poreza
981 .493
246 .4 45
Usklađenja:
- amortizacija 14,15,16
9 8 .1 7 6
6 7. 8 2 3
- gubitak/(dobit) od tečajnih razlika 33
(6 0 . 9 7 1)
7. 5 9 3
- neto gubici od umanjenja vrijednosti kredita i potraživanja
od komitenata i ostale imovine
18 5 .9 3 5
65.8 06
- (dobici)/gubici od rezerviranja za obveze i troškove 23
59.9 53
3 07
- neto promjena financijske imovine po fer vrijednosti 31
8 .71 4
(8 3 .1 7 0)
- neto prihod od kamata
(7 31. 8 8 0)
(5 2 4 .111)
- prihod od dividendi
(1 .1 6 4)
(2.044)
- dobit od povoljne kupnje 13
(1. 0 18 .7 6 5)
-
- ostalo
13
-
Promjene u poslovnoj imovini i obvezama
Krediti i potraživanja od banaka
(2 4. 215)
(4. 72 7)
Obvezna pričuva kod HNB-a
1.7 6 0 . 8 5 3
(1 0 7. 2 8 5)
Financijska imovine po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
777 .805
17 2 . 0 74
Financijska ulaganja po amortiziranom trošku
(2.5 72.4 26)
1. 5 3 4
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu
dobit
1 . 0 3 7. 6 7 5
(368.925)
Krediti i potraživanja od komitenata
(1. 7 9 6 . 6 9 7)
4 41. 6 5 4
Ostala imovina
2 9 6 .8 81
(19 . 4 5 2)
Depoziti banaka
(2. 9 9 5. 0 57)
(6 9 .6 19)
Depoziti komitenata
6. 609. 93 2
2.030.484
Ostale obveze
(3. 026)
23 6. 376
Naplaćena kamata
672.5 63
484.505
Plaćena kamata
(5 4 .1 7 0)
(3 0. 8 07)
Neto novčani tok iz poslovnih aktivnosti prije oporezivanja
3 . 23 1.6 2 2
2.544.461
Pretplaćeni porez na dobit
2. 487
2. 077
Neto novčani tok iz poslovnih aktivnosti
3 . 2 3 4 .1 0 9
2.54 6.538
Novčani tokovi iz ulagačkih aktivnosti
Neto kupnja nekretnina, opreme i nematerijalne imovine
(3 0 9 .1 5 6)
(4 7. 11 4)
Neto priljev od stjecanja NHB-a
1. 0 9 5 . 3 4 8
-
Neto odljev od stjecanja Pronam nekretnina
(18.810)
-
Primici od dividende
1 .1 6 4
2. 044
Neto novčani tok iz ulagačkih aktivnosti
768 .5 4 6
(4 5 .0 70)
Novčani tokovi iz financijskih aktivnosti
Povećanje posudbi
1. 512 . 815
37 3 . 2 12
Otplata posudbi
(6 51. 4 8 8)
(4 3 0 . 4 9 1)
Otplata glavnice zajma
-
(2 4 . 41 9)
Ostali primici iz financijskih aktivnosti
(6 3. 975)
-
Neto novčani tok iz financijskih aktivnosti
7 9 7. 3 5 2
(81. 6 9 8)
Učinak promjene tečaja na novac i ekvivalente novca
-
-
Neto povećanje novca i ekvivalenata novca
4.800. 007
2 . 41 9. 7 70
Novac i ekvivalenti novca na početku godine 39
6.501 .351
4 .0 81.5 81
Novac i ekvivalenti novca na kraju izvještajnog razdoblja 39
11. 3 01. 3 5 8
6.501 .351
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
113
2022. 2021.
Bilješke
'000 kn
'000 kn
Novčani tokovi iz poslovnih aktivnosti
Dobit prije poreza
15 8 . 4 3 0
24 5. 675
Usklađenja:
- amortizacija 14,15,16
70.0 57
67 .020
- gubitak/(dobit) od tečajnih razlika 33
(5 8 .1 2 1)
7. 5 9 3
- neto gubici od umanjenja vrijednosti kredita i potraživanja od
komitenata i ostale imovine
(31. 0 67)
65.8 04
- (dobici)/gubici od rezerviranja za obveze i troškove 23
5 0 . 4 11
3 07
- neto promjena financijske imovine po fer vrijednosti 31
8.963
(8 3 .1 7 0)
- neto prihod od kamata
(5 32. 0 65)
(5 2 4 .111)
- prihod od dividendi
(2.549)
(2.044)
Promjene u poslovnoj imovini i obvezama
Krediti i potraživanja od banaka
(564 .64 7)
(4. 72 7)
Obvezna pričuva kod HNB-a
1. 3 2 6 . 4 42
(1 0 7. 2 8 5)
Financijske imovine po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
202.579
17 2 . 0 74
Financijska ulaganja po amortiziranom trošku
(2.529 .332)
1. 5 3 4
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
1.545.344
(368.925)
Krediti i potraživanja od komitenata
(1. 5 4 8 . 7 8 3)
4 41. 6 5 4
Ostala imovina
18 .9 4 9
(19 . 5 2 6)
Depoziti banaka
18 6 . 8 51
(6 9 .6 19)
Depoziti komitenata
5. 910 . 53 3
2.032. 140
Ostale obveze
5 5.75 9
2 3 6 .1 6 6
Naplaćena kamata
453.457
484.505
Plaćena kamata
(2 6 . 6 17)
(3 0. 8 07)
Neto novčani tok iz poslovnih aktivnosti prije oporezivanja
4.694.59 2
2.5 4 4.25 8
(Plaćeni)/pretplaćeni porez na dobit
(4 2.340)
2. 098
Neto priljev novca iz poslovnih aktivnosti
4.652 .252
2.546.356
Novčani tokovi iz ulagačkih aktivnosti
Ulaganje u ovisna društva
(91. 3 4 4)
-
Kupnja nekretnina, opreme i nematerijalne imovine
(7 3 . 8 0 1)
(4 7. 0 0 9)
Primici od dividendi
2.549
2. 044
Neto novčani tok iz ulagačkih aktivnosti
(16 2 . 5 9 6)
(4 4 . 9 65)
Novčani tokovi iz financijskih aktivnosti
Povećanje posudbi
1. 0 4 5 . 9 4 6
373. 28 7
Otplata posudbi
(6 51. 4 8 8)
(430.5 67)
Otplata glavnice najma
(1 8 . 3 2 1)
(2 4. 3 4 3)
Neto novčani tok iz financijskih aktivnosti
376. 137
(81. 6 2 2)
Učinak promjene tečaja na novac i ekvivalente novca
-
-
Neto povećanje novca i ekvivalenata novca
4.865.7 93
2 . 41 9. 7 70
Novac i ekvivalenti novca na početku godine 39
6.501 .31 1
4.08 1 .54 1
Novac i ekvivalenti novca na kraju godine 39
11 . 3 6 7.1 0 4
6.501 .31 1
Nekonsolidirani izvještaj o novčanom toku
za godinu koja je završila 31. prosinca 2021. godine
Značajne računovodstvene politike i ostale bilješke na stranicama koje slijede čine sastavni dio ovih financijskih izvještaja.
114
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
1. OSNOVE ZA PRIPREMU FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA
Hrvatska poštanska banka, dioničko društvo Zagreb („Banka“) je dioničko društvo osnovano i sa sjedištem
u Republici Hrvatskoj u Zagrebu, Jurišićeva 4. Banka je matično društvo Grupe Hrvatske poštanske banke,
dioničko društvo („Grupa“).
Banka je matično društvo Grupe Hrvatske poštanske banke („Grupa“, „HPB Grupa“) koja obuhvaća slje-
deća ovisna društva konsolidirana prema Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) koji su
usvojeni u Europskoj uniji:
Pregled ulaganja u HPB ovisna društva prikazan je u bilješci 13., dok je osnova za konsolidaciju opisana u
bilješci 1., točka d.
Ovi financijski izvještaji obuhvaćaju nekonsolidirane i konsolidirane financijske izvještaje Banke kao što
je definirano MSFI 10 „Konsolidirani financijski izvještaji“ i Međunarodnim računovodstvenim standardom 27
“Nekonsolidirani financijski izvještaji”.
Ovi financijski izvještaji odobreni su od strane Uprave dana 30. ožujka 2023. godine za podnošenje
Nadzornom odboru.
Glavne računovodstvene politike primijenjene u pripremi ovih financijskih izvještaja sažete su u bilješkama
koje slijede. Tamo gdje se računovodstvene politike podudaraju s računovodstvenim načelima Međunarodnih
standarda financijskog izvještavanja koji su usvojeni u Europskoj uniji, u opisu računovodstvenih politika Grupe,
može se pozvati na pojedine standarde, a ukoliko nije drugačije navedeno, riječ je o standardima koji su bili u
primjeni na dan 31. prosinca 2022. godine.
Priloženi financijski izvještaji sastavljeni su prema zakonskim zahtjevima i isključivo kao informacija opće
naravi i nisu namijenjeni ni jednoj točno određenoj svrsi ili transakciji. Stoga se korisnicima preporučuje da
se u donošenju bilo kakve odluke ne oslanjaju isključivo na njih te da prije donošenja odluke provedu druga
ispitivanja .
Industrija Država
Vlasništvo
na dan
31. prosinca
2022. godine
Vlasništvo
na dan
31. prosinca
2021. godine
HPB Invest d.o.o.
Upravljanje
investicijskim
fondovima
Hrvatska 100% 100%
HPB-nekretnine d.o.o.
Promet nekretnina i
graditeljstvo
Hrvatska 100% 100%
Nova hrvatska banka d.d. Financijske djelatnosti Hrvatska 100% -
Pronam Nekretnine d.o.o.
Promet nekretnina i
graditeljstvo
Hrvatska 100% -
115
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
a) Izjava o usklađenosti
Financijski izvještaji pripremljeni su sukladno zakonskoj računovodstvenoj regulativi za kreditne institucije u
Republici Hrvatskoj. Zakonska računovodstvena regulativa za kreditne institucije u Republici Hrvatskoj temelji
se na Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja koji su usvojeni u Europskoj Uniji (“MSFI”) i poseb-
nim bankovnim propisima usvojenim od Hrvatske Narodne banke (“HNB”).
U ovim financijskim izvještajima stanja na 31. prosinca 2022. godine nisu materijalno neusklađena sa sta-
njima utvrđenim prema MSFI-evima.
Osnovne razlike između Zakonske računovodstvene regulative primjenjive za banke u Republici Hrvatskoj
i zahtjeva za priznavanjem i mjerenjem po Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja su slijedeće.
• Suspendirana kamata predstavlja već obračunatu nenaplaćenu kamatu na aktivu za koju je prepo-
znato pojedinačno umanjenje vrijednosti. Za dio izloženosti gdje je protek vremena od nastupanja
statusa neispunjenja obveza dulji od dvije godine, Banka i Grupa provode puni ispravak vrijednosti
obračunate nenaplaćene kamate na teret računa dobiti i gubitka, obustavljaju daljnji obračun u izvje-
štaju o financijskom položaju te kamatu vode u vanbilančnoj evidenciji, sve do trenutka dok dužnik ne
izvrši gotovinsku uplatu. Navedeno nije u skladu sa MSFI 9 „Financijski instrumenti“ koji zahtijevaju
da se prihod od kamata na financijsku imovinu, čija je vrijednost umanjena, obračunava koristeći
metodu efektivne kamatne stope.
• Sukladno Odluci HNB-a o klasifikaciji izloženosti u rizične skupine i načinu utvrđivanja kreditnih
gubitaka koja je stupila na snagu 1. siječnja 2018. godine („Odluka o klasifikaciji izloženosti“), HNB
propisuje minimalne iznose rezervacija za gubitke od umanjenja vrijednosti za određene izloženosti
za koje je posebno prepoznato umanjenje vrijednosti, a koji mogu biti različiti od gubitaka od umanje-
nja vrijednosti izračunatih u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI).
• Sukladno Odluci o klasifikaciji izloženosti HNB propisuje minimalne faktore umanjenja i rokove
naplate pojedinih vrsta instrumenata osiguranja za potrebe procjene budućih novčanih tokova s
osnove naplate putem instrumenata osiguranja. Navedeni budući novčani tokovi mogu biti različiti
od budućih novčanih tokova izračunatih u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvje-
štavanja (MSFI).
• Sukladno Odluci HNB-a o obvezi rezerviranja sredstava za sudske sporove koji se vode protiv kre-
ditne institucije koja je stupila na snagu 31. ožujka 2010., HNB propisuje minimalne iznose koje
je kreditna institucija dužna rezervirati za sporove koji se vode protiv iste. Prema Odluci, kreditna
institucija dužna je sudski spor rasporediti u rizične skupine i ovisno o vjerojatnosti gubitka spora
tome formirati odgovarajuća rezerviranja. Međutim, u određenim okolnostima iznosi rezerviranja koje
propisuje HNB mogu se razlikovati od rezerviranja izračunatih u skladu s Međunarodnim standar-
dima financijskog izvještavanja (MSFI).
Osnovne računovodstvene politike primijenjene u pripremi ovih financijskih izvještaja sažete su u nastavku.
1. OSNOVE ZA PRIPREMU FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA (nastavak)
116
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
b) Osnove za izradu izvještaja
Ovi izvještaji predstavljaju financijske izvještaje Banke i Grupe koji su opće namjene.
Financijski izvještaji sastavljeni su na osnovi fer vrijednosti za financijsku imovinu i obveze po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka, po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, derivativne financijske instrumente
te nekretnine i preuzetu imovinu. Ostala financijska imovina i obveze te nefinancijska imovina i obveze iskazani
su po amortiziranom ili povijesnom trošku.
Sastavljanje financijskih izvještaja zahtijeva od Uprave donošenje prosudbi, procjena i pretpostavki koje
utječu na primjenu politika te iskazane iznose imovine i obveza te objavu potencijalnih obveza na datum pri-
preme financijskih izvještaja, kao i na iznose prihoda i rashoda za razdoblje. Procjene i povezane pretpostavke
se temelje na povijesnom iskustvu i različitim drugim čimbenicima za koje se vjeruje da su realni u postojećim
okolnostima, te informacijama dostupnim na datum pripreme financijskih izvještaja, rezultat čega čini osnovu
za prosuđivanje knjigovodstvene vrijednosti imovine i obveza koja nije direktno vidljiva iz drugih izvora. Stvarni
se rezultati mogu razlikovati od ovih procjena.
Procjene i temeljne pretpostavke redovito se pregledavaju. Izmjene računovodstvenih procjena priznaju se
u razdoblju u kojem su nastale ako utječu isključivo na to razdoblje, odnosno u razdoblju u kojem su nastale i
budućim razdobljima ako utječu na sadašnje i buduće razdoblje.
Prosudbe rukovodstva kod primjene odgovarajućih standarda koji imaju značajan učinak na financijske
izvještaje i procjene sa rizikom značajnog usklađenja u narednoj godini, opisane su u bilješci 3.
c) Novi standardi, tumačenja i promjene objavljenih standarda
Usvajanje novih ili izmijenjenih standarda i tumačenja
Sljedeći izmijenjeni standardi u primjeni su od 1. siječnja 2022. godine, usvojeni su u EU, ali nisu imali značaj-
nog utjecaja na Banku i Grupu:
• Prihodi prije namjeravane uporabe, Štetni ugovori – troškovi ispunjenja ugovora, Upućivanje na
Konceptualni okvir - dodaci uskog područja primjene MRS-a 16, MRS-a 37 i MSFI-ja 3 i Godišnja
poboljšanja MSFI-jeva za ciklus od 2018. do 2020. godine - dodaci MSFI-ju 1, MSFI-ju 9, MSFI-ju 16
i MRS-u 41 (objavljeni 14. svibnja 2020. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja počinju na dan
ili nakon 1. siječnja 2022. godine).
• Olakšice za najmove u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 – Dodaci MSFI-ju 16 (objavljeni 31.
ožujka 2021. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. travnja 2021.
godine).
Novi računovodstveni standardi i tumačenja
Objavljeno je nekoliko novih standarda i tumačenja koji su obvezni za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili
nakon 1. siječnja 2023. godine ili kasnije, koja su usvojena u EU i koje Banka i Grupa nisu ranije usvojili.
• MSFI 17 „Ugovori o osiguranju” (objavljen 18. svibnja 2017. godine i na snazi za godišnja razdoblja
koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2023. godine).
• Dodaci MSFI-ju 17 i dodatak MSFI-ju 4 (objavljeni 25. lipnja 2020. godine i na snazi za godišnja
razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2023. godine).
• Dodaci MRS-u 1 i 2. Smjernicama za praksu uz MSFI-jeve (IFRS Practice Statement 2): Objava
računovodstvenih politika (objavljeni 12. veljače 2021. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja
počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2023. godine).
• Dodaci MRS-u 8: Definicija računovodstvenih procjena (objavljeni 12. veljače 2021. godine i na snazi
za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2023. godine).
1. OSNOVE ZA PRIPREMU FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA (nastavak)
117
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
• Odgođeni porez povezan s imovinom i obvezama koje proizlaze iz jedne transakcije – Dodaci MRS-u
12 (objavljeni 7. svibnja 2021. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon
1. siječnja 2023. godine).
• Prijelazna mogućnost za osiguravatelje koji primjenjuju MSFI 17 – Dodaci MSFI-ju 17 (objavljeni 9.
prosinca 2021. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2023.
godine)
Banka procjenjuje učinak navedenih standarda osim ako gore nije drugačije navedeno, ne očekuje se da će
novi standardi i tumačenja značajno utjecati na nekonsolidirane i konsolidirane financijske izvještaje Banke i Grupe.
Objavljeno je nekoliko novih standarda i tumačenja koji su obvezni za godišnja razdoblja koja počinju na dan
ili nakon 1. siječnja 2023. godine ili kasnije, koja nisu usvojena u EU i koje Banka i Grupa nisu ranije usvojili.
• MSFI 14, Odgođeno priznavanje prihoda i rashoda u sustavu propisanih cijena (objavljen 30. siječnja
2014. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2016. godine).
• Prodaja ili unos imovine između investitora i njegovog pridruženog društva ili zajedničkog pothvata –
Dodaci MSFI-ju 10 i MRS-u 28 (objavljeni 11. rujna 2014. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja
počinju na dan ili nakon dana koji će utvrditi IASB).
• Dodaci MSFI-ju 16 Najmovi: Obveza po osnovi najma u transakciji prodaje s povratnim najmom
(objavljeni 22. rujna 2022. godine i na snazi za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1.
siječnja 2024. godine).
• Klasifikacija obveza u kratkoročne ili dugoročne – Dodaci MRS-u 1 (izvorno objavljeni 23. siječnja
2020. i naknadno izmijenjeni 15. srpnja 2020. i 31. listopada 2022. godine, na snazi za godišnja
razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2024. godine).
Osim ako gore nije drugačije navedeno, ne očekuje se da će novi standardi i tumačenja značajno utjecati
na nekonsolidirane i konsolidirane financijske izvještaje Banke i Grupe.
d) Funkcionalna i prezentacijska valuta
Financijski izvještaji Banke i Grupe pripremljeni su i prezentirani u kunama (HRK ili kn) koja je funkcionalna i
izvještajna valuta Banke i Grupe . Iznosi su zaokruženi na najbližu tisuću (osim ako nije navedeno drugačije).
e) Promjene u prezentiranju ili klasifikaciji stavki unutar financijskih izvještaja
Banka je u 2022. godini napravile reklasifikaciju u određenim pozicijama financijskih izvještaja vezano za
povijesna razdoblja. U izvještaju o sveobuhvatnoj dobiti stavka Promjene u aktuarskim dobicima/gubicima
prebačena je iz Stavke koje se kasnije ne prenose na račun dobiti i gubitka u poziciju Stavke koje se kasnije
prenose na račun dobiti i gubitka.
Stavka Ulaganje u tuđu imovinu reklasificirana je iz bilješke 16. Nematerijalna imovina u bilješku 14.
Materijalna imovina u iznosu od 28.902 tisuća kuna. Ostali kamatni prihod iskazan je odvojeno od prihoda od
kamata po efektivnoj stopi u iznosu od 6.665 tisuća kuna, a ostali rashodi od kamata iskazani su odvojeno od
rashoda od kamata u iznosu od 62 tisuće kuna.
f) Osnova za konsolidaciju
Financijski izvještaji prikazani su za Banku i Grupu. Financijski izvještaji Grupe sastoje se od konsolidiranih
financijskih izvještaja matičnog društva i njenih ovisnih društava nad kojima ima kontrolu: HPB Nekretnina
d.o.o., društva za promet nekretninama, HPB Investa d.o.o., društva za upravljanje investicijskim fondovima,
Nove hrvatske banke d.d. i Pronam nekretnina d.o.o., društva za promet nekretninama. Sva ovisna društva su
u 100% - tnom vlasništvu matičnog društva, te su sva osnovana i sa sjedištem u Hrvatskoj.
Prilikom konsolidacije, imovina, obveze, kapital, prihodi i rashodi među članovima Grupe eliminiraju se u
cijelosti .
1. OSNOVE ZA PRIPREMU FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA (nastavak)
c) Novi standardi, tumačenja i promjene objavljenih standarda (nastavak)
118
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
1. OSNOVE ZA PRIPREMU FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA (nastavak)
g) Strane valute
Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u kune primjenom tečaja na dan transakcije. Monetarna
imovina i obveze denominirane u stranoj valuti na dan izvještaja preračunavaju se u kune po tečaju koji se
primjenjuje na dan pripreme financijskih izvještaja. Tečajne razlike nastale zbog preračunavanja priznaju se u
računu dobiti i gubitka. Nemonetarna imovina i obveze, denominirani u stranoj valuti koje se vode po fer vrijed-
nosti preračunavaju se u kune po tečaju na dan kada je njihova fer vrijednost utvrđena. Nemonetarna imovina
te stavke koje se mjere po povijesnom trošku u stranoj valuti preračunavaju se po tečaju koji se primjenjuje na
datum transakcije i vode se u domaćoj valuti, te se ponovno ne preračunavaju.
Fer vrijednost monetarne imovine po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit nominirane u stranoj
valuti određuje se u valuti u kojoj je imovina nominirana i zatim preračunava po promptnom tečaju na kraju izvje-
štajnog razdoblja. Tečajne razlike nastale preračunavanjem i priznate u dobit i gubitak utvrđuju se na temelju
amortiziranog troška monetarnog sredstva. Ostale tečajne razlike iskazuju se u sklopu ostale sveobuhvatne
dobiti.
Službeni srednji tečaj na dan 31. prosinca 2022. bio je: 7,534500= 1 EUR; 7,064035= 1 USD; 7,651569= 1 CHF
Službeni srednji tečaj na dan 31. prosinca 2021. bio je: 7,517174= 1 EUR; 6,643548= 1 USD; 7,248263= 1 CHF
119
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA
U ovoj bilješci izneseni su detalji o izloženosti Banke rizicima i opisane su metode koje rukovodstvo koristi za
prepoznavanje, mjerenje i upravljanje rizicima u cilju očuvanja kapitala. Najznačajnije vrste financijskih rizika
kojima je Banka izložena su kreditni rizik, likvidnosni rizik, kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u
knjizi pozicija kojima se ne trguje, tržišni rizik i operativni rizik. Tržišni rizik uključuje rizik promjene tečaja, rizik
promjene kamatnih stopa i cijena financijskih instrumenata.
Na razini Banke postoji cjeloviti sustav upravljanja rizicima definiran internim aktima i postavljenim limi-
tima za Banci prihvatljive razine rizika i nadgledanjem njihove implementacije. Limiti su u pravilu postavljeni
u odnosu na iznos priznatog kapitala te se primjenjuju na sve vrste rizika. Pored navedenog, Banka utvrđuje
limite za potencijalne gubitke mjerene Value-at-Risk tehnikama za izloženost tržišnom riziku.
Odgovornost za uspostavljenje okvira za upravljanje rizicima Banke u nadležnosti je Uprave Banke koja
ovlasti za upravljanje rizicima prenosi na Odbor za upravljanje aktivom i pasivom, Kreditni odbor i Odbor za
upravljanje operativnim rizikom.
2.1. Kreditni rizik
Banka je izložena kreditnom riziku kroz aktivnosti kreditiranja i investiranja te kroz aktivnosti garantno doku-
mentarnih poslova.
Rizik da druga ugovorna strana neće izvršiti svoje obveze po financijskim instrumentima kontinuirano se
prati. Kako bi upravljala razinom kreditnog rizika, Banka procjenjuje kreditnu sposobnost svojih klijenata, a kako
bi umanjila kreditni rizik uzima odgovarajuće instrumente osiguranja.
Na datum pripreme financijskih izvještaja, izloženost Banke kreditnom riziku derivativnih financijskih instru-
menata koji se priznaju po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka predstavlja negativna fer vrijednost tih
instrumenata prikazanu u izvještaju o financijskom položaju. Nominalni iznosi objavljeni u bilješkama uz finan-
cijske izvještaje ne predstavljaju iznose koji će biti razmijenjeni između stranaka u derivativnim transakcijama
niti se njima mjeri izloženost Banke kreditnom ili tržišnim rizicima. Iznosi koji će biti razmijenjeni temelje se na
uvjetima derivativnih ugovora.
Primarna izloženost Banke kreditnom riziku proizlazi iz kredita i potraživanja od komitenata. Iznos kreditne
izloženosti po toj osnovi te po osnovi dužničkih vrijednosnica predstavlja knjigovodstvenu vrijednost imovine u
bilanci. Nadalje, Banka je izložena i kreditnom riziku po izvanbilančnim stavkama, kroz obveze po neiskorište-
nim odobrenim kreditima i izdanim garancijama, kao što je prikazano u bilješci 39.
Upravljanje kreditnim rizikom obuhvaća ocjenu kreditnog rizika plasmana te naknadno praćenje i nadzor
odnosno procjenu nadoknadivosti plasmana i izvanbilančnih obveza te provođenje potrebnih umanjenja vrijed-
nosti i rezerviranja za identificirane gubitke po plasmanima odnosno izvanbilančnim obvezama i izvještavanje
Uprave Banke.
U postupku ocjene kreditnog rizika plasmana procjenjuje se sljedeće:
• dužnikova kreditna sposobnost,
• dužnikova urednost u podmirivanju obveza,
• kvaliteta instrumenata osiguranja.
U procesu praćenja plasmana kontinuirano se obavlja provjera da li postoje elementi koji mogu ukazivati na
pogoršanje financijskog položaja klijenta, izloženost klijenta valutnom riziku ili povećanje rizika uslijed smanje-
nja vrijednosti instrumenta osiguranja.
120
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
Banka za razvoj internih modela primjenjuje „model-based“ pristup. U ovom pristupu, ocjene kreditnog
rizika dodjeljuju se interno razvijenim statističkim modelima uz ograničeno sudjelovanje kreditnih službenika.
Statistički modeli uključuju kvalitativne i kvantitativne informacije koje pokazuju najbolju predikciju na temelju
povijesnih podataka o klijentima u statusu neispunjenja obveza, odnosno u defaultu.
Direkcija za kvantitativno modeliranje redovito prati i validira postavljene interne rating modele, testira ih
na stvarnim podacima i ažurira, ukoliko je to potrebno. Banka redovito provjerava točnost procjene ratinga i
ocjenjuje prediktivnost modela.
U slučaju kada je to primjenjivo, drugim ugovornim stranama dodjeljuju se vanjski ratinzi neovisnih među-
narodnih rating agencija, kao što su S&P, Moody's i Fitch. Spomenuti ratinzi su javno dostupni. Vanjski kreditni
rating i odgovarajući raspon vjerojatnosti neispunjavanja obveza (PD) primjenjuju se na izloženosti prema
državama, bankama i ulaganjima u dužničke vrijednosne papire.
Pripadajući interni
rating
Pripadajući usporedivi rating
međunarodnih rating agencija
S&P / Moody's
Pripadajući PD interval
(donja granica uključena)
1 AA+ / Aa1 0,00% – 0,09%
2 A- / A3 0,09% – 0,19%
3 BBB / Baa2 0,19% – 0,31%
4 BBB / Baa2 0,31% – 0,51%
5 BBB- / Baa3 0,51% – 0,82%
6 BB / Ba2 0,82% – 1,33%
7 BB / Ba2 1,33% – 2,14%
8 BB- / Ba3 2,14% – 3,46%
9 B / B2 3,46% – 5,59%
10 CCC+ / Caa1 5,59% – 9,04%
11 CCC+ / Caa1 9,04% – 14,60%
12 CC / Ca-C 14,60% – 100%
DEFAULT D / D 100%
2.1.1. Kredit risk rating
Za izračun rezervacija za kreditne gubitke Banka je uspostavila sustav internih modela koji klijentima dodjeljuju
odgovarajući PD i interni rating, za oba segmenta Gospodarstva i Stanovništva. U segmentu Gospodarstva
koriste se dva različita modela – za male klijente i srednje/velike klijente. Odgovarajući PD klijenta izračunat
prema modelu mapiran je na interno definiranoj master skali s određenim rasponom vjerojatnosti neispunjava-
nja obveza (eng. „default“) kao što je prikazano u tablici u nastavku:
121
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.1. Kredit risk rating (nastavak)
Kvaliteta kreditnog portfelja po amortiziranom trošku u segmentu Gospodarstva na datum 31. prosinca 2022.:
Kvaliteta kreditnog portfelja po amortiziranom trošku u segmentu Gospodarstva na datum 31. prosinca 2021.:
U tisućama HRK
Stupanj 1
(12-mjesečni
kreditni gubici)
Stupanj 2
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Stupanj 3
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Ukupno
Interni Rating
1 - - -
-
2
3
-
-
3
3
3.509.724
113.657
-
3.623.381
4
162.603
20
-
162.623
5
863.514
28.948
-
892.462
6
442.444
11.60 8
-
454.052
7 732.562 166.618 -
899.180
8
685.523
363.736
-
1.049.259
9
366.763
165.292
-
532.055
10
100.504
142.521
-
243.025
11 46.770 11.366 - 58.136
12
-
3.145
-
3.145
DEFAULT
-
-
864.301
864.301
Bruto izloženost
6.910.410
1.006.911
864.301
8.781.622
Ispravak vrijednosti
75.618
47. 2 25
636.991
759.834
Neto izloženost
6.834.792
959.686
227.310
8.021.788
U tisućama HRK
Stupanj 1
(12-mjesečni
kreditni gubici)
Stupanj 2
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Stupanj 3
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Ukupno
Interni Rating
1
-
-
-
-
2
2
-
-
2
3
3.388.057
20.428
-
3.408.485
4
74.811
11.3 45
-
86.156
5
373.485
70
-
373.555
6 388.059 14.339 -
402.398
7
316.902
125.483
-
442.385
8
336.623
140.281
-
476.904
9
160.685
35 4.128
-
514.813
10
161.027
30.765
-
191.792
11 30.682 131.207 - 161.889
12 7. 221 67.745 -
74.966
DEFAULT
-
-
1.340.570
1.340.570
Bruto izloženost
5.237.554
895.791
1.340.570
7.473.915
Ispravak vrijednosti
41.939
69.324
720.562
831.825
Neto izloženost
5.195.615
826.467
620.008
6.642.090
122
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.1. Kredit risk rating (nastavak)
Kvaliteta kreditnog portfelja po amortiziranom trošku u segmentu Stanovništva na datum 31.prosinca 2022.:
Kvaliteta kreditnog portfelja po amortiziranom trošku u segmentu Stanovništva na datum 31.prosinca 2021.:
U tisućama HRK
Stupanj 1
(12-mjesečni
kreditni gubici)
Stupanj 2
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Stupanj 3
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Ukupno
Interni Rating
1
470.501
32.157
-
502.658
2
2.778.685
2.778.685
-
2.820.092
3 820.868 24.507 -
845.375
4
1.094.267
75.296
-
1.169.563
5
615.461
29.104
-
644.565
6
455.005
48.619
-
503.624
7
72.912
53.041
-
125.953
8
47. 518
45.613
-
93.131
9 106.236 120.752 -
226.988
10
311.334
343.033
-
654.367
11 81.252 112.275 - 193.527
12
-
66.548
-
66.548
DEFAULT
-
-
792.167
792.167
Bruto izloženost
6.854.039
992.352
792.167
8.638.558
Ispravak vrijednosti
44.13 9
85.693
656.801
786.633
Neto izloženost
6.809.900
906.659
135.366
7.851.925
U tisućama HRK
Stupanj 1
(12-mjesečni
kreditni gubici)
Stupanj 2
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Stupanj 3
(cjeloživotni
kreditni gubici)
Ukupno
Interni Rating
1 1.5 69.15 3 29.336 -
1.598.489
2
1.227.207
22.837
-
1.250.044
3
956.780
14.837
-
971.617
4
434.390
12.645
-
447.035
5
813.369
37. 245
-
850.614
6
808.270
24.798
-
833.068
7 174.327 8.424 -
182.751
8
115.9 97
11.442
-
127.439
9
139.773
18.761
-
158.534
10
193.413
36.881
-
230.294
11 584.206 110.742 - 694.948
12
129.088
53.814
-
182.902
DEFAULT
-
-
803.213
803.213
Bruto izloženost
7.145.973
381.762
803.213
8.330.948
Ispravak vrijednosti
94.146
39.363
587.729
721.238
Neto izloženost
7.051.827
342.399
215.484
7.609.710
123
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.1. Kredit risk rating (nastavak)
Grupa
%
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Ispravak
vrijednosti
Krediti i
potraživanja
od banaka
Ispravak
vrijednosti
Financijska
ulaganja koja
se vrednuju po
amortiziranom
trošku
Ispravak
vrijednosti
Depoziti kod
HNB-a
Ispravak
vrijednosti
Potraživanja
po naknadama
Ispravak
vrijednosti
2022.
Stupanj 1
79,89
8,81
99,77
71,69
98,65
98,87
100,00
-
53,95
2,64
Stupanj 2
11,57
11,09
-
-
1,35
1,13
-
-
4,78
-
Stupanj 3
8,54
80,10
0,23
28,31
-
-
-
-
41,27
97,36
%
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Ispravak
vrijednosti
Krediti i
potraživanja
od banaka
Ispravak
vrijednosti
Financijska
ulaganja koja
se vrednuju po
amortiziranom
trošku
Ispravak
vrijednosti
Depoziti kod
HNB-a
Ispravak
vrijednosti
Potraživanja
po naknadama
Ispravak
vrijednosti
2021.
Stupanj 1
78,35
8,76
99,83
66,76
-
-
100,00
-
51,52
1,86
Stupanj 2
8,08
7,00
-
-
100,00
100,00
-
-
2,92
-
Stupanj 3
13,56
84,24
0,17
33,24
-
-
-
-
45,56
98,14
Banka
%
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Ispravak
vrijednosti
Krediti i
potraživanja
od banaka
Ispravak
vrijednosti
Financijska
ulaganja koja
se vrednuju po
amortiziranom
trošku
Ispravak
vrijednosti
Depoziti kod
HNB-a
Ispravak
vrijednosti
Potraživanja
po naknadama
Ispravak
vrijednosti
2022.
Stupanj 1
79,01
7,74
99,98
95,30
98,51
98,80
100,00
-
52,55
2,64
Stupanj 2
11,48
8,59
-
-
1,49
1,20
-
-
4,93
-
Stupanj 3
9,51
83,66
0,02
4,70
-
-
-
-
42,53
97,36
%
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Ispravak
vrijednosti
Krediti i
potraživanja
od banaka
Ispravak
vrijednosti
Financijska
ulaganja koja
se vrednuju po
amortiziranom
trošku
Ispravak
vrijednosti
Depoziti kod
HNB-a
Ispravak
vrijednosti
Potraživanja
po naknadama
Ispravak
vrijednosti
2021.
Stupanj 1
78,35
8,76
99,83
66,76
-
-
100,00
-
48,90
1,83
Stupanj 2
8,08
7,00
-
-
100,00
100,00
-
-
3,08
-
Stupanj 3
13,56
84,24
0,17
33,24
-
-
-
-
48,02
98,17
Tablica u nastavku pokazuje klasifikaciju plasmana u rizične skupine te raspodjelu pripadajućih ispravaka
vrijednosti u postotnom iznosu od bruto glavnice.
124
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.1. Kredit risk rating (nastavak)
Informacije o budućnosti i makroekonomskom utjecaju (FLI)
U skladu s relevantnim propisima i smjernicama, Banka uključuje informacije o budućnosti i makroeko-
nomskom utjecaju (eng.“forward-looking information“ FLI) u vlastiti proces izračuna rezervacija za kreditne
gubitke za klijente u segmentima Gospodarstva i Stanovništva. Spomenuti pristup koristi se za re-kalibraciju
interno uspostavljenih rating modela Banke kako bi se procijenio kakav utjecaj uočena i očekivanja kretanja
u općem makroekonomskom okruženju, mogu imati na rezervacije za kreditne gubitke Banke u segmentima
Gospodarstva i Stanovništva.
Izvori Banke za informacije o budućnosti i makroekonomskom utjecaju su publikacije i istraživački radovi
koje su objavile relevantne i cijenjene institucije kao što su središnje banke, razni nacionalni entiteti, sveučilišta
itd. Najnoviji izračun spomenutog pristupa, primijenjen je u ožujku 2022., a njegov utjecaj na rezervacije za
kreditne gubitke Banke temeljio se na službenim publikacijama Hrvatske narodne banke, i to „Makroekonomska
kretanja i prognoze“ i „Financijska stabilnost“.
Na temelju navedenih publikacija Banka je izradila tri scenarija (neutralni, pozitivni i negativni), od kojih svaki
sadrži kretanja sljedećih varijabli:
• Promjena stope realnog BDP-a
• Prosječna stopa inflacije
• Stopa nezaposlenosti
• Promjena stope investicija
• Promjena stope uvoza roba i usluga
Za svaki od gornja tri scenarija Banka je izračunala utjecaj scenarija na PD koji se koriste za izračun rezer-
vacija za kreditne gubitke za dva navedena segmenta klijenata, kao omjer prosječnog PD portfelja izračunatog
nakon primjene scenarija i prosječnog PD portfelja izračunatog prije primjene scenarija. Kada je taj omjer veći
od 1, predmetni scenarij će rezultirati većim PD i posljedično povećanjem izračunatih rezervacija za kreditne
gubitke. Naravno, ako je taj omjer manji od 1, predmetni scenarij će rezultirati nižim PD i smanjenjem izraču-
natih rezervacija za kreditne gubitke.
Konačni učinak pristupa koji uključuje informacije o budućnosti i makroekonomskom okruženju, izračunava
se ponderiranim prosjekom utjecaja triju scenarija, pri čemu su ponderi dodijeljeni na sljedeći način (u koordi-
naciji s Uredom za strateški razvoj):
• Negativni scenarij: 5%
• Neutralni scenarij: 60%
• Pozitivni scenarij: 35%
Dodatno, Uprava je iskoristila svoje pravo da, kada se to smatra primjerenim, poveća konačni učinak (omjer
prosječnog PD portfelja nakon primjene scenarija i prosječnog PD portfelja prije primjene scenarija), navodeći
makroekonomske neizvjesnosti koje proizlaze iz invazije na Ukrajinu i strah od povećanih troškova energije i
rastuće inflacije.
125
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Maksimalna izloženost Grupa Banka
Bilješka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Žiro račun kod HNB-a i banaka 5 11.091.437 6.192.555 9.919.462 6.192.515
Obvezna pričuva kod HNB-a 6 - 1.326.442 - 1.326.442
Krediti i potraživanja od banaka 7 211.771 289.837 1.994.752 289.837
Ulaganja koje se vrednuju po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka 8 404.993 508.361 315.439 508.361
Ulaganja koje se vrednuju po fer
vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit 9 - 4. 525.133 - 4.525.133
Ulaganja koja se vrednuju po
amortiziranom trošku 10 6.001.779 453 5. 4 47. 26 6 453
Krediti i potraživanja od komitenata 11 23.069.273 14.251.800 15.873.713 14.251.800
Potraživanja po naknadama 18 13.680 11.840 13.001 10.560
Izvanbilančne potencijalne
obveze 40 5.255.574 2.676.993 6.236.827 2.676.993
Neiskorišteni okvirni krediti 3.029.658 2 .176. 4 48 - 2 .176. 4 48
Garancije 2.220.637 490.658 2.648.235 490.658
Ostale potencijalne obveze 5.279 9.888 3.588.592 9.888
Ukupna kreditna izloženost 46.048.507 29.783.414 39.800.460 29.782.094
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.1. Kredit risk rating (nastavak)
Maksimalna izloženost kreditnom riziku prije uzimanja kolaterala
U sljedećoj tablici je predstavljena maksimalna izloženost Banke i Grupe kreditnom riziku na dan 31. prosinca
2022. godine i 31. prosinca 2021. godine, ne uzimajući u obzir uzete kolaterale kao instrumente osiguranja.
Izloženost predstavljena u tablici zasnovana je na neto izloženosti nakon umanjenja za ispravke vrijednosti
odnosno rezerviranja.
Izloženost prema državi i HNB-u prikazana je u bilješci 38.
126
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
Grupa
2022.
Krediti i
potraživanja od
komitenata
Krediti i
potraživanja od
banaka
Financijska
imovina koja
se vrednuje po
amortiziranom
trošku
Žiro račun kod
HNB-a i banaka
Potraživanja po
naknadama
'000 kn '000 kn '000 kn
'000 kn
'000 kn
Stupanj 1 20.039.891 213.038 5.930.548 11.091.437 12.400
Stupanj 2 2.903.341 - 81.046 - 1.099
Stupanj 3 2.142.259 500 - - 9.485
Ukupno bruto plasmani 25.085.491 213.538 6.011.595 11.091.437 22.984
Rezervacije stupanj 3 (1.614.926) (500) - - (9.058)
Rezervacije stupanj 1 i 2 (401.292) (1.266) (9.816) - (246)
Ukupno očekivani gubici (2.016.218) (1.766) (9.816) - (9.304)
Ukupno 23.069.273 211.771 6.001.779 11.091.437 13.680
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku
Kupljena ili izdana kreditno umanjena financijska imovina (POCI) u 2022. godini za Grupu i Banku iznosi
36.957 tisuća kuna (2021: 153.660 tisuća kuna).
2021.
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Krediti i
potraživanja
od banaka
Financijska
imovina koja
se vrednuje po
amortiziranom
trošku
Žiro račun
kod HNB-a i
banaka
Obvezna
pričuva kod
HNB-a
Potraživanja
po
naknadama
'000 kn '000 kn '000 kn '000 kn '000 kn '000 kn
Stupanj 1 12.383.527 290.841 - 6.192.555 1.326.442 11.056
Stupanj 2 1.277.553 - 459 - - 627
Stupanj 3 2.143.783 500 - - - 9.776
Ukupno bruto plasmani 15.804.864 291.341 459 6.192.555 1.326.442 21.459
Rezervacije stupanj 3 (1.308.291) (500) - - - (9.440)
Rezervacije stupanj 1 i 2 (244.773) (1.004) (5) - - (179)
Ukupno očekivani gubici (1.553.064) (1.504) (5) - - (9.619)
Ukupno 14.251.800 289.837 453 6.192.555 1.326.442 11.840
127
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
Banka
2022.
Krediti i
potraživanja od
komitenata
Krediti i
potraživanja od
banaka
Financijska
imovina koja
se vrednuje po
amortiziranom
trošku
Žiro račun
kod HNB-a
i banaka
Potraživanja po
naknadama
'000 kn '000 kn '000 kn
'000 kn
'000 kn
Stupanj 1 13.764.449 2.004.885 5.375.409 9.919.462 11.721
Stupanj 2 1.999.263 - 81.046 - 1.099
Stupanj 3 1.656.468 500 - - 9.485
Ukupno bruto plasmani 17.420.180 2.005.385 5.456.455 9.919.462 22.305
Rezervacije stupanj 3 (1.293.792) (500) - - (9.058)
Rezervacije stupanj 1 i 2 (252.675) (10.133) (9.190) - (246)
Ukupno očekivani gubici
(1.546.467) (10.633) (9.190) - (9.304)
Ukupno 15.873.713 1.994.752 5.447.265 9.919.462 13.001
Kupljena ili izdana kreditno umanjena financijska imovina (POCI) u 2022. godini za Grupu i Banku iznosi
36.957 tisuća kuna (2021.: 153.660 tisuća kuna).
2021.
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Krediti i
potraživanja
od banaka
Financijska
imovina koja
se vrednuje po
amortiziranom
trošku
Žiro račun
kod HNB-a
i banaka
Obvezna
pričuva kod
HNB-a
Potraživanja
po
naknadama
'000 kn '000 kn '000 kn '000 kn '000 kn '000 kn
Stupanj 1 12.383.527 290.841
-
6.192.515 1.326.442 9.955
Stupanj 2 1.277.553
-
459
-
- 627
Stupanj 3 2.143.783 500
-
-
- 9.776
Ukupno bruto plasmani 15.804.863 291.341 459 6.192.515 1.326.442 20.358
Rezervacije stupanj 3 (1.308.291) (500)
-
- - (9.619)
Rezervacije stupanj 1 i 2 (244.773) (1.004) (5) - - (179)
Ukupno očekivani gubici (1.553.064) (1.504) (5) - - (9.798)
Ukupno 14.251.800 289.837 453 6.192.515 1.326.442 10.560
128
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
Sukladno važećim aktima, Banka za osiguranje plasmana koriste uobičajene kolaterale; bankarske garan-
cije, garancije HAMAG-a ili drugih pravnih osoba, mjenice sa avalom banke, zalog (fiducij) na nekretninama i
pokretninama, police osiguranja, zalog (fiducij) na dionicama, obveznicama, komercijalnim zapisima, udjelima
u otvorenim investicijskim fondovima, ustup potraživanja (cesije) trgovačkih društava i ministarstava (država),
zalog na koncesiji i industrijskom i intelektualnom vlasništvu, te uobičajene operativne instrumente osiguranja;
mjenice i zadužnice.
Vrijednost kolaterala revidira se sukladno internim aktima koji su u skladu s dobrom poslovnom praksom
odnosno kretanjima na tržištu, kao i s Odlukom o klasifikaciji izloženosti u rizične skupine i načinu utvrđivanja
kreditnih gubitaka. Vrijednost stambenih nekretnina prati se na godišnjoj razini putem indeksa za međuvre-
mensko izjednačavanje vrijednosti stambenih nekretnina sukladno Metodologiji praćenja vrijednosti stambenih
nekretnina.
Iskazana vrijednost kolaterala u tablici niže odnosi se na evidentiranu vrijednost kolaterala na temelju pro-
cjene ovlaštenih procjenitelja bez umanjenja za korektivne faktore, a umanjenu za terete upisane prije Banke i
ograničenu na iznos izloženosti koju osigurava.
Grupa Banka
Vrsta imovine Vrsta kolaterala
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Krediti i
potraživanja
od komitenata
Depoziti 102.450 76.668 52.307 76.668
Garancije i jamstva RH 3.432.576 2.288.253 3.322.680 2.288.253
Nekretnine neposlovne namjene 5.332.991 4.031.315 4.19 8.3 49 4.031.315
Nekretnine poslovne namjene 2.212.614 1.534.826 635.542 1.534.826
Pokretnine (oprema, zalihe, vozila,
brodovi….) 203.022 201.549 178.300 201.549
Udjeli u vlasničkim vrijednosnim
papirima i fondovima 91.306 77.352 91.306 77.352
Zemljišta 408.706 252.880 408.706 252.880
Ukupno 11.783.665 8.462.843 8.887.191 8.462.843
129
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
u '000 kn
Ukupno
Nedospjela
izloženost
kreditnom
riziku
Od toga
dospjelo
1-30 dana
Od toga
dospjelo
31-60 dana
Od toga
dospjelo
61-90 dana
Od toga
dospjelo
91-180 dana
Od toga
dospjelo
180 dana i
više
31. prosinca 2022.
Država
3.551.088
3.548.309
2.779
-
-
-
-
Ostale pravne osobe
8.094.524
7.375.43 5
32.957
6.517
8.187
7.8 37
663.592
Stanovništvo
13.439.880
12.689.689
21.377
12.841
12.587
33.867
669.520
Ukupno
25.085.492
23.613.432
57.112
19.358
20.774
41.704
1.333.111
31. prosinca 2021.
Država
3.432.439
3.428.402
4.038
-
-
-
-
Ostale pravne osobe
3.948.535
3.0 87. 858
188.064
131
-
1.498
670.984
Stanovništvo
8.423.889
7.823.825
7.18 5
2.444
2.369
7.9 49
580.118
Ukupno
15.804.864
14.340.086
199.287
2.574
2.369
9.447
1.251.101
Banka
u '000 kn
Ukupno
Nedospjela
izloženost
kreditnom
riziku
Od toga
dospjelo
1-30 dana
Od toga
dospjelo
31-60 dana
Od toga
dospjelo
61-90 dana
Od toga
dospjelo
91-180 dana
Od toga
dospjelo
180 dana i
više
31. prosinca 2022.
Država
3.504.984
3.502.205
2.779
-
-
-
-
Ostale pravne osobe
5.182.223
4.521.967
31.525
689
963
1.729
625.351
Stanovništvo
8.732.975
8.098.861
10.544
8.564
9.453
20.089
585.465
Ukupno
17.420.182
16.123.033
44.847
9.252
10.416
21.817
1.210.816
31. prosinca 2021.
Država
3.432.439
3.428.402
4.038
-
-
-
-
Ostale pravne osobe
3.948.535
3.0 87. 858
188.064
131
-
1.498
670.984
Stanovništvo
8.423.889
7.823.825
7.18 5
2.444
2.369
7.9 49
580.118
Ukupno
15.804.864
14.340.086
199.287
2.574
2.369
9.447
1.251.101
Pregled starosne strukture dospjelih i nedospjelih potraživanja po bruto glavnici i kamati zajmova prema danima
kašnjenja dan je u nastavku:
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
130
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2022.
'000 kn
Državne jedinice
Trgovačka društva
Stambeni krediti
Hipotekarni krediti
Krediti po kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno krediti i
potraživanja od
komitenata
Krediti i
potraživanja od
banaka
Financijska imovina
po amortiziranom
trošku dospijeća
Žiro račun kod
HNB-a i banaka
Potraživanja po
naknadama
Bruto
plasmani 1.982.415 7.217.868 4.393.345 73.107 142.730 6.230.426 20.039.891 213.038 5.930.548 11.091.437 12.400
Ukupno
očekivani gubici
na skupnoj
osnovi (17.574) (63.985) (38.946) (648) (1.265) (55.232) (177.650) (1.266) (9.706) - (246)
Neto plasmani 1.964.841 7.153.883 4.354.399 72.459 141.465 6.175.194 19.862.241 211.771 5.920.843 11.091.437 12.154
Vrijednost
kolaterala 61 5.030.843 3.719.031 65.255 534 1.050.612 9.866.336 - - - -
% pokrivenosti
kolateralom - 70,32 85,41 90,06 0,38 17,01 49,67 - - - -
Grupa
2021.
'000 kn
Državne jedinice
Trgovačka društva
Stambeni krediti
Hipotekarni krediti
Krediti po kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno krediti i
potraživanja od
komitenata
Krediti i potraživanja
od banaka
Žiro račun kod
HNB-a i banaka
Obvezna pričuva kod
HNB-a
Potraživanja po
naknadama
Bruto
plasmani 3.376.744 1.844.432 4.090.787 44.432 106.088 2.921.044 12.383.527 290.841 6.192.515 1.326.442 11.056
Ukupno
očekivani gubici
na skupnoj
osnovi (37.108) (20.269) (44.955) (488) (1.166) (32.100) (136.085) (1.004) - - (179)
Neto plasmani 3.339.636 1.824.163 4.045.832 43.944 104.922 2.888.944 12.247.442 289.837 6.192.515 1.326.442 10.877
Vrijednost
kolaterala 1.346.725 1.328.347 3.695.384 41.963 88 150.146 6.562.653 - - - -
% pokrivenosti
kolateralom 40,33 72,82 91,34 95,49 0,08 5,20 53,58 - - - -
Bruto iznos potpuno nadoknadivih plasmana, kod kojih nije utvrđeno kašnjenje u plaćanju dulje od 90 dana
i ne provodi se umanjenje vrijednosti na pojedinačnoj osnovi na datum pripreme financijskih izvještaja, te
pokrivenost odgovarajućim kolateralom po njegovoj fer vrijednosti, iskazano u postotnom iznosu u odnosu na
neto kredite je kako slijedi:
(a) Stupanj 1 - očekivani kreditni gubici u 12 mjeseci (rizična skupina A1)
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
131
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
(a) Stupanj 1 - očekivani kreditni gubici u 12 mjeseci (rizična skupina A1)
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
Banka
2022.
'000 kn
Državne jedinice
Trgovačka društva
Stambeni krediti
Hipotekarni krediti
Krediti po kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno krediti i
potraživanja od
komitenata
Krediti i
potraživanja od
banaka
Financijska imovina
po amortiziranom
trošku
Žiro račun kod
HNB-a i banaka
Potraživanja po
naknadama
Bruto
plasmani 1.936.453 5.007.300 4.331.298 65.458 95.129 2.328.811 13.764.449 2.004.885 5.375.409 9.919.462 11.721
Ukupno
očekivani gubici
na skupnoj
osnovi (16.852) (43.564) (37.683) (569) (828) (20.261) (119.757) (10.133) (9.080) - (246)
Neto plasmani 1.919.605 4.963.736 4.293.615 64.889 94.301 2.308.550 13.644.692 1.994.752 5.366.330 9.919.462 11.475
Vrijednost
kolaterala 61 3.572.268 3.658.037 57.605 407 79.767 7.368.145 - - - -
% pokrivenosti
kolateralom - 71,97 85,20 88,78 - 3,46 54,00 - - - -
Banka
2021.
'000 kn
Državne jedinice
Trgovačka društva
Stambeni krediti
Hipotekarni krediti
Krediti po kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno krediti i
potraživanja od
komitenata
Krediti i potraživanja
od banaka
Žiro račun kod
HNB-a i banaka
Obvezna pričuva kod
HNB-a
Potraživanja po
naknadama
Bruto
plasmani 3.376.744 1.844.432 4.090.787 44.432 106.088 2.921.044 12.383.527 290.841 6.192.515 1.326.442 9.955
Ukupno
očekivani gubici
na skupnoj
osnovi (37.108) (20.269) (44.955) (488) (1.166) (32.100) (136.085) (1.004) - - (179)
Neto plasmani 3.339.636 1.824.163 4.045.832 43.944 104.922 2.888.944 12.247.442 289.837 6.192.515 1.326.442 9.776
Vrijednost
kolaterala 1.346.725 1.328.347 3.695.384 41.963 88 150.146 6.562.653 - - - -
% pokrivenosti
kolateralom 40,33 72,82 91,34 95,49 - 5,20 53,58 - - - -
132
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
(b) Stupanj 2 –očekivani kreditni gubici tijekom vijeka trajanja (rizična skupina A2)
Bruto iznosi takvih plasmana i pokrivenost tih plasmana odgovarajućim zalogom po njegovoj fer vrijednosti,
iskazano u postotnom iznosu u odnosu na neto kredite je kako slijedi:
Grupa
2022.
'000 kn
Državne
jedinice
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno
Financijska
imovina po
amortiziranom
trošku
Potraživanja
po
naknadama
Bruto zajmovi
11.533
1.294.609
424.559
9.893
34.062
1.128.685
2.903.341
81.046
1.099
Ukupno očekivani gubici
na skupnoj osnovi
(888)
(99.723)
(32.703)
(762)
(2.624)
(86.942)
(223.642)
(111)
-
Neto zajmovi
10.645
1.194.886
391.856
9.131
31.438
1.041.743
2.679.699
80.936
1.099
Vrijednost kolaterala
5
813.622
37 7. 291
8.076
20
149.999
1.349.013
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
0,05
68,09
96,28
88,45
0,06
14,40
50,34
-
-
Grupa
2021.
'000 kn
Državne
jedinice
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno
Financijska
imovina po
amortiziranom
trošku
Potraživanja
po
naknadama
Bruto zajmovi
5.931
905.760
117.085
3.267
8.323
237.187
1.277.553
459
627
Ukupno očekivani gubici
na skupnoj osnovi
(505)
(77.057)
(9.961)
(278)
(708)
(20.179)
(108.687)
(5)
-
Neto zajmovi
5.426
828.703
107.124
2.989
7.615
217.008
1.168.865
453
627
Vrijednost kolaterala
-
718.811
114.152
3.238
-
21.569
857.770
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
-
86,74
106,56
108,33
-
9,94
73,38
-
-
Banka
2022.
'000 kn
Državne
jedinice
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno
Financijska
imovina po
amortiziranom
trošku
Potraživanja
po
naknadama
Bruto zajmovi
11.777
1.009.041
417.463
8.562
23.248
529.172
1.999.263
81.046
1.099
Ukupno očekivani gubici
na skupnoj osnovi
(783)
(67.085)
(27.754)
(569)
(1.546)
(35.181)
(132.918)
(111)
-
Neto zajmovi
10.994
941.956
389.709
7.993
21.702
493.991
1.866.345
80.936
1.099
Vrijednost kolaterala
5
625.342
370.381
6.744
5
21.478
1.023.955
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
0,05
66,39
95,04
84,38
-
4,35
54,86
-
-
Banka
2021.
'000 kn
Državne
jedinice
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama
Ostali krediti
Ukupno
Financijska
imovina po
amortiziranom
trošku
Potraživanja
po
naknadama
Bruto zajmovi
5.931
905.760
117.085
3.267
8.323
237.187
1.277.553
459
627
Ukupno očekivani gubici
na skupnoj osnovi
(505)
(77.057)
(9.961)
(278)
(708)
(20.179)
(108.687)
(5)
-
Neto zajmovi
5.426
828.703
107.124
2.989
7.615
217.008
1.168.865
453
627
Vrijednost kolaterala
-
718.811
114.152
3.238
-
21.569
857.770
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
-
86,74
106,56
108,33
-
9,94
73,38
-
-
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
133
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2022.
'000 kn
Krediti komitentima
Krediti i
potraživanja od
banaka
Potraživanja
po naknadama
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama Ostali krediti Ukupno
Bruto plasmani
942.651
60.016
76.359
30.840
1.032.393
2.142.259
500
9.485
Ukupno očekivani gubici
(686.522)
(18.209)
(70.840)
(20.387)
(818.968)
(1.614.926)
(500)
(9.058)
Neto plasmani
256.129
41.807
5.519
10.453
213.425
527.333
-
427
Vrijednost kolaterala
452.972
45.569
17.284
32
52.460
568.317
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
176,85
109,00
313,17
0,31
24,58
107,77
-
-
Grupa
2021.
'000 kn
Krediti komitentima
Krediti i
potraživanja od
banaka
Potraživanja
po naknadama
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama Ostali krediti Ukupno
Bruto plasmani
1.346.277
72.122
79.343
20.948
625.094
2.143.784
500
9.776
Ukupno očekivani gubici
(724.156)
(18.258)
(71.481)
(15.806)
(478.590)
(1.308.291)
(500)
(9.440)
Neto plasmani
622.121
53.864
7.862
5.142
146.504
835.493
-
336
Vrijednost kolaterala
908.143
65.943
34.131
-
34.203
1.042.420
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
145,98
122,42
434,13
-
23,35
124,77
-
-
(c) Stupanj 3 – status neispunjenja obveza (rizična skupina B i C)
Tablice u nastavku prikazuju iznos kredita s očekivanim kreditnim gubicima, kao i pokrivenost tih plasmana
odgovarajućim zalogom po njegovoj fer vrijednosti iskazano u postotnom iznosu u odnosu na neto plasmane
je kako slijedi:
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1. Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
134
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
2021.
'000 kn
Krediti komitentima
Krediti i
potraživanja
od banaka
Potraživanja
po
naknadama
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama
Ostali
krediti Ukupno
Bruto plasmani
1.346.277
72.122
79.343
20.948
625.094
2.143.784
500
9.776
Ukupno očekivani
gubici
(724.156)
(18.258)
(71.481)
(15.806)
(478.590)
(1.308.291)
(500)
(9.619)
Neto plasmani
622.121
53.864
7.862
5.142
146.504
835.493
-
157
Vrijednost kolaterala
908.143
65.943
34.131
-
34.203
1.042.420
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
145,98
122,42
434,13
-
23,35
124,77
-
-
Banka
2022.
'000 kn
Krediti komitentima
Krediti i
potraživanja
od banaka
Potraživanja
po
naknadama
Trgovačka
društva
Stambeni
krediti
Hipotekarni
krediti
Krediti po
kreditnim
karticama
Ostali
krediti Ukupno
Bruto plasmani
889.308
56.507
75.483
21.229
613.942
1.656.469
500
9.485
Ukupno očekivani
gubici
(654.685)
(16.579)
(70.578)
(18.134)
(533.816)
(1.293.792)
(500)
(9.058)
Neto plasmani
234.623
39.928
4.905
3.095
80.126
362.677
-
427
Vrijednost kolaterala
421.532
42.704
16.408
-
14.447
495.091
-
-
% pokrivenosti
kolateralom
179,66
106,95
334,52
-
18,03
136,51
-
-
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
135
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
(d) Obnovljeni i restrukturirani krediti komitentima
Obnavljanja kredita odobravaju se klijentima radi uobičajenih tekućih potreba financiranja njihovih poslovnih
aktivnosti.
Restrukturiranja kredita odobravaju se klijentima kod kojih je došlo do određenih poremećaja u poslovanju,
pri čemu se prethodno ugovoreni uvjeti kreditiranja značajnije mijenjaju.
Banka 2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Bruto krediti komitentima
Pravne osobe
241.653
53 6.19 0
Stanovništvo
61.420
75.534
Ukupno
303.073
611.724
Grupa 2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Javna uprava i obrana, obvezno socijalno osiguranje
1.862.894
1.860.752
Prerađivačka industrija
1.914.675
1.007. 873
Građevinarstvo
1.928.907
1.603.574
Prijevoz i skladištenje
663.389
549.272
Trgovina na veliko i malo, popravak motornih vozila i motocikala
1.586.390
484.705
Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti
218.025
79.773
Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane
1.027.787
527. 006
Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo
472.557
298.405
Informacije i komunikacije
136.932
144.897
Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija
497. 5 88
358.552
Umjetnost, zabava i rekreacija
98 .103
63.418
Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti
87.0 6 8
77.050
Ostalo
1.10 8.5 47
301.142
Kamate pravnim osobama
42.749
24.377
Ukupno bruto krediti pravnim osobama
11.645.612
7.380.796
Krediti stanovništvu
13.289.080
8.323.882
Kamata stanovništvu
150.800
10 0.18 5
Ukupno bruto krediti stanovništvu
13.439.879
8.424.068
Pokriveni kolateralom
11.783.665
8.462.843
Očekivani kreditni gubici
(2.016.218)
(1.553.064)
Ukupno
23.069.273
14.251.800
2.1.3. Koncentracija kreditnog rizika po granama djelatnosti
Analiza koncentracije kreditnog rizika kredita po granama djelatnosti prikazana je kako slijedi:
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.2. Imovina izložena kreditnom riziku (nastavak)
136
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Javna uprava i obrana, obvezno socijalno osiguranje
1.812.913
1.860.752
Prerađivačka industrija
1.301.137
1.007. 873
Građevinarstvo
1.768.989
1.603.574
Prijevoz i skladištenje
663.389
549.272
Trgovina na veliko i malo, popravak motornih vozila i motocikala
809.993
484.705
Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti
91.648
79.773
Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo
573.958
527. 006
Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane
325.018
298.405
Informacije i komunikacije
121.679
144.897
Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija
379.319
358.552
Umjetnost, zabava i rekreacija
72.405
63.418
Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti
66 .127
77.050
Ostalo
673.695
301.142
Kamate pravnim osobama
26.937
24.377
Ukupno bruto krediti pravnim osobama
8.687.207
7.380.796
Krediti stanovništvu
8.620.671
8.323.882
Kamata stanovništvu
112.3 04
10 0.18 5
Ukupno bruto krediti stanovništvu
8.732.974
8.424.068
Pokriveni kolateralom
8. 8 87.191
8.462.843
Očekivani kreditni gubici
(1.546.468)
(1.553.064)
Ukupno
15.873.713
14.251.800
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.1 . Kreditni rizik (nastavak)
2.1.3. Koncentracija kreditnog rizika po granama djelatnosti (nastavak)
137
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2.2. Rizik likvidnosti
Likvidnosni rizik proizlazi iz redovnog financiranja poslovanja Banke i upravljanja pozicijama. Glavne kategorije
rizika likvidnosti kojima je Banka izložena su:
• rizik financiranja likvidnosti (rizik strukturne likvidnosti): rizik da Banka neće biti u stanju efikasno
ispuniti očekivane i neočekivane sadašnje i buduće potrebe za novčanim sredstvima te potrebe za
instrumentima osiguranja, a da ne utječe na svoje redovito dnevno poslovanje ili na vlastiti financijski
rezultat,
• rizik tržišne likvidnosti: rizik koji proizlazi iz nemogućnosti Banke da jednostavno napravi prijeboj
pozicija ili eliminira te pozicije po tržišnoj cijeni zbog tržišnog poremećaja ili nedovoljne dubine tržišta.
Banka upravlja rizikom likvidnosti u skladu sa zakonskim odredbama. Uz zakonske odredbe upravljanje
rizikom likvidnosti propisano je sljedećim internim aktima:
• Politikom upravljanja rizicima,
• Pravilnikom o upravljanju likvidnosnim rizikom,
• Apetitom za rizik.
Sustav upravljanja rizikom likvidnosti sukladno navedenim aktima propisuje postupke na način da isti
udovoljavaju:
• profilu rizičnosti, opsegu poslovanja i definiranoj toleranciji rizika
• osiguravaju upravljanje likvidnosnim rizikom tijekom odgovarajućih razdoblja uključujući i
unutardnevno
• osiguravaju upravljanje likvidnosnim rizikom u kunama i značajnim stranim valutama u knjizi Banke
• osiguravaju održavanje odgovarajuće razine zaštitnih slojeva likvidnosti
• uključuju odgovarajuće mehanizme raspodjele.
Upravljanje likvidnosnim rizikom ostvaruje se:
• operativnim upravljanjem dnevnom likvidnošću,
• operativnim upravljanjem kratkoročnom likvidnošću,
• upravljanjem strukturnom likvidnošću.
Operativno upravljanje dnevnom i kratkoročnom likvidnošću ostvaruje se:
• održavanjem, planiranjem i projekcijom koeficijenta pokrivenosti (LCR-a) unutar propisanog limita
Upravljanje strukturnom likvidnošću ostvaruje se:
• održavanjem pozicija u skladu s limitima izloženosti riziku likvidnosti,
• održavanjem koeficijenta stabilnih izvora financiranja (NSFR) unutar propisanog limita
• diversifikacijom izvora financiranja
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
138
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Sektor strateških rizika i kontrole rizika priprema mjesečno za sjednice Odbora za upravljanje aktivom i pasi-
vom izvještaj o izloženosti likvidnosnom riziku i iskorištenosti limita izloženosti likvidnosnom riziku.
Banka mjesečno Hrvatskoj narodnoj banci dostavlja regulatorno izvješće o likvidnosnoj pokrivenosti.
Propisani kvantitativni zahtjevi sadrže: iznos likvidne imovine (C72), iznos potencijalnih odljeva (C73), iznos
potencijalnih priljeva (C74) te izračun likvidnosne pokrivenosti (C76).
Banka je sve pozicije za koje su propisani regulatorni limiti tijekom 2022. godine održavala u okvirima
propisanih regulatornih limita. Banka održava obveznu pričuvu te minimalno potrebna devizna potraživanja
unutar limita propisanih Odlukom o obveznoj pričuvi i Odlukom o minimalno potrebnim deviznim potraživanjima.
Sektor financijskih tržišta priprema mjesečno za sjednice Odbora plan priljeva i odljeva.
Odgovornost za upravljanje likvidnosnim rizikom ima Uprava Banke. Ovlasti za upravljanje likvidnosnim
rizikom Uprava Banke prenosi na Odbor za upravljanje aktivom i pasivom Banke. Odbor na svojim sjednicama
donosi odluke i zaključke iz područja upravljanja likvidnošću. Odluke i zaključke Odbora obavezni su provoditi
svi sektori na čije se poslovanje oni odnose.
Kao dio sustava upravljanja likvidnosnim rizikom posebno se utvrđuju ovlasti, odgovornosti i postupci u
situaciji krize likvidnosti.
Banka propisuje i provodi izradu stress testova svoje likvidnosti. Sektor strateških rizika i kontrole rizika
provodi testiranja otpornosti na stres uzimajući u obzir faktore specifične za Banku (unutarnje faktore) i tržišne
faktore (vanjske faktore). Testovi otpornosti na stres provode se nad koeficijentom likvidnosne pokrivenosti.
Omjer neto stabilnih izvora financiranja (NSFR), koji je indikator strukturne likvidnosti Banke, sa stanjem
na dan 31. prosinca 2022. iznosi 183% (2021.: 174%), dok omjer neto stabilnih izvora financiranja za Grupu
iznosi 163,68 posto. Istovremeno koeficijent likvidnosne pokrivenosti (LCR) iznosi 181% (2021.:183%) dok isti
na konsolidiranoj razini iznosi 175%.
2.2.1. Analiza ročnosti
Preostalo ugovorno dospijeće imovine i obveza te kapitala i rezervi Banke i Grupe po preostalom ugovornom
dospijeću, osim za financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka koja je analizirana kao
kratkoročna sukladno njenoj klasifikaciji i namjeri Banke i Grupe da njome trguju, na dan 31. prosinca 2022.
godine i 31. prosinca 2021. godine prikazano je u tablicama u nastavku.
Iako je u prvim analiziranim razdobljima iskazana značajna negativna ročna neusklađenost, Banka sukladno
vlastitom povijesnom iskustvu i poznavanju komitenata ne očekuje odljev depozita u ugovornim rokovima.
Imovina koja nema dospijeće, a odnosi se na ulaganja u ovisna društva, nekretnine i opremu, ulaganja u
nekretnine i nematerijalna imovinu, je prikazana u kategoriji dospijeća preko 3 godine. Dok je financijska imo-
vina koja se odnosi na ulaganja u dionice i investicijske fondove, također bez dospijeća, prikazana u kategoriji
dospijeća do 30 dana.
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.2. Rizik likvidnosti (nastavak)
139
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2022.
'000 kn
Do 30
dana
31-90
dana
91-360
dana
1 do 3
godine
preko 3
godine
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
11.091.437
-
-
-
-
11.091.437
Krediti i potraživanja od
banaka
210.626
815
-
-
330
211.771
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
504.182
4.459
172
-
-
508.813
Financijska imovina po FV kroz
OSD
-
-
-
-
28.688
28.688
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
1.065
100.740
1.345.761
851.858
3.702.355
6.001.779
Krediti i potraživanja od
komitenata
1.450.977
892.650
3.101.6 69
6.15 7. 393
11.466.584
23.069.273
Neto odgođena porezna
imovina
51.507
-
-
-
17.249
68.756
Pretplaćeni porez na dobit
-
-
26
-
-
26
Ostala imovina
154.569
11.391
14.882
-
-
180.842
Nekretnine, oprema i imovina s
pravom upotrebe
-
-
-
-
396.914
396.914
Ulaganja u nekretnine
-
-
-
-
47.6 36
47.636
Nematerijalna imovina
-
-
-
-
135.791
135.791
UKUPNO IMOVINA
13.464.363
1.010.055
4.462.510
7.009.251
15.795.548
41.741.727
OBVEZE
Financijske obveze po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
-
232
-
-
-
232
Depoziti banaka
185.860
8
-
188.363
-
374.231
Depoziti komitenata
27.9 5 9. 83 5
1.273.090
3.968.224
1.224.522
169.067
34.594.738
Posudbe
17.68 2
48.721
251.514
1.183.041
1.026.579
2.527.537
Rezervacije za obveze i
troškove
111.557
6.785
71.866
196.629
11.404
398.241
Obveza za porez na dobit
1.153
-
505
-
-
1.658
Ostale obveze
288.773
30.711
19.613
32.804
30.685
402.586
Ukupno kapital i rezerve
-
-
-
-
3.442.504
3.442.504
UKUPNO OBVEZE,
KAPITAL I REZERVE
28.564.860
1.359.547
4.311.722
2.825.359
4.680.239
41.741.727
NEUSKLAĐENOST
ROČNE STRUKTURE
(15.100.496)
(349.492)
150.788
4.183.892
11.115.309
-
KUMULATIVNA
NEUSKLAĐENOST
(15.100.496)
(15.449.988)
(15.299.200)
(11.115.308)
-
-
IZVANBILANCA
604.764
990.679
2.337.467
586.631
1.251.176
5.770.717
Derivativi
-
515 .143
-
-
-
515.143
Klasične izvanbilančne stavke
604.764
475.535
2.337.467
586.631
1.251.176
5.255.574
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.2. Rizik likvidnosti (nastavak)
2.2.1. Analiza ročnosti (nastavak)
140
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2021.
'000 kn
Do 30
dana
31-90
dana
91-360
dana
1 do 3
godine
preko 3
godine
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
6.192.556
-
-
-
-
6.192.556
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
1.326.442
-
-
-
-
1.326.442
Krediti i potraživanja od
banaka
156.631
132.877
-
99
230
289.837
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
621.352
4.634
-
-
-
625.986
Financijska imovina po FV
kroz OSD
-
878.269
417.722
558.528
2.746.778
4.601.297
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
294
150
9
-
-
453
Krediti i i potraživanja od
komitenata
1.081.679
328.729
1.431.591
3.576.777
7.833.024
14.251.800
Imovina namijenjena prodaji
9.200
-
-
-
-
9.200
Pretplaćeni porez na dobit
-
-
637
-
-
637
Ostala imovina
105.833
6.214
12.606
2
-
124.655
Nekretnine, oprema i imovina
s pravom upotrebe
-
-
-
-
248.636
248.636
Ulaganja u nekretnine
-
-
-
-
67.6 42
67.642
Nematerijalna imovina
-
-
-
-
93.381
93.381
UKUPNO IMOVINA
9.493.987
1.350.873
1.862.565
4.135.406
10.989.691
27.832.522
OBVEZE
Depoziti banaka
28.017
8
-
-
-
28.025
Depoziti komitenata
19.300.178
1.049.245
2.353.789
619.448
90.184
23.412.844
Posudbe
2.544
31.706
107. 3 90
263.529
991.717
1.396.886
Rezervacije za obveze i
troškove
36.994
797
15.470
25.657
9.162
88.080
Neto odgođena porezna
obveza
-
-
-
-
26.282
26.282
Obveza za porez na dobit
-
-
-
-
35.887
35.887
Ostale obveze
44.636
35.419
24.414
42.524
40.778
187.771
Ukupno kapital i rezerve
-
-
-
-
2.656.747
2.656.747
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
19.412.369
1.117.175
2.501.063
951.158
3.850.757
27.832.522
NEUSKLAĐENOST ROČNE
STRUKTURE
(9.918.382)
233.698
(638.499)
3.184.248
7.138.934
-
KUMULATIVNA
NEUSKLAĐENOST
(9.918.382)
(9.684.684)
(10.323.183)
(7.138.935)
-
-
IZVANBILANCA
446.292
495.720
1.064.089
170.165
758.481
2.934.747
Derivativi
-
257.754
-
-
-
257.754
Klasične izvanbilančne stavke
446.292
237.966
1.064.089
170.165
758.481
2.676.993
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.2. Rizik likvidnosti (nastavak)
2.2.1. Analiza ročnosti (nastavak)
141
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
2022.
'000 kn
Do 30
dana
31-90
dana
91-360
dana
1 do 3
godine
preko 3
godine
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
9.919.462
-
-
-
-
9.919.462
Krediti i potraživanja od
banaka
1.993.607
815
-
-
330
1.994.752
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
414.628
4.459
-
-
-
419.087
Financijska imovina po FV kroz
OSD
-
-
-
-
28.547
28.547
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
-
97.3 01
1.209.421
655.301
3.485.243
5.447.266
Krediti i potraživanja od
komitenata
1.00 4.155
45 4.110
2.0 51.611
4.475.525
7.888.312
15.873.713
Ulaganja u ovisna društva
-
-
-
-
101.105
101.105
Neto odgođena porezna
imovina
-
-
-
-
22.545
22.545
Ostala imovina
132.270
11.347
14.653
-
-
158.270
Nekretnine, oprema i imovina s
pravom upotrebe
-
-
-
-
293.978
293.978
Ulaganje u nekretnine
-
-
-
-
44.357
44.357
Nematerijalna imovina
-
-
-
-
78.397
78.397
UKUPNO IMOVINA
13.464.122
568.032
3.275.685
5.130.826
11.942.814
34.381.480
OBVEZE
Financijske obveze po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
-
232
-
-
-
232
Depoziti banaka
28.825
8
-
188.363
-
217.196
Depoziti komitenata
25.508.396
777.523
1.912.005
1.027. 514
120.772
29.346.210
Posudbe
1.115
29.754
108.518
841.402
808.907
1.789.696
Rezervacije za obveze i
troškove
44.144
1.533
53.162
38.371
6.483
143.693
Ostale obveze
157.109
30.522
19.007
32.707
30.672
270.017
Ukupno kapital i rezerve
-
-
-
-
2.614.435
2.614.435
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
25.739.589
839.572
2.092.692
2.128.357
3.581.269
34.381.479
NEUSKLAĐENOST ROČNE
STRUKTURE
(12.275.467)
(271.540)
1.182.993
3.002.469
8.361.545
-
KUMULATIVNA
NEUSKLAĐENOST
(12.275.467)
(12.547.007)
(11.364.014)
(8.361.545)
-
-
IZVANBILANCA
432.405
853.952
1.644.638
332.624
840.116
4.103.735
Derivativi
-
515 .143
-
-
-
515.143
Klasične izvanbilančne stavke
432.405
338.808
1.644.638
332.624
840.116
3.588.592
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.2. Rizik likvidnosti (nastavak)
2.2.1. Analiza ročnosti (nastavak)
142
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
2021.
'000 kn
Do 30
dana
31-90
dana
91-360
dana
1 do 3
godine
preko 3
godine
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
6.192.515
-
-
-
-
6.192.515
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
1.326.442
-
-
-
-
1.326.442
Krediti i potraživanja od
banaka
156.631
132.877
-
99
230
289.837
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
621.352
4.634
-
-
-
625.986
Financijska imovina po FV kroz
OSD
-
878.269
417.722
558.528
2.746.778
4.601.297
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
294
150
9
-
-
453
Krediti i potraživanja od
komitenata
1.081.679
328.729
1.431.591
3.576.777
7.833.024
14.251.800
Imovina namijenjena prodaji
9.200
-
-
-
-
9.200
Ulaganja u ovisna društva
-
-
-
-
9.761
9.761
Pretplaćeni porez na dobit
-
-
541
-
-
541
Ostala imovina
104.771
6.019
12.507
-
-
123.297
Nekretnine, oprema i imovina s
pravom upotrebe
-
-
-
-
24 8.110
248.110
Ulaganje u nekretnine
-
-
-
-
60.629
60.629
Nematerijalna imovina
-
-
-
-
93.319
93.319
UKUPNO IMOVINA
9.492.884
1.350.678
1.862.370
4.135.404
10.991.851
27.833.187
OBVEZE
Depoziti banaka
28.017
8
-
-
-
28.025
Depoziti komitenata
19.309.423
1.049.245
2.353.789
619.448
90.184
23.422.089
Posudbe
2.544
31.706
107. 3 90
263.529
991.717
1.396.886
Rezervacije za obveze i
troškove
36.994
797
15.405
25.657
9.162
88.015
Neto odgođena porezna
obveza
-
-
-
-
26.282
26.282
Obveza za porez na dobit
-
-
-
-
35.887
35.887
Ostale obveze
43.907
34.593
23.992
42.315
40.765
185.572
Ukupno kapital i rezerve
-
-
-
-
2.650.430
2.650.430
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
19.420.886
1.116.349
2.500.576
950.949
3.844.427
27.833.187
NEUSKLAĐENOST ROČNE
STRUKTURE
(9.928.002)
234.329
(638.206)
3.184.455
7.147.424
-
KUMULATIVNA
NEUSKLAĐENOST
(9.928.002)
(9.693.673)
(10.331.879)
(7.147.424)
-
-
IZVANBILANCA
446.292
495.720
1.064.089
170.165
758.481
2.934.747
Derivativi
-
257.754
-
-
-
257.754
Klasične izvanbilančne stavke
446.292
237.966
1.064.089
170.165
758.481
2.676.993
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.2. Rizik likvidnosti (nastavak)
2.2.1. Analiza ročnosti (nastavak)
143
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2.3. Tržišni rizik
IIzloženost tržišnim rizicima nastaje u pozicijama koje se u imovini i vanbilančnim evidencijama iskazuju po
tržišnoj (fer) vrijednosti:
• financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka,
• financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit,
• pozicije iskazane u stranoj valuti (uključujući i pozicije koje se odnose na plasmane i obveze
ugovorene s valutnom klauzulom).
Svi instrumenti namijenjeni trgovanju podložni su tržišnom riziku, odnosno riziku da buduće promjene tržiš-
nih uvjeta mogu instrument učiniti nepovoljnijim ili dovesti do umanjenja vrijednosti. Instrumenti kojima se trguje
se priznaju po fer vrijednosti, a sve promjene tržišnih uvjeta direktno utječu na prihode od trgovanja. Banka
upravlja upotrebom instrumenata namijenjenih trgovanju u skladu s promjenama tržišnih uvjeta. Izloženošću
tržišnom riziku formalno se upravlja kupnjom ili prodajom financijskih instrumenata u skladu s limitima propisa-
nim u Pravilniku o upravljanju tržišnim rizicima.
Upravljanje tržišnim rizicima Banke provodi se u skladu sa zakonskim odredbama, kako je određeno
Pravilnikom o upravljanju tržišnim rizicima koje Sektor strateških rizika i kontrole rizika redovito revidira.
Sektor strateških rizika i kontrole rizika dnevno izračunava mjere izloženosti tržišnim rizicima te iskorište-
nost limita izloženosti tržišnim rizicima.
U mjerenju izloženosti tržišnom riziku Banka se oslanja na regulativu Hrvatske narodne banke te prati:
• kapitalni zahtjev izračunat standardnom metodom u skladu s UREDBOM (EU) br. 575/2013
EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
• rizičnu vrijednost (VaR) koja predstavlja maksimalni potencijalni gubitak koji bi Banka mogla pretr-
pjeti uslijed promjena faktora rizika na tržištu (kamatnih stopa, tečajeva i cijena dionica) za period
držanja pozicije 10 dana uz statističku pouzdanost od 99%. VaR se izračunava na kraju dana i ne
uključuje unutardnevne izloženosti proizašle iz promjena pozicija. Za izračun VaR-a koristi se baza
od 250 povijesnih podataka.
Dodatno, Banka interno prati:
• mjeru kamatne osjetljivosti (BPV limiti), odnosno promjenu cijene s obzirom na promjenu prinosa za
bazni bod
• mjeru limita u odnosu na nominalni iznos
Sektor strateških rizika i kontrole rizika izvještava dnevno o iskorištenosti limita izloženosti tržišnim rizicima
Upravu, Sektor financijskih tržišta, Sektor upravljanja financijama i Ured za upravljanje aktivom i pasivom te
mjesečno Odbor za upravljanje aktivom i pasivom.
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
144
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
a) Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
Tablicom je dan pregled kretanja navedenih mjera na 31. prosinca 2022. godine te 31. prosinca 2021. godine.
Grupa
Banka
2022.
Pozicija
'000 kn
VaR
Pozicija
'000 kn
VaR
Rizik promjene tečaja
611. 298
(2.826)
33.772
(383)
Pozicijski rizik dužničkih instrumenata
407.384
(6.647)
317. 65 8
(6.131)
Pozicijski rizik vlasničkih instrumenata
24.919
(1.403)
24.919
(1.403)
Pozicijski rizik udjela u investicijskim fondovima
69.305
(3.321)
69.305
(3.321)
Utjecaj korelacije
-
5.18 8
-
3.450
Tržišni rizik
(9.009)
(7.788)
2021.
Pozicija
'000 kn
VaR
Pozicija
'000 kn
VaR
Rizik promjene tečaja
15.000
(59)
15.000
(59)
Pozicijski rizik dužničkih instrumenata
511.0 31
(2.822)
511.0 31
(2.822)
Pozicijski rizik vlasničkih instrumenata
24.706
(1.033)
24.706
(1.033)
Pozicijski rizik udjela u investicijskim fondovima
80.933
(1.998)
80.933
(1.998)
Utjecaj korelacije
-
2.103
-
2.103
Tržišni rizik
(3.809)
(3.809)
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.3. Tržišni rizik (nastavak)
b) Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit sastoji se od dužničkih i vlasničkih vrijed-
nosnih papira.
U sljedećoj tablici prikazano je kretanje tržišne vrijednosti i rizične vrijednosti za portfelj dužničkih i vlasnič-
kih vrijednosnih papira u financijskoj imovini po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Grupa
Banka
Dužničke vrijednosnice
Tržišna
vrijednost
'000 kn
VaR
Tržišna
vrijednost
'000 kn
VaR
2022.
507. 3 57
(5.671)
-
-
2021.
4.552.423
(18.216)
4.552.423
(18.216)
Vlasničke vrijednosnice
Tržišna
vrijednost
'000 kn
VaR
Tržišna
vrijednost
'000 kn
VaR
2022.
-
-
-
-
2021.
22.021
(3.373)
22.021
(3.373)
145
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2.4. Kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje
Kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje može imati negativan
utjecaj na ekonomsku vrijednost knjige banke i neto kamatni prihod Banke zbog promjene kamatnih stopa na
tržištu.
Banka upravlja kamatnim rizikom koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje
u skladu sa zakonskim odredbama. Odlukom o sustavu upravljanja Hrvatske narodne banke, Banka je dužna
kvartalno izvještavati HNB o kamatnom riziku koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne
trguje.
Uz zakonske odredbe upravljanje kamatnim rizikom koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija
kojima se ne trguje propisano je:
• Politikom upravljanja rizicima te
• Pravilnikom o upravljanju kamatnim rizikom koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija
kojima se ne trguje.
Pravilnikom je definiran proces upravljanja, metode procjene i mjere izloženosti kamatnom riziku koji proizlazi
iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje, limiti izloženosti te način i učestalost izvještavanja
o izloženosti Banke kamatnom riziku koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje.
Kamatni rizik koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje Banka procjenjuje
promatrajući taj rizik iz dvije perspektive:
• Perspektiva ekonomske vrijednosti: potencijalno smanjenje tržišne vrijednosti knjige Banke uslijed
promjene kamatnih stopa na tržištu,
• Perspektiva zarade: potencijalno smanjenje neto kamatnih prihoda uslijed promjene kamatnih stopa
na tržištu.
Perspektiva ekonomske vrijednosti kapitala
Prilikom procjene izloženosti kamatnom riziku koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se
ne trguje iz perspektive ekonomske vrijednosti kapitala, Banka kamatno osjetljive pozicije knjige banke raspo-
ređuje u vremenske zone razlikujući pri tom pozicije s fiksnom kamatnom stopom, promjenjivom kamatnom
stopom i kamatnom stopom koju je moguće promijeniti odlukom Uprave (administrativna kamatna stopa) te
procjenjuje promjenu tržišne vrijednosti knjige banke uslijed simulirane promjene kamatnih stopa. Banka izra-
čunava omjer promjene ekonomske vrijednosti knjige banke i regulatornog kapitala te ga održava u omjerima
regulatornog zahtjeva. Promjena ekonomske vrijednosti knjige banke na 31. prosinac 2022. godine za Banku
je iznosila 182.920 tisuća kuna ili 7,04% regulatornog kapitala (2021.: 30.825 tisuća kuna ili 1,17% regulatornog
kapitala). Ista je za Grupu iznosila 294.924 tisuće kuna, odnosno 8,08% regulatornog kapitala.
Perspektiva zarade
Perspektiva zarade obuhvaća potencijalno smanjenje neto prihoda od kamata u slučaju promjene kamatnih
stopa na tržištu. Kod mjerenja rizika kamatnih stopa iz perspektive zarade, Banka uvažavajući potencijalni
utjecaj promjene kamatnih stopa iz perspektive dobiti u vremenskom razdoblju do 3 godine i uz pretpostavku
konstantne bilance, prati maksimalni utjecaj na neto kamatni prihod uslijed iznenadnog paralelnog pomaka
krivulje prinosa za +/- 200 baznih bodova. Potencijalna promjena neto prihoda od kamata na kraju 2022. godine
iznosi 65.107 tisuća kuna (2021.: 6.461 tisuća kuna).
Isto tako, Banka jednom godišnje provodi stres test temeljen na značajnijem intenzitetu promjene kamatne
stope.
Sektor strateških rizika i kontrole rizika mjesečno izvještava Odbor za upravljanje aktivom i pasivom o
izloženosti kamatnom riziku u knjizi banke.
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
146
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2.5. Valutni rizik
Banka i Grupa su izložene riziku promjene tečaja kroz transakcije u stranim valutama.
Izloženost riziku promjene tečaja proizlazi iz kreditnih, depozitnih, investicijskih i aktivnosti trgovanja. Prati
se dnevno prema interno utvrđenim limitima po pojedinim valutama te u ukupnom iznosu za imovinu i obveze
denominirane u stranim valutama ili uz valutnu klauzulu.
Banka upravlja rizikom promjene tečaja postavljanjem načela i limita za izloženosti u stranim valutama
te praćenjem izloženosti u odnosu na limite. Svoje poslovne aktivnosti Banka usmjerava nastojeći minimizi-
rati neusklađenost između imovine i obveza denominiranih u stranoj valuti ili uz valutnu klauzulu, održavajući
dnevno poslovanje u granicama internih i regulatornih limita.
Banka i Grupa su izloženi riziku promjene tečaja eura u razmjerima koji nisu značajni. Na dan 31. prosinca
2022. iznos aktive denominirane u eurima ili u valutama veznim uz euro iznosio za Grupu 15.045.714. tisuća
kuna i Banku 11.384.718 tisuća kuna (2021.: Grupa i Banka 8.658.970 tisuća kuna). Obveze denominirane u
eurima ili u valutama veznim uz euro iznosile su za Grupu 14.743.109 tisuća kuna i Banku 11.943.010 tisuća
kuna (2021.: Grupa i Banka 8.972.187 tisuća kuna). Na dan 31. prosinca 2022. godine pad tečaja kuna/euro za
1% (aprecijacija kune) utjecao na rezultat Banke i Grupe u iznosu 3.132. tisuća kuna. Obzirom na uvođenje eura
kao službene valute od 1.1.2023. Banka i Grupa više neće biti izložene riziku promjene tečaja eura.
Iznosi ukupne imovine i obveza Banke i Grupe na dan 31. prosinca 2022. i 31. prosinca 2021. godine u
kunama i stranim valutama (iznosi denominirani u kunama s valutnom klauzulom odnose se uglavnom na euro),
prikazani su u tablicama u nastavku.
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
147
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2022.
u '000 kn
Kune
Kune s
valutnom
klauzulom
Euro
Ostale
strane
valute
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
10.395.838
-
575.596
120.003
11.091.437
Krediti i potraživanja
od banaka
84.684
-
3.575
123.512
211.771
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
381.326
125.688
1.436
363
508.813
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz OSD
4.257
-
136
24.295
28.688
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
2.409.515
1.388.216
2.204.048
-
6.001.779
Krediti i i potraživanja od
komitenata
12.326.120
9.932.748
795.862
14.543
23.069.273
Neto odgođena porezna
imovina
68.756
-
-
-
68.756
Pretplaćeni porez na dobit
26
-
-
-
26
Ostala imovina
162.381
-
18.409
52
180.842
Nekretnine, oprema i imovina s
pravom upotrebe
396.915
-
-
-
396.915
Ulaganja u nekretnine
47.6 36
-
-
-
47.636
Nematerijalna imovina
135.791
-
-
-
135.791
UKUPNO IMOVINA
26.413.245
11.446.652
3.599.062
282.768
41.741.727
OBVEZE
Financijske obveze po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
-
-
-
232
232
Depoziti banaka
136.329
-
235.320
2.581
374.230
Depoziti komitenata
19.901.078
79.562
13.611.8 8 4
1.002.214
34.594.738
Posudbe
1.742.617
310.444
474.476
-
2.527.537
Rezervacije za obveze i
troškove
398.241
-
-
-
398.241
Obveza za porez na dobit
1.658
-
-
-
1.658
Ostale obveze
370.868
-
31.423
295
402.586
Ukupno kapital i rezerve
3.442.504
-
-
-
3.442.504
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
25.993.296
390.006
14.353.103
1.005.322
41.741.727
NETO VALUTNA
NEUSKLAĐENOST
419.949
11.056.646
(10.754.041)
(722.554)
-
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.5. Valutni rizik (nastavak)
148
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2021.
u '000 kn
Kune
Kune s
valutnom
klauzulom
Euro
Ostale strane
valute
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
4.753.612
-
1.125.596
313.347
6.192.555
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
1.326.442
-
-
-
1.326.442
Krediti i potraživanja
od banaka
-
-
628
289.209
289.837
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
356.542
267.78 4
1.660
-
625.986
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz OSD
2.232.973
1.260.690
1.059.152
48.482
4.601.297
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
453
-
-
-
453
Krediti i i potraživanja od
komitenata
9.302.542
4.899.099
38.222
11.937
14.251.800
Imovina namijenjena prodaji
9.200
-
-
-
9.200
Pretplaćeni porez na dobit
637
-
-
-
637
Ostala imovina
118.500
-
6.139
17
124.656
Nekretnine, oprema i imovina s
pravom upotrebe
248.636
-
-
-
248.636
Ulaganja u nekretnine
67.6 42
-
-
-
67.642
Nematerijalna imovina
93.381
-
-
-
93.381
UKUPNO IMOVINA
18.510.560
6.427.573
2.231.397
662.992
27.832.522
OBVEZE
Depoziti banaka
25.468
-
671
1.886
28.025
Depoziti komitenata
14.212.231
71.843
8.490.859
637.911
23.412.844
Posudbe
1.002.066
296.027
98.793
-
1.396.886
Rezervacije za obveze i
troškove
88.080
-
-
-
88.080
Neto odgođena porezna obveza
26.282
-
-
-
26.282
Obveza za porez na dobit
35.887
-
-
-
35.887
Ostale obveze
173.372
-
13.948
450
187.770
Ukupno kapital i rezerve
2.656.747
-
-
-
2.656.747
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
18.220.133
367.870
8.604.271
640.247
27.832.522
NETO VALUTNA
NEUSKLAĐENOST
290.427
6.059.703
(6.372.874)
22.745
-
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.5. Valutni rizik (nastavak)
149
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
2022.
u '000 kn
Kune
Kune s
valutnom
klauzulom
Euro
Ostale strane
valute
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
9.488.843
-
326.744
103.875
9.919.462
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
-
-
-
-
-
Krediti i potraživanja
od banaka
710.296
-
1.161.635
122.821
1.994.752
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
291.600
125.688
1.436
363
419.087
Financijska imovina po FV kroz
OSD
4.116
-
136
24.295
28.547
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
2.110.526
1.371.461
1.965.279
-
5.447.266
Krediti i potraživanja od
komitenata
9.445.238
6.10 0.035
313.897
14.543
15.873.713
Imovina namijenjena prodaji
-
-
-
-
-
Ulaganja u ovisna društva
101.105
-
-
-
101.105
Neto odgođena porezna
imovina
22.545
-
-
-
22.545
Ostala imovina
139.811
-
18.407
52
158.270
Nekretnine, postrojenja i
oprema
293.978
-
-
-
293.978
Ulaganja u nekretnine
44.357
-
-
-
44.357
Nematerijalna imovina
78.397
-
-
-
78.397
UKUPNO IMOVINA
22.730.813
7.597.184
3.787.534
265.949
34.381.480
OBVEZE
Financijske obveze po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
-
-
-
232
232
Depoziti banaka
9.620
-
189.437
18.139
217.196
Depoziti komitenata
17.5 6 6.4 53
79.562
10.929.385
770.810
29.346.210
Posudbe
1.0 67.329
270.536
451.831
-
1.789.696
Rezervacije za obveze i
troškove
143.693
-
-
-
143.693
Ostale obveze
247.75 8
-
22.259
-
270.017
Ukupno kapital i rezerve
2.614.435
-
-
-
2.614.435
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
21.649.289
350.098
11.592.912
789.181
34.381.480
NETO VALUTNA
NEUSKLAĐENOST
1.081.524
7.247.086
(7.805.378)
(523.232)
-
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.5. Valutni rizik (nastavak)
150
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.5. Valutni rizik (nastavak)
Banka
2021.
u '000 kn
Kune
Kune s
valutnom
klauzulom
Euro
Ostale strane
valute
Ukupno
IMOVINA
Novac i računi kod banaka
4.753.572
-
1.125.596
313.347
6.192.515
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
1.326.442
-
-
-
1.326.442
Krediti i potraživanja
od banaka
-
-
628
289.209
289.837
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
356.542
267.78 4
1.660
-
625.986
Financijska imovina po FV kroz
OSD
2.232.973
1.260.690
1.059.152
48.482
4.601.297
Financijska ulaganja po
amortiziranom trošku
453
-
-
-
453
Krediti i potraživanja od
komitenata
9.302.542
4.899.099
38.222
11.937
14.251.800
Imovina namijenjena prodaji
9.200
-
-
-
9.200
Ulaganja u ovisna društva
9.761
-
-
-
9.761
Pretplaćeni porez na dobit
541
-
-
-
541
Ostala imovina
117.142
-
6.139
16
123.297
Nekretnine, postrojenja i
oprema
24 8.110
-
-
-
248.110
Ulaganja u nekretnine
60.629
-
-
-
60.629
Nematerijalna imovina
93.319
-
-
-
93.319
UKUPNO IMOVINA
18.511.226
6.427.573
2.231.397
662.991
27.833.187
OBVEZE
Depoziti banaka
25.468
-
671
1.886
28.025
Depoziti komitenata
14.221.428
71.843
8.490.905
637.913
23.422.089
Posudbe
1.002.066
296.027
98.793
-
1.396.886
Rezervacije za obveze i
troškove
88.015
-
-
-
88.015
Neto odgođena porezna obveza
26.282
-
-
-
26.282
Obveza za porez na dobit
35.887
-
-
-
35.887
Ostale obveze
171.174
-
13.948
450
185.572
Ukupno kapital i rezerve
2.650.430
-
-
-
2.650.430
UKUPNO OBVEZE, KAPITAL
I REZERVE
18.220.751
367.870
8.604.317
640.249
27.833.187
NETO VALUTNA
NEUSKLAĐENOST
290.475
6.059.703
(6.372.920)
22.742
-
151
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2.6. Upravljanje operativnim rizikom
Operativni rizik svojstven je svim aktivnostima, procesima, proizvodima i sustavima Banke. Primjereno uprav-
ljanje operativnim rizikom Banka osigurava kroz primjenu postupaka, procedura te sustava ovlaštenja i odgo-
vornosti koji su detaljno propisani internim aktima, Politikom upravljanja rizicima i Pravilnikom o upravljanju
operativnim rizikom kao krovnim dokumentima. Sustav upravljanja operativnim rizikom uspostavljen je kroz
odgovarajuća tijela Banke i djelotvoran sustav unutarnjih kontrola.
Banka definira operativni rizik kao rizik nastanka događaja koji kao posljedicu za Banku ima gubitak, a
uzrok su mu neprimjereni ili neuspješni unutarnji procesi, ljudi ili sustavi odnosno vanjski utjecaji. Pri tome je u
ovu definiciju uključen pravni rizik. Značajni operativni rizik je rizik nastanka događaja koji kao posljedicu ima
značajan gubitak zbog operativnog rizika.
S ciljem utvrđivanja i procjenjivanja ukupne izloženosti operativnom riziku Banka primjenjuje:
• prikupljanje i analizu unutarnjih podataka o događajima uslijed operativnog rizika,
• samoprocjenu rizika i kontrola,
• procjenu rizika informacijskog sustava i
• analizu utjecaja nedostupnosti ključnih poslovnih procesa na poslovanje.
Banka procjenjuje izloženost rizicima povezanim s eksternalizacijom kao dodatnu izloženost svim zna-
čajnim rizicima koja proizlazi iz činjenice da eksternalizirane aktivnosti Banka ne obavlja sama već ih obavlja
pružatelj usluge te procjenjuje utjecaj eksternalizacije na profil rizičnosti Banke.
Banka procjenjuje utjecaj uvođenja novog proizvoda na profil rizičnosti Banke obuhvaćajući pri tome izlo-
ženost svim značajnim rizicima.
Banka je u cilju učinkovitog upravljanja operativnim rizikom osnovala Odbor za upravljanje operativnim
rizikom. Odbor za upravljanje operativnim rizikom temeljem izvješća vezano uz izloženost Banke operativnom
riziku donosi zaključke i odluke o odgovarajućim mjerama koje je potrebno provesti s ciljem ovladavanja izlo-
ženošću operativnom riziku.
Banka primjenjuje standardizirani pristup izračuna kapitalnog zahtjeva za operativni rizik.
2.7. Upravljanje kapitalom
Izračun kapitalnih zahtjeva za kreditni rizik bazira se na izloženostima klijenata razvrstanih u propisane katego-
rije izloženosti, koje se zatim ponderiraju ponderom rizika ovisno o samoj kategoriji izloženosti klijenta (izlože-
nost prema državi, prema institucijama, javnim državnim tijelima, stanovništvu i sl.), preostalom roku dospijeća
plasmana, tipu kolaterala kojim je plasman osiguran (npr. stambena nekretnina), diverzificiranosti plasmana,
utvrđenom kašnjenju dospjelog nenaplaćenog dijela i visini provedenih ispravaka vrijednosti plasmana.
Banka kapitalom upravlja u okviru postupka procjene adekvatnosti internog kapitala i interne likvidnosti.
Pritom utvrđuje značajne rizike kojima je izložena ili procjenjuje da može biti izložena, izračunava odnosno
procjenjuje potrebne kapitalne zahtjeve za izloženost pojedinim rizicima te utvrđuje ukupan potreban (interni)
kapital za tekuće i naredno razdoblje u skladu s poslovnim planom. U skladu s tako iskazanim potrebama za
kapitalom provodi se planiranje kapitala pri čemu se stavkama raspoloživog kapitala smatraju isključivo one
stavke koje su priznate za potrebe izračuna regulatornog kapitala
U postupku planiranja potreba za kapitalom obavezno se vodi računa i o adekvatnosti regulatornog kapi-
tala odnosno regulatorno utvrđenim kapitalnim zahtjevima za izloženosti kreditnom riziku, tržišnim rizicima i
operativnom riziku.
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
152
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka 2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
REGULATORNI KAPITAL
Osnovni kapital 2.596.701 2.631.032
Redovni osnovni kapital 2.596.701 2.631.032
Dopunski kapital - -
Ukupno regulatorni kapital 2.596.701 2.631.032
Izloženost kreditnom riziku prema standardiziranom pristupu 9.318.279 8.427.074
Izloženost valutnom i pozicijskom riziku 278.729 326.540
Izloženost operativnom riziku 1.419.032 1.503.453
Izloženost riziku prilagodbe kreditnom vrednovanju 2.095 -
Ukupno iznos izloženost riziku 11.018.135 10.257.067
Stopa adekvatnosti ukupnog kapitala 23,57% 25,65%
2. UPRAVLJANJE RIZICIMA (nastavak)
2.7. Upravljanje kapitalom (nastavak)
Regulatorni minimum stope adekvatnosti ukupnog kapitala propisan zakonom na dan 31. 12. 2022. godine
iznosi 8 posto. Regulatorna obveza održavanja stope zaštitnih slojeva kapitala propisana je za stopu zaštitnog
sloja za očuvanje kapitala u visini od 2,5 posto (2021.: 2,5 posto), zaštitnog sloja za strukturni sistemski rizik
u visini 1,5 posto (2021.: 1,5 posto) te zaštitnog sloja za sistemski važne kreditne institucije u RH u visini od
0,5 posto (2021.: 0,5 posto). Banka je tijekom 2022. i 2021. kontinuirano ispunjavala sve regulatorno propisane
kapitalne zahtjeve.
U nastavku je naveden pregled kretanja regulatornog kapitala za Banku:
153
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
3. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE I PROCJENE
Grupa radi procjene i pretpostavke o neizvjesnim događajima, uključujući procjene i pretpostavke o budućnosti.
Takve računovodstvene pretpostavke i procjene se redovito procjenjuju, a zasnivaju se na povijesnom iskustvu
i ostalim čimbenicima, kao što su očekivani tijek budućih događaja koji se mogu realno pretpostaviti u posto-
jećim okolnostima, ali unatoč tome, neizbježno predstavljaju izvore neizvjesnosti procjena. Procjena gubitaka
od umanjenja vrijednosti portfelja Grupe izloženog kreditnom riziku predstavlja najznačajniji izvor neizvjesnosti
procjena. Ovaj i ostali ključni izvori neizvjesnosti procjena, koji nose znatan rizik mogućih značajnih usklada
knjigovodstvene vrijednosti imovine i obveza u sljedećoj poslovnoj godini, opisani su u nastavku.
Očekivani kreditni gubici
Grupa kontinuirano prati kreditnu sposobnost svojih komitenata. U skladu sa zahtjevima HNB-a, potreba za
umanjenjem vrijednosti bilančne i rezerviranje za izvanbilančne izloženosti kreditnom riziku, procjenjuje se
tromjesečno za velike izloženosti, odnosno mjesečno za portfelj izloženosti manjih od 700 tisuća kuna. Gubici
od umanjenja vrijednosti uglavnom su priznati u odnosu na neto knjigovodstvenu vrijednost kredita pravnim
osobama i stanovništvu (prikazano u bilješci 11.), te kao rezervacije za obveze i troškove koje proizlaze iz
izvanbilančne izloženosti komitentima, najčešće u obliku odobrenih garancija, akreditiva i odobrenih neisko-
rištenih kredita (prikazano u bilješkama 23. i 39.). Umanjenja vrijednosti se također razmatraju za kreditnu
izloženost bankama te za ostalu imovinu koja se ne vodi po fer vrijednosti te gdje primarni rizik umanjenja
vrijednosti nije kreditni rizik. Politika umanjenja vrijednosti plasmana objašnjena je u bilješci 2.1.2.
Tablice u nastavku predstavljaju sažetak umanjenja vrijednosti kredita i potraživanja od komitenata, kao i rezer-
viranja za izvanbilančne izloženosti:
Grupa Bilješke
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani kreditni gubici kredita i potraživanja od
komitenata 11 2.016.218 1.553.064
Rezerviranja za izvanbilančne izloženosti 23 38.19 8 39.781
Ukupno 2.054.416 1.592.845
Banka Bilješke
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani kreditni gubici kredita i potraživanja od
komitenata 11 1.546.467 1.553.064
Rezerviranja za izvanbilančne izloženosti 23 61.893 39.781
Ukupno 1.608.360 1.592.845
154
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
3. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE I PROCJENE (nastavak)
Krediti i potraživanja od komitenata – gubici od umanjenja vrijednosti
Grupa procjenjuje kreditnu sposobnost svojih dužnika, te sukladno tome procjenjuje gubitke od umanjenja
vrijednosti po bilančnim izloženostima i rezervacije za obveze koje se odnose na izvanbilančne potencijalne
obveze, bilo da se radi o izloženostima koje su u statusu ispunjenja obveza, bilo da se radi o izloženostima koje
su statusu neispunjenja obveza, pri čemu se u obzir uzima relevantna HNB regulativa koja propisuje kreditne
gubitke, a koja se temelji na Međunarodnom standardu financijskog izvještavanja 9.
Detaljni opis politike očekivanih kreditnih gubitaka prezentiran je u bilješci 2.1.2. Očekivani kreditni gubici.
Krajem godine, bruto vrijednost umanjene imovine raspoređene u B i C rizične skupine, kao i stope priznatih
umanjenja tih izloženosti, bili su kako slijedi:
Svako dodatno povećanje stope umanjenja za jedan postotni bod bruto izloženosti na dan 31. prosinca 2022.
godine, imalo bi za posljedicu povećanje očekivanih kreditnih gubitaka za Banku u iznosu od 16.665 tisuća i Grupu
u iznosu 21.522 tisuća kuna (2021.: Banka i Grupa: 21.541 tisuća kuna).
Tržišna vrijednost nekretnina u zalogu
Kao što je prethodno prikazano (bilješka 2.1.3.(c)), krediti i potraživanja od komitenata uključuju izloženosti s knjigo-
vodstvenom vrijednošću od 1.656.469 tisuća kuna (2021.: Grupa i Banka 2.143.784 tisuća kuna) klasificiranih od
strane Grupe i Banke, kao umanjenih, obzirom na neurednost u plaćanju, čiji je dio osiguran zalogom nad nekret-
ninama, postrojenjima i opremom. Pri procjeni nadoknadivosti plasmana temeljem nekretnine u zalogu, tržišna
vrijednost nekretnine u zalogu umanjuje se i svodi na sadašnju vrijednost uz primjenu faktora umanjenja vrijednosti
i rokova naplate u skladu sa regulativom HNB-a.
Rezervacije za sudske sporove započete protiv Grupe
Kod izračuna potrebnih rezervacija za sudske sporove Grupa diskontira očekivane buduće novčane tokove koji
proizlaze iz navedenih obveza, primjenom eskontne stope HNB-a.
Grupa priznaje rezerviranja kao rezultat sudskih sporova pokrenutih protiv Grupe za koje je izvjesno da će
dovesti do odljeva sredstava kako bi se namirila potraživanja od Grupe i ako se iznosi mogu pouzdano procijeniti.
Rezerviranja se priznaju na razini pojedinačnih tužbi podnesenih protiv Grupe i na temelju interne pravne procjene
i savjetovanja sa odvjetničkim društvima s kojima Grupa surađuje. Rukovodstvo je procijenilo iznos rezerviranja po
nekonvertiranim i konvertiranim kreditima uzimajući u obzir javno dostupne informacije, sudske presude i stručna
mišljenja odvjetničkog društva. Uzimajući u obzir trenutni broj pokrenutih tužbi protiv Grupe i vrijeme između pod-
nošenja tužbe i izricanja pravomoćne presude, Grupa je donijela odluku o iznosu rezerviranja. Grupa smatra da je
trenutna razina rezerviranja dovoljna za podmirenje svih tražbina koje proizlaze iz tužbi povezanih sa CHF kreditima.
Grupa 2022. 2021.
Bruto izloženost (u '000 kn) 2.152.244 2.154.060
Gubitak od umanjenja vrijednosti (u '000 kn) 1.624.484 1.318.231
Stopa umanjenja 75,48% 61,20%
Banka 2022. 2021.
Bruto izloženost (u '000 kn) 1.666.454 2.154.060
Gubitak od umanjenja vrijednosti (u '000 kn) 1.303.350 1.318.410
Stopa umanjenja 78,21% 61,21%
155
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
3. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE I PROCJENE (nastavak)
Rezervacije za sudske sporove započete protiv Grupe (nastavak)
Kada bi se broj tužbi po CHF kreditima povećao za 10% u odnosu na trenutni broj pokrenutih tužbi protiv Grupe,
razina rezerviranja povećala bi se za 10 milijuna kuna, a uzimajući u obzir trenutno očekivanu vjerojatnost gubitka
tih sporova.
Za detalje u svezi sudskih sporova za CHF kredite pokrenute protiv Grupe molimo pogledati Bilješku 23.
Rezervacije za obveze i troškove.
Utjecaj COVID-19 pandemije na poslovanje
Utjecaj COVID-19 pandemije je bio djelomično prisutan u prvom polugodištu poslovne godine, a postupno ukidanje
preostalih restriktivnih mjere kroz poslovnu godinu potpuno minimizirao njezin utjecaj, te se vrlo brzo očekuje da će
WHO (Svjetska zdravstvena organizacija) proglasiti i službeni kraj pandemije, pogotovo nakon što su kineske vlasti
od 8. siječnja 2023. ukinule COVID restrikcije u cijelosti, što bi moglo biti pokretač rasta za gospodarstva diljem
svijeta. Neovisno o tome, ukoliko bi se ipak pojavio novi soj ove bolesti, efekti bi se mogli povratno reflektirati na
gospodarsku aktivnost u Hrvatskoj i EU primarno o ovisnosti o reakciji kineskih vlasti s obzirom na prethodnu politiku
nulte tolerancije na COVID-19, što bi moglo rezultirati ponovnim zatvaranjem tržišta, pa time i na destabilizaciju
dobavnih kanala. U nedostatku takvog scenarija, rukovodstvo Banke nije identificiralo niti očekuje nikakav materija-
lan utjecaj COVID-19 pandemije na poslovanje.
Utjecaj rata u Ukrajini na poslovanje
Rat u Ukrajini najznačajniji je generator geopolitičkih nestabilnosti koji najznačajnije određuje izglede za stabilizaciju
gospodarske aktivnosti europodručja kao i na snagu i širinu inflacijske spirale. Recentne makroekonomske projek-
cije Europske komisije i ECB potvrđuju navedene pretpostavke o usporenom gospodarskom rastu u 2023. godini
zbog pritiska inflacije i protucikličkih mehanizama koje monetarne vlasti poduzimaju u cilju njezinog suzbijanja, a
što se odražava na visinu kamatnih stopa, uvjete kreditiranja i gubitke na tržištima kapitala. Reakcije fiskalnih vlasti
koje su bile značajne u godinama najsnažnijeg utjecaja pandemije u budućem razdoblju će se fokusirati na očuvanje
realne vrijednost dohotka.
U užem smislu, Banka je implementirala i nastavila pratiti izmjene mjera ograničavanja (sankcija) koje je EU
propisala protiv Rusije, posebice u području financijskih usluga. Istovremeno, Banka nema izloženost prema subjek-
tima u Ukrajini i Bjelorusiji, a neznačajnu izloženost bilježi prema subjektima u Rusiji (0,00001 %). NHB ima malu
izloženost prema subjektima u Rusiji, Ukrajini i Bjelorusiji (bilanca 0,03 % i izvanbilanca 0,28 %). Također, izloženost
Banke prema Rusiji u segmentu financijskih tržišta je neznačajna. Istovremeno, Banka i njena podružnica NHB
prekinule su sve poslovne i dužničko-vjerovničke odnose s kreditnim institucijama u Rusiji, što se odnosi i na bivšeg
vlasnika spomenute podružnice – Sberbank Rusija, čime je direktni rizik minimiziran. Indirektni rizici se istovremeno
nadziru, a primarno se sastoje od učinka koji inflacija zbog rasta cijena energenata i hrane ima na klijente Banke. U
tom smislu, rukovodstvo Banke nije identificiralo niti očekuje materijalan utjecaj rata u Ukrajini na poslovanje Banke,
osim u slučaju scenarija eskalacije rata i njegovog geografskog širenja na EU, što nije očekivani scenarij.
Utjecaj inflacije na poslovanje
Otvaranje ekonomija nakon COVID-19 lockdowna i povezani oporavak potražnje koji nije bio praćen istovremenom
ekspanzijom proizvodnje i ponude, kao i ruska invazija na Ukrajinu i njeni efekti na energetsko tržište rezultirali su
galopirajućom inflacijom kakva nije zabilježena u posljednjih nekoliko desetljeća. Kako je glavno oružje za borbu
protiv inflacije u rukama nositelja monetarne politike, nakon više od desetljeća padajućih i niskih kamatnih stopa,
u 2022. došlo je do rasta referentnih kamatnjaka, što se prelilo i na cijene kreditiranja na tržištu. Kombinacija ovih
faktora i nepovoljnih demografskih kretanja implicira da su gospodarstva zapadne i srednje Europe, što je podneblje
kojem pripada i Hrvatska, ušla u doba niskog rasta BDP, dohotka i potrošnje, dok je učinak na investicije neizvjestan
jer bi centralne banke u slučaju nastavka inflatornih pritisaka mogle podići referentne kamatnjake do razina kod kojih
većina dugoročnih projekata ne bi mogla pružiti povrat na investiciju, što nije scenarij koji se očekuje. U skladu s
tim, Banka očekuje suzbijanje inflatornih pritisaka u 2023., te nisu identificirani niti se očekuju materijalni negativni
učinci inflacije na poslovanje Banke, dok bi u slučaju nastavka inflatornih pritisaka došlo do udara na kupovnu moć
građana i smanjenja realne potrošnje, što bi se prelilo i na rentabilnost poduzeća koja zbog pritiska manjih volumena
outputa, rastućih cijena inputa i visoke cijene duga mogu imati umanjeni investicijski apetit ili kreditni potencijal,
odnosno rejting iz perspektive Banke kao vjerovnika. Potonji scenarij se ne očekuje.
156
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
4. IZVJEŠTAVANJE PO SEGMENTIMA
Segment je jedinstvena komponenta Grupe i Banke čija je djelatnost ponuda proizvoda ili usluga
(poslovni segment) kojima ostvaruje ekonomske koristi ili troškove, što uključuje i transakcije s ostalim
dijelovima Grupe i Banke. Grupa u ovim financijskim izvještajima nije primjenjivala interne transferne
cijene pri određivanju uspješnosti segmenata, što je alat koji primjenjuje u upravljačkom izvještavanju.
Grupa je identificirala četiri glavna segmenta: bankarstvo s pravnim osobama – koje se dijeli na
dva podsegmenta (poslovanje s velikim poduzećima i javnim sektorom, poslovanje s malim i srednjim
poduzećima), bankarstvo s fizičkim osobama, poslovanje na financijskim tržištima (uključujući riznicu
i investicijsko bankarstvo sa skrbništvom) te izravno bankarstvo. Opis poslovnih segmenata i njihov
financijski pregled prikazan je u ovoj Bilješci.
Poslovanje Grupe, ukupna imovina, kao i većina klijenata smješteni su u Hrvatskoj.
Osnovne informacije o segmentima su predstavljane u odnosu na poslovne segmente Grupe. Primarni format
poslovnih segmenata je temeljen na internoj strukturi izvještavanja. Kako Grupa ne raspoređuje administra-
tivne troškove i glavnicu po segmentima, nije prikazana profitabilnost segmenata.
Poslovni segmenti
Grupa ima sljedeće poslovne segmente:
• Poslovanje s pravnim osobama
uključuje kreditno poslovanje, depozitno poslovanje te ostale transakcije s pravnim osobama,
Poslovanje s pravnim osobama dijeli se na dva podsegmenta:
• poslovanje s velikim poduzećima i javnim sektorom
• poslovanje s malim i srednjim poduzećima
• Poslovanje s građanstvom
uključuje kreditno poslovanje, depozitno poslovanje, izravno (kartično) poslovanje, ostale transakcije s
građanstvom te neometano funkcioniranje i razvoj svih direktnih kanala distribucije proizvoda i usluga
Banke
• Financijska tržišta
operacije financiranja Grupe te objedinjene aktivnosti upravljanja likvidnošću i valutnim rizikom kroz uze-
te kredite, transakcije dužničkim vrijednosnicama, korištenje derivativa, te investiranje u likvidnu imovinu.
Također uključuje aktivnosti upravljanja imovinom, skrbništva nad vrijednosnim papirima i brokerske
usluge.
• Sektor direktnih kanala
uključuje neometano funkcioniranje i razvoj svih direktnih kanala distribucije proizvoda i usluga Banke
te kartično poslovanje
Grupa ne primjenjuju interne transferne cijene pri određivanju financijskog rezultata segmenata u ovim
financijskim izvještajima. Interne transferne cijene su alat koji Grupa koristi u upravljačkom izvještavanju.
Klasifikacija pojedinih sektora se za potrebe bilješke o rezultatima i položaju segmenata razlikuje od ostalih
dijelova financijskih izvještaja. To se prvenstveno odnosi na obrtnike, koji su dio poslovanja s pravnim osobama
u izvještaju o segmentaciji, dok su u financijskim izvještajima dio pozicija vezanih uz stanovništvo.
Najmanje mjesečno Uprava Banke pregledava upravljačke izvještaje svakog pojedinog segmenta. Između
segmenata nema transakcija
157
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2022.
'000 kn
Pravne
osobe
Građanstvo
Financijska
tržišta
Direktni
kanali
Neraspo-
ređeno
Ukupno
Neto prihod od kamata 193.367 463.117 77.828 - (2.432) 731.880
Neto prihod od naknada
i provizija 92.768 142.930 2.300 45.540 (23.408) 260.130
Prihod od trgovanja
i ulaganja - - (8.714) - - (8.714)
Ostali prihod 890 458 2.549 2.921 11.865 18.682
Prihod iz poslovanja 287.025 606.504 73.964 48.461 (13.975) 1.001.978
Opći i administrativni
troškovi (47.453) (186.286) (18.415) (36.965) (406.068) (695.188)
Amortizacija - -
-
- (98.176) (98.176)
Gubici od umanjenja
vrijednosti zajmova
komitentima i ostale
imovine (28.086) (133.957) 20.193 - (44.085) (185.935)
Rezerviranja za obveze
i troškove - -
-
- (59.953) (59.953)
Troškovi poslovanja (75.539) (320.244) 1.779 (36.965) (608.281) (1.039.250)
Dobit od povoljne kupnje - - - - 1.018.765 1.018.765
Dobit prije oporezivanja 211.486 286.261 75.742 11.496 396.509 981.493
Porez na dobit - -
-
- (27.135) (27.135)
Dobit za godinu 211.486 286.261 75.742 11.496 369.374 954.358
Imovina segmenta 11.185.374 13.336.119 16.736.401 116 170.780 41.428.790
Neraspoređena imovina - -
-
- 312.937 312.937
Ukupna imovina 11.185.374 13.336.119 16.736.401 116 483.717 41.741.727
Obveze segmenta 18.449.279 17.304.584 1.678.591 95.978 - 37.528.433
Neraspoređeni kapital
i rezerve i obveze - -
-
- 4.213.294 4.213.294
Ukupno kapital i
rezerve i obveze 18.449.279 17.304.584 1.678.591 95.978 4.213.294 41.741.727
4. IZVJEŠTAVANJE PO SEGMENTIMA (nastavak)
158
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
4. IZVJEŠTAVANJE PO SEGMENTIMA (nastavak)
Grupa
2021.
'000 kn
Pravne
osobe
Građanstvo
Financijska
tržišta
Direktni
kanali
Neraspo-
ređeno Ukupno
Neto prihod od kamata 139.224 317. 836 6 7. 0 48 - - 524.109
Neto prihod od naknada
i provizija 62.453 97.193 3.390 31.924 3.486 198.447
Prihod od trgovanja
i ulaganja - - 8 3.170 - - 83.170
Ostali prihod 7.744 10.563 1.19 0 - 5.287 24.784
Prihod iz poslovanja 209.422 425.592 154.798 31.924 8.774 830.510
Opći i administrativni
troškovi (32.636) (138.468) (6.648) (38.310) (234.062) (450.124)
Amortizacija - - - - (67.82 3) (67.823)
Gubici od umanjenja
vrijednosti zajmova
komitentima i ostale
imovine (4.318) (63.696) 109 - 2.095 (65.810)
Rezerviranja za
obveze i troškove - - - - (307) (307)
Troškovi poslovanja (36.954) (202.164) (6.539) (38.310) (300.097) (584.064)
Dobit prije oporezivanja 172.468 223.428 148.259 (6.386) (291.323) 246.446
Porez na dobit - - - - (43.821) (43.821)
Dobit za godinu 172.468 223.428 148.259 (6.386) (335.144) 202.625
Imovina segmenta 6.892.916 9.114.053 11.579.202 168 (655) 27.585.684
Neraspoređena imovina - - - - 246.837 246.837
Ukupna imovina 6.892.916 9.114.053 11.579.202 168 246.182 27.832.522
Obveze segmenta 11.503.462 12.175.6 0 3 1.241.535 56.330 2.262 24.979.193
Neraspoređeni kapital
i rezerve i obveze - - - - 2.853.329 2.853.329
Ukupno kapital i
rezerve i obveze 11.503.462 12.175.603 1.241.535 56.330 2.855.591 27.832.522
159
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
4. IZVJEŠTAVANJE PO SEGMENTIMA (nastavak)
Banka
2022.
'000 kn
Pravne
osobe
Građanstvo
Financijska
tržišta
Direktni
kanali
Neraspo-
ređeno Ukupno
Neto prihod od kamata 136.234 304.421 92.502 - (1.092) 532.065
Neto prihod od naknada
i provizija 73.104 103.242 2.300 45.540 (17. 211) 206.975
Prihod od trgovanja
i ulaganja - - (8.963) - - (8.963)
Ostali prihod 890 458 2.549 2.921 4.159 10.976
Prihod iz poslovanja 210.227 408.121 88.388 48.461 (14.143) 741.053
Opći i administrativni
troškovi (3 5.123) (143.800) (6.863) (34.064) (273.372) (493.222)
Amortizacija - - - - (70.057) (70.057)
Gubici od umanjenja
vrijednosti zajmova
komitentima i ostale
imovine 49.891 (53.334) 21.207 - 13.303 31.067
Rezerviranja za
obveze i troškove - - - - (50.411) (50.411)
Troškovi poslovanja 14.768 (197.134) 14.344 (34.064) (380.537) (582.624)
Dobit prije oporezivanja 224.995 210.987 102.732 14.396 (394.680) 158.430
Porez na dobit - - - - (25.824) (25.824)
Dobit za godinu 224.995 210.987 102.732 14.396 (420.504) 132.606
Imovina segmenta 8.243.073 8.856.699 16.911.863 116 - 34.011.751
Neraspoređena imovina - - - - 369.729 369.729
Ukupna imovina 8.243.073 8.856.699 16.911.863 116 369.729 34.381.480
Obveze segmenta 15.780.757 14.156.470 1.321.044 95.978 - 31.354.249
Neraspoređeni kapital
i rezerve i obveze - - - - 3.027.231 3.027.231
Ukupno kapital
i rezerve i obveze 15.780.757 14.156.470 1.321.044 95.978 3.027.231 34.381.480
160
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
4. IZVJEŠTAVANJE PO SEGMENTIMA (nastavak)
Banka
2021.
'000 kn
Pravne
osobe Građanstvo
Financijska
tržišta
Direktni
kanali
Neraspo-
ređeno Ukupno
Neto prihod od kamata 139.224 317. 83 6 6 7. 0 51 - - 524.111
Neto prihod od naknada
i provizija 62.453 97.19 3 3.390 31.924 (2.084) 192.877
Prihod od trgovanja
i ulaganja - - 83.170 - - 83.170
Ostali prihod 7.744 10.563 1.190 - 1.556 21.053
Prihod iz poslovanja 209.422 425.592 154.801 31.924 (527) 821.211
Opći i administrativni
troškovi (32.636) (138.468) (6.648) (38.310) (226.338) (442.399)
Amortizacija - - - - (67.020) (67.020)
Gubici od umanjenja
vrijednosti zajmova
komitentima i ostale
imovine (4.318) (63.696) 109 - 2.095 (65.810)
Rezerviranja za
obveze i troškove - - - - (307) (307)
Troškovi poslovanja (36.954) (202.164) (6.539) (38.310) (291.570) (575.536)
Dobit prije oporezivanja 172.468 223.428 148.262 (6.386) (292.097) 245.675
Porez na dobit - - - - (43.568) (43.568)
Dobit za godinu 172.468 223.428 148.262 (6.386) (335.665) 202.107
Imovina segmenta 6.898.833 9.114.053 11.573. 245 168 - 27.586.299
Neraspoređena imovina - - - - 246.888 246.888
Ukupna imovina 6.898.833 9.114.053 11.573.245 168 246.888 27.833.187
Obveze segmenta 11.503.462 12.175.603 1.250.780 56.330 - 24.986.175
Neraspoređeni kapital
i rezerve i obveze - - - - 2 .8 47.012 2.847.012
Ukupno kapital
i rezerve i obveze 11.503.462 12.175.603 1.250.780 56.330 2.847.012 27.833.187
161
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
5. NOVAC I RAČUNI KOD BANAKA
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Novac u blagajni
U Grupi/Banci
951.912
1.324.816
758.032
1.324.816
Gotovina na putu
192 .145
97.728
192 .145
97.728
Čekovi u postupku naplate
76
234
76
234
1.144.133 1.422.778 950.253 1.422.778
Računi kod banaka
Računi kod domaćih banaka
5.739
1.705
1.373
1.667
Računi kod stranih banaka
97.6 33
413.786
84.330
413.785
Transakcijski račun kod HNB-a
9.843.932
4.354.286
8.883.506
4.354.286
9.947.304
4.769.777
8.969.209
4.769.737
Ukupno
11.091.437
6.192.555
9.919.462
6.192.515
Novac i računi kod banaka inicijalno se priznaju po fer vrijednosti, a naknadno se mjere po amortizira-
nom trošku.
Novac i ekvivalenti novca uključuju novac u blagajni, novac kod Hrvatske narodne banke, plasmane kod
drugih banaka s originalnim rokom dospijeća do tri mjeseca ili kraće te instrumente u postupku prijeboja
i namire.
162
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
6. OBVEZNA PRIČUVA KOD HRVATSKE NARODNE BANKE
Grupa i Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Obvezna pričuva
-
1.326.442
Ukupno - 1.326.442
Do 31. 12. 2022. obvezna pričuva kod Hrvatske narodne banke predstavljala je iznose koji su se održavali kod
HNB-a zbog propisane obveze od strane Hrvatske narodne banke.
Odlukom o obveznoj pričuvi Hrvatske narodne banke propisano je prijelazno razdoblje prilagodbe na regu-
lativu Europske centralne banke koja je važeća od 01. siječnja 2023. odnosno uvođenja eura kao nacionalne
valute. Odlukom je stopa obvezne pričuve smanjena u kolovozu 2022. godine na 5% te u prosincu 2022. godine
na 1% kunskih i deviznih depozita, uzetih zajmova, izdanih dužničkih vrijednosnica i ostalih financijskih obveza.
(31. prosinca 2021.: 9,0%)
Danom uvođenja eura Odluka o obveznoj pričuvi prestaje važiti te se počinje primjenjivati Uredba (EU)
2021/378 Europske središnje banke (ESB) od 22. siječnja 2021. godine o primjeni odredbi o minimalnim priču-
vama (preinaka) (ESB/2021/1).
Obvezu održavanja 1% obvezne pričuve Banke 100% održavaju prosječnim dnevnim stanjem sredstava na
vlastitim deviznim eurskim računima za namiru kod Hrvatske narodne banke.
Na sredstva izdvojene obvezne pričuve HNB ne plaća naknadu.
Obvezna pričuva kod Hrvatske narodne banke inicijalno se priznaje po fer vrijednosti, a naknadno se
mjere po amortiziranom trošku.
163
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
7. KREDITI I POTRAŽIVANJA OD BANAKA
Jamstveni depozit se uglavnom odnosi na kartično poslovanje.
Promjene u očekivanim kreditnim gubicima
Svi plasmani i zajmovi drugih banaka od Grupe i Banke nalaze se u stupnju 1 te tijekom godine nije bilo
prijenosa između stupnjeva, osim potraživanja prema Bankama u iznosu od 500 tisuća kuna koji se nalazi u
Stupnju 3 te je u prethodnim razdobljima provedeno stopostotno umanjenje vrijednosti.
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na dan 1. siječnja
1.504
1.460
1.504
1.460
Donos NHB d.d.
9.900
-
-
-
Očekivani kreditni gubici po zajmovima i
potraživanjima od banaka
(9.638)
44
9.129
44
Stanje na dan 31. prosinca
1.767
1.504
10.633
1.504
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Kratkoročni plasmani bankama u zemlji
86.556
-
1.383.036
-
Kratkoročni plasmani kod stranih banaka
108.668
277.6 90
105.961
277.6 90
Ukupno kratkoročni plasmani i
krediti kod banaka 195.224 277.690 1.488.997 277.690
Jamstveni depoziti kod stranih banaka
17.79 6
13.046
17.79 6
13.046
Dugoročni plasmani bankama u zemlji
-
-
497. 2 7 7
-
Ukupno dugoročni plasmani i
krediti kod banaka 17.796 13.046 515.073 13.046
Kratkoročni plasmani nebankovnim
financijskim institucijama u zemlji
500
500
500
500
Dugoročni plasmani nebankovnim
financijskim institucijama u zemlji
-
99
-
99
Ukupno plasmani nebankovnim
financijskim institucijama u zemlji 500 599 500 599
Očekivani kreditni gubici kredita i
potraživanja od banaka
(1.766)
(1.504)
(10.633)
(1.504)
Obračunata nedospjela kamata
18
6
815
6
Ukupno potraživanja za kamatu
18
6
815
6
Ukupno
211.771
289.837
1.994.752
289.837
Plasmani bankama su klasificirani kao krediti i potraživanja te se vrednuju po amortiziranom trošku
umanjenom za očekivane kreditne gubitke.
164
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
a) Klasifikacija
Banka klasificira svu financijsku imovine temeljem poslovnih modela upravljanja imovinom, koja se mjeri
kako slijedi:
• Amortizirani trošak
• Fer vrijednost kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (skraćeno FVOSD)
• Fer vrijednost kroz račun dobiti ili gubitka (skraćeno FVRDG).
Financijske obveze, osim obveza temeljem zajma uz kamatne stope niže od tržišnih kamatnih stopa,
financijskih garancija i financijskih obveza određenih po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, se
mjere po amortiziranom trošku.
Klasifikacija ovisi o namjeri zbog koje su financijski instrumenti stečeni. Uprava određuje klasifikaciju
financijskih instrumenata prilikom početnog priznavanja.
Procjena poslovnih modela
Banka i Grupa određuju poslovne modele na način da oni najbolje reflektiraju upravljanje grupama
financijske imovine kako bi se postigla poslovna svrha.
Poslovni modeli Banke i Grupe se ne određuju na razini pojedinog instrumenta već na razini agregi-
ranih grupa financijske imovine.
Procjena poslovnog modela se temelji na razumno očekivanim scenarijima. Ako se novčani tijekovi
nakon inicijalnog priznavanja realiziraju na način koji je drugačiji od inicijalno očekivanog, Banka i Grupa
ne mijenjaju klasifikaciju preostale financijske imovine koja se drži u tom poslovnom modelu, već ubu-
duće uključuje nove informacije u procjenu novo odobrene ili kupljene financijske imovine.
Prema MSFI-u 9, Banka i Grupa klasificiraju svoju financijsku imovinu sukladno sljedećim poslovnim
modelima:
Poslovni model čiji je cilj držanje imovine radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova
Financijskom imovinom koja se drži u okviru ovog poslovnog modela upravlja se radi ostvarenja novča-
nih tokova prikupljanjem ugovornih plaćanja tijekom vijeka trajanja instrumenta. Banka i Grupa upravljaju
imovinom u portfelju radi prikupljanja određenih ugovornih novčanih tokova (umjesto upravljanja ukup-
nim prinosom portfelja koji je ostvaren i držanjem i prodajom imovine).
Poslovni model čiji se cilj ostvaruje i prikupljanjem ugovornih novčanih tokova i prodajom finan-
cijske imovine
U okviru ovog poslovnog modela Banka i Grupa drže financijsku imovinu čiji se cilj ostvaruje i prikupljan-
jem ugovornih novčanih tokova i prodajom financijske imovine. U okviru ovog poslovnog modela ključno
rukovodeće osoblje donosi odluku da se cilj poslovnog modela ostvaruje i prikupljanjem novčanih tokova
i prodajom financijske imovine. Jedan od ciljeva ovog poslovnog modela je upravljanje svakodnevnim
potrebama povezanima s likvidnošću radi održanja određenog profila prinosa od kamata ili kako bi
trajanje financijske imovine odgovaralo trajanju obveza koje se tom imovinom financiraju.
Ostali poslovni modeli
Financijska imovina mjeri se po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka ako se ne drži u okviru poslovnog
modela čiji je cilj držanje imovine radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova ili u okviru poslovnog modela
čiji se cilj ostvaruje i prikupljanjem ugovornih novčanih tokova i prodajom financijske imovine. Poslovni model
koji za posljedicu ima mjerenje po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka je onaj u okviru kojeg Banka i
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11)
165
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa upravljaju financijskom imovinom u cilju ostvarenja novčanih tokova prodajom imovine. Banka i Grupa
donose odluku na temelju fer vrijednosti imovine i upravljaju njome kako bi ostvarili te fer vrijednosti.
Sektor financijskih tržišta stječe različite oblike financijske imovine, pri čemu namjena za njihovo
stjecanje nije jednoznačna. U kontekstu primjene MSFI 9 model stjecanja financijske imovine te njihovo
raspoređivanje po poslovnim modelima bit će alocirano između Sektora financijskih tržišta te Ureda za
upravljanje aktivom i pasivom.
Sektor financijskih tržišta prilikom odlučivanja o stjecanju financijske imovine istu može rasporediti u
jedan od tri poslovna modela kako ih definira MSFI 9. Internim aktom Sektor financijskih tržišta pobliže
opisuje uvjete i način stjecanja financijske imovine te njihovog raspoređivanja u pojedine kategorije
sukladno odabranom poslovnom modelu.
Odbor za upravljanje aktivom i pasivom na prijedlog Ureda za upravljanje aktivom i pasivom donosi
odluke o stjecanju financijske imovine u poslovnom modelu držanja radi naplate i prodaje. Ulaganja
povezana s tim poslovnim modelom će proizlaziti iz investiranja Banke u financijske instrumente s ciljem
upravljanja likvidnosti – generalna strategija. Transakcije povezane s navedenim poslovnim modelom
provodi Sektor financijskih tržišta po nalogu Ureda za upravljanje aktivom i pasivom. Banka raspoređuje
financijske instrumente u ovom poslovnom modelu prije svega sa ciljem održavanja regulatornih obveza
i propisanih omjera ili rezervi likvidnosti u skladu sa internim i eksternim limitima.
Test plaćanja glavnice i kamata (tzv. SPPI test)
Kao sljedeći korak kod procesa klasifikacije Banka i Grupa procjenjuju ugovorene uvjete financijske
imovine kako bi se zaključilo ima li navedena imovina ugovorene novčane tokove koji su samo plaćanja
glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice. Za potrebe primjene ovog testa, ''glavnica'' je fer
vrijednost financijske imovine pri početnom priznavanju međutim taj se iznos glavnice može mijenjati
tijekom vijeka trajanja financijske imovine (npr. u slučaju otplate glavnice). Kamata obuhvaća naknadu
za vremensku vrijednost novca, za kreditni rizik povezan s nepodmirenim iznosom glavnice tijekom
određenog vremena te ostale osnovne rizike i troškove zajma, kao i za profitnu maržu. Kako bi proci-
jenila rezultat SPPI testa, Banka i Grupa primjenjuju procjenu i uzimaju u obzir bitne faktore kao što je
valuta financijske imovine.
Međutim, ukoliko ugovoreni novčani tokovi financijske imovine nisu samo plaćanja glavnice i kamata
na nepodmireni iznos glavnice, takva financijska imovina se naknadno mjeri po fer vrijednosti kroz račun
dobiti i gubitka.
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka
Ova kategorija sadrži dvije potkategorije: financijski instrumenti koji se drže radi trgovanja (uključujući
derivativne financijske instrumente) i financijski instrumenti koje je Uprava početno priznala po fer vrijed-
nosti kroz račun dobiti i gubitka, ili koji se moraju priznavati po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka
sukladno zahtjevima MSFI-a 9 . Banka priznaje financijsku imovinu i obveze po fer vrijednosti kroz račun
dobiti i gubitka kada se:
• imovinom i obvezama upravlja, vrednuje ili interno prikazuje na osnovi fer vrijednosti,
• priznavanjem eliminira ili značajno umanjuje računovodstvena neusklađenost koja bi u proti-
vnom nastala, ili
• imovina i obveze sadrže ugrađeni derivativ koji značajno mijenja novčane tokove koji bi inače
proizlazili iz ugovora.
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka uključuje vlasničke vrijednosnice,
dužničke vrijednosnice, udjele u investicijskim fondovima i derivativne financijske instrumente koji se
drže radi trgovanja.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
166
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja odnosi se na imovinu koja je kupljena ili izdana prvens-
tveno za transakcije koje kratkoročno ostvaruju dobit.
Promjene u fer vrijednosti ove imovine priznaju se u neto prihodu od trgovanja.
Financijska imovina po amortiziranom trošku
Banka i Grupa mjere financijsku imovinu po amortiziranom trošku ako su ispunjena oba uvjeta navedena
u nastavku:
• financijska imovina se drži u okviru poslovnog modela čija je svrha držanje financijske imovine
radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova
• na temelju ugovornih uvjeta financijske imovine na određene datume, nastaju novčani tokovi
koji su samo plaćanje glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice.
Financijska imovina po amortiziranom trošku Banke i Grupe nastaje kada Banka i Grupa odobravaju
novčana sredstva komitentima bez namjere trgovanja s tim potraživanjima te uključuju kredite i potraži-
vanja od banaka, kredite i potraživanja od komitenata, kao i obveznu pričuvu kod Hrvatske narodne
banke i dužničke vrijednosnice.
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
Financijska imovina se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit samo ako su ispunjena
oba uvjeta u nastavku:
• financijska imovina se drži u okviru poslovnog modela čiji se cilj ostvaruje i prikupljanjem
ugovornih novčanih tokova i prodajom financijske imovine
• na temelju ugovornih uvjeta financijske imovine na određene datume nastaju novčani tokovi
koji su samo plaćanje glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice.
Dobit ili gubitak po financijskoj imovini koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
priznaju se u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti, uz iznimku očekivanih kreditnih gubitaka i dobiti i gubitaka od
tečajnih razlika, sve do prestanka priznavanja financijske imovine ili njezine reklasifikacije. Ako se finan-
cijska imovina prestane priznavati, kumulativna dobit ili gubici prethodno priznati u ostaloj sveobuhvatnoj
dobiti reklasificiraju se iz vlasničkog kapitala u račun dobiti kao reklasifikacijsko usklađenje.
Kamate izračunate metodom efektivne kamate priznaju se u računu dobiti i gubitka.
Imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit obuhvaća dužničke
vrijednosnice.
Ulaganja u vlasničke vrijednosnice koje se ne drže radi trgovanja i koja nisu nepredviđeni iznosi koje
je Banka priznala u okviru poslovnog spajanja sukladno MSFI-ju 3, Banka može pri početnom prizna-
vanju neopozivo razvrstati u portfelj financijske imovine po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Ovakav izbor moguć je za svako zasebno ulaganje. Naknadne promjene fer vrijednosti bit će dio ostale
sveobuhvatne dobiti bez mogućnosti recikliranja u računu dobiti i gubitka.
Za ove vlasničke vrijednosnice Banka će u računu dobiti i gubitka priznati dividende od ulaganja ako
je utvrđeno pravo Banke na isplatu dividendi, ako je vjerojatno da će Banka ostvariti ekonomske koristi
povezane s dividendom i ako se njihov iznos može pouzdano izmjeriti.
Ostale financijske obveze
Ostale financijske obveze obuhvaćaju sve financijske obveze koje nisu raspoređene po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
167
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
b) Priznavanje i prestanak priznavanja
Kupnja i prodaja financijske imovine i financijskih obveza po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka,
financijske imovine koja se mjeri po amortiziranom trošku i financijske imovine koja se mjeri po fer vrijed-
nosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit priznaju se na datum podmirenja.
Banka i Grupa prestaju priznavati financijsku imovinu (u cijelosti ili djelomično) isključivo kada isteknu
ugovorna prava na primitak novčanih tokova od financijske imovine ili kada prenesu ili izgube kontrolu
nad ugovornim pravima te financijske imovine.
Navedeno se događa kada Banka i Grupa suštinski prenesu sve rizike i koristi od vlasništva na drugi
poslovni subjekt ili kada su prava ostvarena, dospjela ili predana. Pri prestanku priznavanja financijske
imovine u cijelosti, razlika između knjigovodstvene vrijednosti (određene na datum prestanka prizna-
vanja) i primljene naknade priznaje se u računu dobiti i gubitka.
Banka i Grupa prestaju priznavati financijske obveze samo kada prestanu postojati, tj. kada su ispun-
jene ili podmirene, odnosno kada su poništene ili su istekle. Ukoliko se uvjeti financijske obveze značajno
promijene, Banka i Grupa će prestati priznavati tu obvezu i istovremeno priznati novu financijsku obvezu
s novim uvjetima. Realizirani gubici i dobici od prodaje financijskih instrumenata izračunavaju se primje-
nom metode prosječnog ponderiranog troška.
c) Početno i naknadno mjerenje
Financijska imovina i obveze početno se priznaju po fer vrijednosti uvećanoj za transakcijske troškove
koji su izravno povezani sa stjecanjem ili izdavanjem financijske imovine ili financijskih obveza.
Nakon početnog priznavanja, Banka i Grupa vrednuju financijske instrumente po fer vrijednosti kroz
račun dobiti i gubitka, financijske imovine koja se mjeri po amortiziranom trošku i financijske imovine koja
se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit. Instrumenti koji nemaju kotiranu tržišnu cijenu
na aktivnom tržištu te čija se fer vrijednost ne može pouzdano utvrditi, početno se priznaju po trošku
stjecanja, a naknadno se vrednuju primjenom internih modela utvrđivanja fer vrijednosti.
Krediti i potraživanja i ulaganja koja se drže do dospijeća te financijske obveze koje nisu klasificirane
po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka vrednuju se po amortiziranom trošku.
Klasifikacija plasmana u rizične skupine
Banka klasificira plasmane u rizične skupine sukladno Odluci o klasifikaciji izloženosti u rizične skupine i
načinu utvrđivanja kreditnih gubitaka.
Tako Banka plasmane koji u skladu s Odlukom nisu u statusu neispunjenja obveza klasificira u rizičnu
skupinu A. U skladu s odredbama MSFI 9 Banka osim toga raspoređuje u rizičnu podskupinu A-1 plas-
mane za koje je utvrđeno da se nakon početnog priznavanja kreditni rizik pojedine dužnikove izloženosti
nije znatno povećao, te u rizičnu podskupinu A-2 plasmane za koje je utvrđeno da se nakon početnog
priznavanja kreditni rizik pojedine dužnikove izloženosti znatno povećao. Banka za takve izloženosti pro-
vodi odgovarajuća umanjenja vrijednosti i rezerviranje izloženosti u iznosu jednakom očekivanim kreditnim
gubicima u dvanaestomjesečnom razdoblju za rizičnu podskupinu A-1, odnosno očekivanim kreditnim
gubicima tijekom vijeka trajanja za rizičnu podskupinu A-2. Plasmane za koje procijeni da su djelomično
nadoknadivi Banka klasificira u rizičnu skupinu B i to ovisno o postotku gubitka: u rizičnu skupinu B-1
(plasmane za koje utvrđeni gubitak ne prelazi 30% iznosa glavnice plasmana), u rizičnu skupinu B-2 (plas-
mane za koje utvrđeni gubitak iznosi više od 30% do 70% iznosa glavnice plasmana), u rizičnu skupinu
B-3 (plasmane za koje utvrđeni gubitak iznosi više od 70% a manje od 100% iznosa glavnice plasmana).
Plasmane za koje procijeni da su u potpunosti nenadoknadivi Banka klasificira u rizičnu skupinu C.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
168
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Očekivani kreditni gubici
Procjenu očekivanih kreditnih gubitaka Banka i Grupa temelji na Međunarodnom standardu financijskog
izvješćivanja 9 (MSFI 9) pri čemu analizira kvantitativne i kvalitativne informacije.
Analiza kreditnog rizika sveobuhvatna je i temelji se na višestrukim pokazateljima, npr. je li određeni
pokazatelj važan te može li se njegova važnost usporediti s ostalim pokazateljima ovisi o vrsti proizvoda,
obilježjima financijskih instrumenata, dužniku i sl. Međutim, neke pokazatelje nije moguće utvrditi na
razini pojedinih instrumenata te u tom slučaju Banka procjenjuje pokazatelje za odgovarajuće dijelove
portfelja financijskih instrumenata.
Nadalje, analiza kreditne kvalitete predviđa za svaki datum izvješćivanja usporedbu kreditne kvalitete
financijskog instrumenta u trenutku vrednovanja i u trenutku početnog priznavanja ili stjecanja, a sve
kako bi se utvrdilo jesu li ispunjeni kriteriji za klasifikaciju u ''Stupanj 2''.
Banka razlikuje kriterije kako bi označila značajno povećanje kreditnog rizika sukladno različitim
portfeljima izloženosti:
a) Portfelj izloženosti prema stanovništvu
• broj dana zakašnjenja u podmirenju obveza veći od 30 dana,
• račun dužnika u blokadi više od 10 dana u posljednjih mjesec dana,
• povećanje PD-a dužnika u odnosu na PD kod početnog priznavanja za 200% uz uvjet
da je uvećani PD veći od 1,00%,
• rejting dužnika pripada rejting razredu 12,
• izlazak iz statusa neispunjavanja obveza,
• Izloženost pripada dužniku kod kojega su utvrđeni signali ranog upozorenja,
• Odobrena prihodujuća restrukturirana izloženost
b) Portfelj izloženosti prema pravnim osobama
• broj dana zakašnjenja u podmirenju obveza veći od 30 dana,
• račun dužnika u blokadi više od 10 dana u posljednjih mjesec dana,
• povećanje PD-a dužnika u odnosu na PD kod početnog priznavanja za 200% uz uvjet
da je uvećani PD veći od 1,00%,
• rejting dužnika pripada rejting razredu 12,
• izlazak iz statusa neispunjavanja obveza,
• Izloženost pripada dužniku kod kojega su utvrđeni signali ranog upozorenja,
• Odobrena prihodujuća restrukturirana izloženost
c) Portfelj izloženosti prema središnjim državama i bankovnim financijskim institucijama
• Promjena (pad) kreditnog rejtinga klijenta
Isto tako, pri procjeni očekivanih gubitaka važan element jest uključivanje budućih čimbenika kroz
makroekonomske scenarije.
Ključni podaci za mjerenje očekivanog kreditnog gubitka su sljedeće varijable:
• vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD)
• gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD)
• izloženost u trenutku neispunjavanja obveze (EAD).
Očekivani kreditni gubici za izloženosti (ECL) u ''Stupanj 1'' računaju se kao umnožak 12-mjesečnog
PD-a, LGD-a i EAD-a.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
169
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Očekivani kreditni gubici za izloženosti (ECL) u ''Stupanj 2'', odnosno cjeloživotni očekivani kreditni
gubici računaju se kao umnožak cjeloživotnog PD-a, LGD-a i EAD-a diskontiranog na izvještajni datum.
U 2021. godini su razvijeni i implementirani novi PD modeli na razini klijenta za segment stanovništva
i poduzetnika. PD model za poduzetnike je usvojen Odlukom Uprave u lipnju, a PD model za segment
stanovništva u prosincu 2021. godine. Krajem 2022. godine usvojene su nove varijante PD modela za
stanovništvo i poduzetnike koje, u odnosu na prethodne verzije usvojene tokom 2021. godine, koriste
unaprijeđenu formulu za kalibraciju kojom se ostvaruje bolja usklađenost rezultata modela sa stvarno
uočenom učestalošću nastupanja statusa neispunjavanja obveza (default rate).
Pri izračunu cjeloživotnog PD-a za segment stanovništva i poduzetnika Banka rizični parametar PD
modelira temeljem tranzicijskih matrica. Vrijednost cjeloživotnog PD-a predstavlja kumulativna vrijed-
nost graničnih vrijednosti rizičnog parametra PD ovisno o tenoru izloženosti. Za izloženosti prema finan-
cijskim institucijama i središnjim državama koristi se pristup temeljen na vanjskom investicijskom rejtingu.
Rizični parametar LGD modelira se temeljem analize transakcija sa statusom neispunjenja obveza za
izloženosti prema pravnim i fizičkim osobama. Modeliranje rizičnog parametra LGD za izloženosti prema
središnjim državama i financijskim institucijama temeljen je na povijesnim stopama naplate objavljenim
od strane kreditnih rejting agencija.
Obzirom na kriterije koje primjenjuje pri procjeni nadoknadivog iznosa plasmana, Banka plasmane
dijeli na plasmane koji pripadaju portfelju malih kredita i plasmane koji ne pripadaju portfelju malih kredita.
Plasmani koji pripadaju portfelju malih kredita su ukupni plasmani i izvanbilančne obveze prema
jednom dužniku ili grupi povezanih osoba čije je ukupno stanje u bruto iznosu (bez umanjenja za iznos
ispravka vrijednosti odnosno rezerviranja) na dan procjene manje od 1.000.000,00 kuna.
Modeliranje rizičnog parametra EAD, odnosno izloženosti u trenutku nastanka statusa neispun-
javanja obveza ovisi o načinu otplate. Izračun izloženosti u trenutku nastanaka statusa neispunjenja
obveza generira se na mjesečnoj razini te sumira na godišnjoj gdje je to potrebno.
Prilikom procjene očekivanih kreditnih gubitaka za izvanbilančne stavke primjenjuje se konverzijski
faktor 1.
Očekivani kreditni gubici na pojedinačnoj osnovi
Procjenu nadoknadivog iznosa plasmana koji ne pripadaju portfelju malih kredita Banka provodi na
pojedinačnoj osnovi temeljem sljedećih kriterija:
• kreditna sposobnost dužnika,
• dužnikova urednost u podmirivanju obveza i
• kvaliteta instrumenata osiguranja potraživanja.
U tom smislu Banka uzima u obzir utvrđeni kreditni rang dužnika odnosno drugih osoba u kredit-
nom poslu (jamaca, sudužnika i dr.), broj dana kašnjenja u podmirivanju obveza te vrstu i procijenjenu
vrijednost raspoloživih instrumenta osiguranja. Uzimajući to u obzir kao i sve druge dostupne podatke i
informacije, uključujući i indikatore povećanog kreditnog rizika, Banka provodi procjenu nadoknadivosti
plasmana procjenjujući očekivane kreditne gubitke, odnosno buduće novčane tokove po plasmanu, koje
diskontira i stavlja u odnos sa knjigovodstvenim iznosom plasmana, utvrđujući na taj način visinu potre-
bnih ispravaka vrijednosti plasmana. Pritom Banka uvažava odredbe propisane Odlukom o klasifikaciji
izloženosti u rizične skupine i načinu utvrđivanja kreditnih gubitaka Hrvatske narodne banke vezano
uz postupanje sa restrukturiranim plasmanima, plasmanima čija naplata se temelji na realizaciji instru-
menata osiguranja, plasmanima koji nisu osigurani adekvatnim instrumentima osiguranja te odredbe
vezano uz prihvatljivost instrumenata osiguranja i primjerenu visinu faktora umanjenja njihove vrijednosti.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
170
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Od početka 2021. godine Banka sukladno regulatornim odredbama (sadržane u Odluci o izmjenama
i dopunama Odluke o provedbi Uredbe (EU) br. 575/2013 u dijelu vrednovanja imovine i izvanbilančnih
stavki te izračunavanja regulatornoga kapitala i kapitalnih zahtjeva i Smjernicama o promjeni definicije
statusa neispunjenja obveza na temelju članka 178. Uredbe (EU) br. 575 / 2013) primjenjuje pragove
materijalnosti od 750 HRK za stanovništvo i 3.750 HRK za ne-stanovništvo, uz relativni prag od 1% za
sve segmente.
Očekivani kreditni gubici na skupnoj osnovi
Procjenu nadoknadivog iznosa plasmana koji pripadaju portfelju malih kredita Banka provodi u pra-
vilu na skupnoj osnovi temeljem urednosti u podmirivanju obveza dužnika po plasmanu. Pritom se iznos
sadašnje vrijednosti budućih novčanih tokova po plasmanima procjenjuje tako da se umanji glavnica
plasmana, ovisno o vrsti plasmana i evidentiranom broju dana kašnjenja u podmirivanju obveza dužnika.
d) Određivanje fer vrijednosti financijskih instrumenata
Fer vrijednost financijskih instrumenata koji kotiraju na aktivnom tržištu temelji se na njihovoj zaključnoj
cijeni. Ukoliko ne postoji aktivno tržište za financijski instrument, ili ako se, zbog bilo kojeg drugog
razloga, fer vrijednost ne može pouzdano utvrditi na temelju tržišne cijene, Banka utvrđuje fer vrijednost
korištenjem internog modela procjene fer vrijednosti. Takav model podrazumijeva korištenje cijena koje
su postignute na zadnjoj obavljenoj transakciji sličnog financijskog instrumenta te analizi diskontiranih
novčanih tokova, maksimalno koristeći tržišne pokazatelje te minimalno se oslanjajući na specifičnosti
subjekta. Tamo gdje su korištene tehnike diskontiranja novčanih tokova, procijenjeni novčani tokovi su
temeljeni na najboljoj procjeni poslovodstva pri čemu je diskontna stopa tržišna stopa.
Fer vrijednost je cijena koja bi bila postignuta na datum mjerenja prodajom neke stavke imovine ili
plaćena za prijenos neke obveze u urednoj transakciji na glavnom, odnosno najpovoljnijem tržištu pod
postojećim tržišnim uvjetima, neovisno o tome je li ona neposredno vidljiva ili procijenjena nekom drugom
metodom vrednovanja. Banka u procjeni fer vrijednosti neke stavke imovine ili obveza razmatra obilježja
dotične stavke imovine, odnosno obveze koje bi pri utvrđivanju njene cijene na datum mjerenja razma-
trali i tržišni sudionici. Radi mjerenja i/ili objavljivanja fer vrijednosti u ovim nekonsolidiranim financijskim
izvještajima, mjera fer vrijednost utvrđuje se na gore navedeni način, izuzev kod plaćanja temeljenih na
dionicama iz djelokruga MSFI-ja 2, najmova iz djelokruga MSFI-a 16 i mjera koje su donekle slične fer
vrijednosti, ali nisu fer vrijednost, kao što su neto prodajna/ostvariva vrijednost iz MRS-a 2 ili vrijednost
u uporabi iz MRS-a 36.
Nadalje, mjere fer vrijednosti su za potrebe financijskog izvještavanja razvrstane u 1., 2. ili 3. kate-
goriju ulaznih podataka prema njihovom stupnju dostupnosti i značajnosti u odnosu na ukupnu mjeru fer
vrijednosti, koje su kako slijedi:
• Ulazni podaci 1. razine su (neusklađene) cijene koje kotiraju na aktivnim tržištima za identičnu
imovinu, odnosno identične obveze i subjektu su dostupne na datum mjerenja.
• Ulazni podaci 2. razine su ulazni podaci koji nisu cijene koje kotiraju i vidljive su za predmetnu
imovinu, odnosno obvezu, bilo neposredno, bilo posredno i
• Ulazni podaci 3. razine su ulazni podaci o predmetnoj imovini, odnosno obvezi koji nisu vidljivi.
Fer vrijednost derivativnih instrumenata kojima se ne trguje procjenjuje se temeljem iznosa primi-
taka ili izdataka koje bi Banka i Grupa imale u slučaju prodaje ugovora na datum pripreme financijskih
izvještaja, uzimajući u obzir trenutne tržišne uvjete, vlastiti kreditni rizik te kreditnu sposobnost druge
ugovorne strane.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
171
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
e) Reklasifikacija
Reklasifikacije financijske imovine dozvoljene su samo i isključivo ako subjekt mijenja svoj poslovni
model upravljanja financijskom imovinom. Banka ne reklasificira financijske obveze. Premještanje
između kategorija zavisi od toga u koju je kategoriju financijski instrument početno raspoređen. Ako
Banka reklasificira imovinu, reklasifikacija se primjenjuje od datuma reklasifikacije. Banka ne prepravlja
prethodno priznatu dobit, gubitke (uključujući dobit ili gubitke uslijed umanjenja vrijednosti) ni kamate.
Ako Banka reklasificira financijsku imovinu iz kategorije mjerenja po amortiziranom trošku u kate-
goriju mjerenja po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, njezina fer vrijednost mjeri se na datum
reklasifikacije. Sva dobit ili gubici nastali kao razlika između prethodno amortiziranog troška financijske
imovine i fer vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitka.
Ako Banka reklasificira financijsku imovinu iz kategorije mjerenja po fer vrijednosti kroz račun dobiti
i gubitka u kategoriju mjerenja po amortiziranom trošku, njezina fer vrijednost na datum reklasifikacije
postaje njezina nova bruto knjigovodstvena vrijednost.
Ako Banka reklasificira financijsku imovinu iz kategorije mjerenja po amortiziranom trošku u katego-
riju mjerenja po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, njezina fer vrijednost mjeri se na datum
reklasifikacije. Sva dobit ili gubici nastali kao razlika između prethodno amortiziranog troška financijske
imovine i fer vrijednosti priznaju se u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti. Efektivna kamatna stopa i mjerenje
očekivanih kreditnih gubitaka ne usklađuju se zbog reklasifikacije.
Ako Banka reklasificira financijsku imovinu iz kategorije mjerenja po fer vrijednosti kroz ostalu sve-
obuhvatnu dobit u kategoriju mjerenja po amortiziranom trošku, financijska se imovina reklasificira po
njezinoj fer vrijednosti na datum reklasifikacije. Međutim, kumulativna dobit ili gubici prethodno priznati
u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti brišu se iz vlasničkog kapitala i usklađuju s fer vrijednosti financijske
imovine na datum reklasifikacije. Slijedom toga, financijska se imovina mjeri na datum reklasifikacije kao
da je uvijek mjerena po amortiziranom trošku. To usklađenje utječe na ostalu sveobuhvatnu dobit, ali
ne utječe na račun dobiti i gubitka te stoga nije reklasifikacijsko usklađenje. Efektivna kamatna stopa i
mjerenje očekivanih kreditnih gubitaka ne usklađuju se zbog reklasifikacije.
Ako subjekt reklasificira financijsku imovinu iz kategorije mjerenja po fer vrijednosti kroz račun dobiti
i gubitka u kategoriju mjerenja po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, financijska se imovina
i dalje mjeri po fer vrijednosti.
Ako subjekt reklasificira financijsku imovinu iz kategorije mjerenja po fer vrijednosti kroz ostalu sveo-
buhvatnu dobit u kategoriju mjerenja po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, financijska se imovina i
dalje mjeri po fer vrijednosti. Kumulativna dobit ili gubici prethodno priznati u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti
reklasificiraju se iz vlasničkog kapitala u račun dobiti i gubitka kao reklasifikacijsko usklađenje na datum
reklasifikacije.
Ostali financijski instrumenti
Trezorski zapisi i dužničke vrijednosnice
Trezorski zapisi i dužničke vrijednosnice koje Banka posjeduje u svrhu kratkoročnog stjecanja dobiti
klasificirani su po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka. Ukoliko je namjera prikupljanje ugovornih
novčanih tokova u svrhu dugoročnog stjecanja dobiti, financijska imovina klasificira se kao imovina po
fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, te se vrednuje po fer vrijednosti. Trezorski zapisi te duž-
ničke vrijednosnice za koje Banka ima namjeru prikupljanja ugovornih novčanih tokova, klasificirani su u
poslovni model čiji je cilj držanje imovine radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova.
Vlasničke vrijednosnice te ulaganja u otvorene investicijske fondove
Vlasničke vrijednosnice klasificiraju se po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka ili kao imovina po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI (BILJEŠKA 8, 9, 10, 11) (nastavak)
172
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
8. FINANCIJSKA IMOVINA PO FER VRIJEDNOSTI KROZ RAČUN DOBITI I GUBITKA
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Instrumenti koji se drže radi trgovanja
Obveznice Ministarstva financija 381.243 483.499 291.689 483.499
Korporativne obveznice i komercijalni zapisi 23.750 24.861 23.750 24.861
Dužničke vrijednosnice,
kotiraju na aktivnim tržištima 404.993 508.361 315.439 508.361
Ulaganja u investicijske fondove,
kotiraju na aktivnim tržištima 69.305 80.933 69.305 80.933
Vlasničke vrijednosnice,
kotiraju na aktivnim tržištima 24.919 24.706 24.919 24.706
499.217 614.000 409.663 614.000
Krediti i potraživanja od komitenata
- pravnih osoba 2.444 2.895 2.444 2.895
- stanovništvo 2.521 4.457 2.521 4.457
4.965 7.352 4.965 7.352
Obračunata nedospjela kamata 4.268 4.634 4.096 4.634
Ukupno 508.813 625.986 419.087 625.986
173
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
9. FINANCIJSKA IMOVINA PO FER VRIJEDNOSTI KROZ OSTALU SVEOBUHVATNU DOBIT
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Dužničke vrijednosnice,
koje kotiraju na aktivnim tržištima
Obveznice Ministarstva financija - 3.953.844 - 3.953.844
Korporativne obveznice - 195.219 - 195.219
- 4.149.062 - 4.149.062
Dužničke vrijednosnice,
koje ne kotiraju na aktivnim tržištima
Trezorski zapisi Ministarstva financija - 376.071 - 376.071
Vlasničke vrijednosnice,
ne kotiraju na aktivnim tržištima
- pravnih osoba 26.000 25.669 26.000 25.669
26.000 25.669 26.000 25.669
Vlasničke vrijednosnice,
kotiraju na aktivnim tržištima
- pravnih osoba 141 22.021 - 22.021
- nebankovnih financijskih institucija 2.547 2.215 2.547 2.215
Očekivani kreditni gubici po vlasničkim
vrijednosnicama - (1.033) - (1.033)
2.688 23.204 2.547 23.204
Obračunata nedospjela kamata - 27.292 - 27.292
Ukupno 28.688 4.601.297 28.547 4.601.297
Banka je od početka 2022. suočena s nekoliko ključnih događaja koji su uvelike utjecali na njeno redovno poslova-
nje. Radi se o akviziciji Nove hrvatske banke d.d. („NHB“), pripremama za uvođenja EURO valute te promjenama
u makroekonomskim trendovima. Akvizicija NHB-a je imala značajan strateški i financijski učinak na poslovanje
Grupe pri čemu je najvažnije spomenuti usmjeravanje viška likvidnosti prema NHB-u (što je značajno utjecalo na
poslovni model držanje radi naplate i prodaje, odnosno način na koji se on evaluira i na koji se o njemu izvještava
prema ključnom menadžmentu – a sve sukladno točki B4.1.2B MSFI-ja 9) i postupnu pripremu novog operativnog
ciljanog modela. U sklopu organizacijskih promjena fokus u upravljanju portfeljem dužničkih vrijednosnih papira
prebacuje se s upravljanja rezervama likvidnosti koje se po potrebi mogu prodati na tržištu na portfelj dužničkih
vrijednosnih papira sa očekivanim kamatnim prihodom po dospijeću.
Banka je u posljednjim godinama zbog visoke razine likvidnosti sustava iznimno rijetko koristila instrument
prodaje dijela dužničkih vrijednosnih papira iz poslovnog modela držanja radi naplate.
174
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
9. FINANCIJSKA IMOVINA PO FER VRIJEDNOSTI KROZ OSTALU SVEOBUHVATNU DOBIT (nastavak)
Promjene u rezervacijama za očekivane kreditne gubitke financijske imovine koja se vrednuje po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
Grupa
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani
gubici stupanj 3
Očekivani
gubici stupanj
1 i 2
Ukupno
Očekivani
gubici stupanj 3
Očekivani
gubici stupanj
1 i 2
Ukupno
Na dan 1. siječnja
1.033
21.212
22.245
1.033
14.802
15.835
Povećanje očekivanih
kreditnih gubitaka
-
(21.212)
(21.212)
-
6.410
6.410
Ostalo
(1.033)
-
(1.033)
-
-
-
Na dan 31. prosinca
-
-
-
1.033
21.212
22.245
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani
gubici stupanj 3
Očekivani
gubici stupanj
1 i 2
Ukupno
Očekivani
gubici stupanj 3
Očekivani
gubici stupanj
1 i 2
Ukupno
Na dan 1. siječnja
1.033
21.212
22.245
1.033
14.802
15.835
Povećanje očekivanih
kreditnih gubitaka
-
(21.212)
(21.212)
-
6.410
6.410
Ostalo
(1.033)
-
(1.033)
-
-
-
Na dan 31. prosinca
-
-
-
1.033
21.212
22.245
Sva financijska imovina Grupe i Banke koja se vrednuje po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit nalazi
se u stupnju 1 te tijekom godine nije bilo prijenosa između stupnjeva.
Očekivani kreditni gubici imovine koja se vrednuje po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit prika-
zani su u bilješci 36.
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike i činjenicu da se vrijednosnice iz poslovnog modela držanje
radi naplate i prodaje ne prodaju za eventualne likvidnosne potrebe, već se uglavnom drže radi prikupljanja
ugovorenih novčanih tokova, takve vrijednosnice zapravo zadovoljavaju kriterije poslovnog modela držanja radi
naplate. Banka je 2022. godini donijela odluku o promjeni poslovnog modela za dužničke vrijednosne papire
koje je Banka držala radi naplate i prodaje u poslovni model držanje radi naplate. Promjenom poslovnog modela,
Banka je posljedično reklasifikacirala portfelj vrijednosnih papira koji su bili raspoređeni u poslovni model držanja
radi naplate i prodaje u poslovni model držanje radi naplate, sukladno točki 4.4.1. u sklopu Međunarodnog stan-
darda financijskog izvještavanja 9 (MSFI9): Financijski instrumenti. Iznos koji je reklasificiran iz portfelja koji se
vrednovao po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit iznosi 2.879.405 tisuća kuna za Banku i 3.390.752
tisuća kuna za Grupu.
Fer vrijednost reklasificirane imovine bi u slučaju ostanka u portfelju financijska imovina po fer vrijednosti kroz
ostalu sveobuhvatnu dobit na dan 31. 12. 2022. iznosila 2.777.490 tisuća kuna za Banku i 3.288.837 za Grupu,
dok bi iznos gubitka koji bi Banka priznala u rezervi za fer vrijednost za 2022. godinu iznosio 457.916 tisuća kuna,
a Grupa 500.392 tisuća kuna. Dividenda priznata po vlasničkim vrijednosnim papirima u portfelju financijska
imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit u 2022. godini za Banku i Grupu iznosi 130 tisuća kuna.
Tijekom 2022.u portfelju po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit dospjelo je vrijednosnica u nominal-
nom iznosu 1.270.388 tisuća kuna u Banci i 1.286.457 tisuća kuna u Grupi. Prodajom vrijednosnica iz navedenog
portfelja Banka i Grupa ostvarile su 2.118 tisuća kuna realiziranog dobitka.
Na dan 31. 12. 2022. Banka i Grupa nisu imale vrijednosnice iz portfelja koji se vrednuje kroz ostalu sveobu-
hvatnu dobit dane kao zalog u repo transakcijama.
175
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
'000 kn
2022.
2021.
Očekivani
gubici
stupanj 3
Očekivani
gubici
stupanj 1 i 2
Ukupno
Očekivani
gubici
stupanj 3
Očekivani
gubici
stupanj 1 i 2
Ukupno
Na dan 1. siječnja
-
5
5
90
26
116
Donos NHB
-
3
3
-
-
-
Povećanje/(smanjenje)
očekivanih kreditnih
gubitaka
-
1.202
1.202
(90)
(21)
(111)
Efekt reklasifikacije FVOSD
-
8.606
8.606
-
-
-
Na dan 31. prosinca
-
9.816
9.816
-
5
5
Banka
'000 kn
2022.
2021.
Očekivani
gubici
stupanj 3
Očekivani
gubici
stupanj 1 i 2
Ukupno
Očekivani
gubici
stupanj 3
Očekivani
gubici
stupanj 1 i 2
Ukupno
Na dan 1. siječnja
-
5
5
90
26
116
Povećanje/(smanjenje)
očekivanih kreditnih
gubitaka
-
1.157
1.157
(90)
(21)
(111)
Efekt reklasifikcije FVOSD
-
8.028
8.028
-
-
-
Na dan 31. prosinca
-
9.190
9.190
-
5
5
10. FINANCIJSKA IMOVINA PO AMORTIZIRANOM TROŠKU
Promjene u rezervacijama za očekivane kreditne gubitke financijskih ulaganja koja se vrednuju po
amortiziranom trošku
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Obveznice Ministarstva financija
4.462.821
-
3.914.251
-
Trezorski zapisi Ministarstva financija
1.129.804
-
1.129.804
-
Obveznice banaka
226.035
-
226.035
-
Korporativne obveznice
154.278
300
154.278
300
Mjenice
2.352
158
-
158
5.975.290 458 5.424.368 458
Obračunata nedospjela kamata
36.305
-
32.088
-
Rezervacije za stupanj 1 i 2
(9.816)
(5)
(9.19 0)
(5)
Ukupno
6.001.779
453
5.447.266
453
176
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
10. FINANCIJSKA IMOVINA PO AMORTIZIRANOM TROŠKU (nastavak)
Grupa
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2022.
-
460
-
460
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena
ili otplaćena imovina (isključujući otpis) 5.375.409 80.587
-
5.455.996
Stanje na dan 31. prosinca 2022. 5.375.409 81.046
-
5.456.455
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2022.
- (5)
-
(5)
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena
ili otplaćena imovina (isključujući otpis) (9.080) (105)
-
(9.185)
Očekivani kreditni gubici na dan
31. prosinca 2022. (9.080) (111)
-
(9.190)
Grupa
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2021.
1.191
-
900
2.091
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena
ili otplaćena imovina (isključujući otpis) (1.191) 460 (900) (1.631)
Stanje na dan 31. prosinca 2021.
-
460
-
460
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2021. (26)
-
(90) (116)
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena
ili otplaćena imovina (isključujući otpis) 26 (5) 90
111
Očekivani kreditni gubici na dan
31. prosinca 2021.
-
(5)
-
(5)
177
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
10. FINANCIJSKA IMOVINA PO AMORTIZIRANOM TROŠKU (nastavak)
Banka
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2022.
-
460
-
460
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena
ili otplaćena imovina (isključujući otpis) 5.375.409 80.587
-
5.455.996
Stanje na dan 31. prosinca 2022. 5.375.409 81.046
-
5.456.455
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2022.
-
(5)
-
(5)
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena
ili otplaćena imovina (isključujući otpis) (9.080) (105)
-
(9.185)
Očekivani kreditni gubici na dan
31. prosinca 2022. (9.080) (111)
-
(9.190)
Banka
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2021. 1.191
-
900 2.091
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena ili
otplaćena imovina (isključujući otpis) (1.191) 460 (900) (1.631)
Stanje na dan 31. prosinca 2021.
-
460
-
460
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2021. (26)
-
(90) (116)
Nastala ili kupljena nova imovina - Isknjižena ili
otplaćena imovina (isključujući otpis) 26 (5) 90 111
Očekivani kreditni gubici na dan
31. prosinca 2021.
-
(5)
-
(5)
178
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
11. KREDITI I POTRAŽIVANJA OD KOMITENATA
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Kratkoročni krediti
Pravnim osobama 2.086.381 1.261.430 1.444.721 1.261.430
Stanovništvu 1.050.002 948.040 917.6 56 948.040
Ukupno kratkoročni krediti 3.136.383 2.209.470 2.362.377 2.209.470
Dugoročni krediti
Pravnim osobama 9.516.481 6.094.990 7.215. 5 48 6.094.990
Stanovništvu 12.239.078 7.375.842 7.70 3. 015 7.375.842
Ukupno dugoročni krediti 21.755.559 13.470.832 14.918.563 13.470.832
Obračunata bruto dospjela kamata 134.676 114.910 112 .10 6 114.910
Obračunata bruto nedospjela kamata 58.873 9.652 27.13 5 9.652
Ukupno bruto krediti 25.085.491 15.804.864 17.420.181 15.804.864
Očekivani kreditni gubici za stupanj 3 (1.614.926) (1.308.291) (1.293.793) (1.308.291)
Očekivani kreditni gubici za stupanj 1 i 2 (401.292) (244.772) (252.675) (244.772)
Ukupno očekivani kreditni gubici (2.016.218) (1.553.063) (1.546.468) (1.553.063)
Ukupno neto krediti 23.069.273 14.251.800 15.873.713 14.251.800
Postotni udio rezervacija za umanjenje
vrijednosti i rezervi u bruto kreditima
komitentima 8,04% 9,83% 8,88% 9,83%
Krediti komitentima prikazani su primjenom efektivne kamatne stope i neto od gubitaka za očekivane
kreditne gubitke. Kupljeni krediti za koje Banka ima namjeru prikupljanja ugovorenih novčanih tokova
klasificiraju se kao imovina koja se vrednuje po amortiziranom trošku. U skladu s odredbama HNB-a,
amortizacija diskonta od umanjenja vrijednosti uključuje se u gubitke od umanjenja vrijednosti.
179
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Promjene u rezervacijama za očekivane kreditne gubitke
Promjene na rezervacijama za očekivane kreditne gubitke kredita i potraživanja od komitenata prikazane su
kako slijedi:
11. KREDITI I POTRAŽIVANJA OD KOMITENATA (nastavak)
Grupa
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani
gubici
stupanj
3
Očekivani
gubici
stupanj
1 i 2 Ukupno
Očekivani
gubici
stupanj
3
Očekivani
gubici
stupanj
1 i 2 Ukupno
Na dan 1. siječnja 1.308.291 244.772 1.553.063 1.328.007 252.955 1.580.962
Donos NHB 284.473 66.924 351.397 - - -
Povećanje/(smanjenje)
očekivanih kreditnih
gubitka 66.013 89.287 155.300 66.324 (8.015) 58.309
Neto gubitak od tečajnih
razlika
(2.330) 194 (2.136) (342) (168) (510)
Otpisi
(15.662) - (15.662) (111.2 21)
-
(111.221)
Ostalo (25.859) 114 (25.744) 25.523
-
25.523
Na dan 31. prosinca 1.614.926 401.291 2.016.218 1.308.291 244.772 1.553.063
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani
gubici
stupanj
3
Očekivani
gubici
stupanj
1 i 2 Ukupno
Očekivani
gubici
stupanj
3
Očekivani
gubici
stupanj
1 i 2 Ukupno
Na dan 1. siječnja 1.308.291 244.772 1.553.064 1.328.007 252.955 1.580.962
Povećanje/(smanjenje)
očekivanih kreditnih
gubitka (23.092) 7.709 (15.383) 66.324 (8.015) 58.309
Neto gubitak od tečajnih
razlika (2.207) 194 (2.013) (342) (168) (510)
Otpisi (15.662) - (15.662) (111. 221) - (111.221)
Ostalo 26.463 - 26.463 25.523
-
25.523
Na dan 31. prosinca 1.293.792 252.675 1.546.468 1.308.291 244.772 1.553.063
180
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
11. KREDITI I POTRAŽIVANJA OD KOMITENATA (nastavak)
Analiza bruto izloženosti i očekivanih kreditnih gubitaka za Grupu i Banku u 2022. godini je, kako slijedi:
Grupa
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2022. 18.642.561 2.052.836 2.530.235 23.225.632
Nova imovina 7.317.42 9 840.322 41.849 8.199.599
Isknjižena ili otplaćena imovina
(isključujući otpis) (4.986.563) (791.318) (479.212) (6.257.093)
Prijenos u stupanj 1 513.799 (494.892) (18.907) -
Prijenos u stupanj 2 (1.240.997) 1.434.438 (193.441)
-
Prijenos u stupanj 3 (203.221) (137.165) 340.386
-
Promjene uzrokovane modifikacijom
(ne rezultiraju prestankom priznavanja) (3.094) (868) 388 (3.574)
Otpisani iznosi (23) (13) (79.038) (79.073)
Stanje na dan 31. prosinca 2022. 20.039.891 2.903.340 2.142.259 25.085.491
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2022. (174.239) (137.458) (1.592.764) (1.904.460)
Nova imovina (62.010) (24.250) (5.208) (91.468)
Isknjižena ili otplaćena imovina
(isključujući otpis) 14.942 14.793 8 6.149 115.884
Prijenos u stupanj 1 (45.484) 38.010 7.474 -
Prijenos u stupanj 2 25.237 (35.223) 9.985 -
Prijenos u stupanj 3 4.333 16.684 (21.017)
-
Promjena očekivanih kreditnih gubitaka 59.567 (96.206) (167.53 8) (204.177)
Otpisani iznosi 3 8 67.992 68.003
Stanje na dan 31. prosinca 2022. (177.650) (223.642) (1.614.926) (2.016.218)
181
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2022. 12.383.527 1.277.552 2.143.784 15.804.863
Nova imovina 4.18 6.411 508.537 41.849 4.736.797
Isknjižena ili otplaćena imovina
(isključujući otpis) (2.252.137) (407.856) (440.473) (3.100.467)
Prijenos u stupanj 1 3 80.191 (367.3 01) (12.890) -
Prijenos u stupanj 2 (869.648) 1.052.223 (182.574)
-
Prijenos u stupanj 3 (60.777) (63.010) 123.788
-
Promjene uzrokovane modifikacijom
(ne rezultiraju prestankom priznavanja) (3.094) (868) 388 (3.574)
Otpisani iznosi (23) (13) (17.403) (17.439)
Stanje na dan 31. prosinca 2022. 13.764.449 1.999.263 1.656.469 17.420.181
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2022. (136.085) (108.687) (1.308.291) (1.553.063)
Nova imovina (54.406) (19.293) (5.208) (78.907)
Isknjižena ili otplaćena imovina
(isključujući otpis) 14.942 14.793 72.017 101.752
Prijenos u stupanj 1 (30.056) 28.923 1.133 -
Prijenos u stupanj 2 20.653 (40.347) 19.694 -
Prijenos u stupanj 3 2.664 7.702 (10.366) -
Promjena očekivanih kreditnih gubitaka 62.528 (16.018) (78.433) (31.922)
Otpisani iznosi 3 8 15.662 15.673
Stanje na dan 31. prosinca 2022. (119.757) (132.918) (1.293.792) (1.546.467)
11. KREDITI I POTRAŽIVANJA OD KOMITENATA (nastavak)
Od čega je kupljena ili izdana kreditno umanjena financijska imovina (POCI) za Grupu i Banku kako slijedi:
'000 kn POCI
Neto stanje na dan 1. siječnja 2022. 153.660
Nova imovina 6.541
Otplaćena imovina (isključujući otpis) (123.339)
Otpisani iznosi 84
Neto stanje na dan 31. prosinca 2022. 36.947
182
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
'000 kn Stupanj 1 Stupanj 2 Stupanj 3 Ukupno
Stanje na dan 1. siječnja 2021. 13.412.293 763.209 2.128.229 16.303.730
Nova imovina 3.112.0 66 340.339 64.966 3.517.371
Isknjižena ili otplaćena imovina
(isključujući otpis) (3.353.479) (297.79 4) (248.863) (3.900.136)
Prijenos u stupanj 1 64.536 (57.579) (6.957) -
Prijenos u stupanj 2 (6 47.0 41) 678.510 (31.469) -
Prijenos u stupanj 3 (206.621) (148.394) 355.015 -
Promjene uzrokovane modifikacijom
(ne rezultiraju prestankom priznavanja) 1.908 (592) (5.644) (4.329)
Otpisani iznosi (134) (145) (111.49 4) (111.773)
Stanje na dan 31. prosinca 2021. 12.383.527 1.277.552 2.143.784 15.804.864
Očekivani kreditni gubici na
1. siječnja 2021. (172.023) (80.512) (1.328.426) (1.580.961)
Nova imovina (26.956) (16.060) (8.355) (51.371)
Isknjižena ili otplaćena imovina
(isključujući otpis) 50.150 13.799 58.705 122.654
Prijenos u stupanj 1 (5.534) 4.785 749 -
Prijenos u stupanj 2 19.784 (21.488) 1.705 -
Prijenos u stupanj 3 5.313 13.964 (19.277) -
Promjena očekivanih kreditnih gubitaka (6.819) (23.174) (124.613) (154.606)
Otpisani iznosi -
-
111.2 21 111.221
Stanje na dan 31. prosinca 2021. (136.085) (108.687) (1.308.291) (1.553.064)
Od čega je kupljena ili izdana kreditno umanjena financijska imovina (POCI) za Banku kako slijedi:
'000 kn POCI
Neto stanje na dan 1. siječnja 2021. 176.014
Nastala ili kupljena nova imovina 690
Otplaćena imovina (isključujući otpis) (22.950)
Otpisani iznosi (93)
Neto stanje na dan 31. prosinca 2021. 153.660
Analiza bruto izloženosti očekivanih kreditnih gubitaka za Grupu i Banku u 2021. godini je, kako slijedi:
11. KREDITI I POTRAŽIVANJA OD KOMITENATA (nastavak)
183
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
12. IMOVINA NAMIJENJENA PRODAJI
Banka i Grupa početno priznaju (klasificiraju) dugotrajnu imovinu kao imovinu namijenjenu prodaji
ako će njezina vrijednost biti nadoknađena prodajom, umjesto njezinim korištenjem u svrhu obavljanja
poslovnih aktivnosti putem troška amortizacije. Takva imovina se prije inicijalne klasifikacije mjeri po fer
vrijednosti sukladno primjenjivim standardima za vrstu imovine, umanjeno za troškove prodaje.
Naknadno mjerenje imovine namijenjene za prodaju provodi se po nižoj vrijednosti između trenutne
knjigovodstvene vrijednosti i fer tržišne vrijednosti umanjene za troškove prodaje.
Da bi se dugotrajna imovina mogla klasificirati kao imovina namijenjena za prodaju trebaju biti ispu-
njeni sljedeći uvjeti:
• imovina mora biti odmah raspoloživa za prodaju u postojećem stanju (uz uvjete koji su česti i
uobičajeni pri preuzimanju)
• treba postojati vrlo velika mogućnost prodaje
• treba postojati aktivan program za pronalaženje kupca
• ponuđena cijena prodaje mora biti prihvatljiva u odnosu na njenu trenutnu fer tržišnu vrijednost
• prodaja treba biti određena kao moguća u roku od jedne godine od datuma klasifikacije imovine,
uz iznimne okolnosti koje su izvan kontrole Banke i gdje postoji dovoljno dokaza da će Banka
postupati u skladu s programom prodaje i da se neće odustati od plana.
Ukoliko nastupe događaji koji mogu produžiti razdoblje za dovršenje prodaje isto ne isključuje imovinu
od klasificiranja imovine kao namijenjene prodaji ukoliko su se dogodile okolnosti izvan kontrole Banke
i Grupe i ako postoje dokazi da će Banka i Grupa i nadalje u skladu s planiranim nastaviti prodaju iste.
Banka i Grupa ne provode amortizaciju dugotrajne materijalne imovine klasificirane kao imovina
namijenjena prodaji. Gubitak od umanjenja koji nastaje prilikom naknadnog mjerenja dugotrajne imovine
Banka i Grupa priznaju u računu dobiti i gubitka. Naknadni dobici od povećanja fer vrijednosti prethodno
umanjene imovine priznati će se u računu dobiti i gubitka u trenutku prodaje. Ukoliko se utvrdi da dugo-
trajna imovina klasificirana kao imovina namijenjena prodaji ne udovoljava kriterijima početnog priznava-
nja Banka i Grupa prestaju priznavati navedenu imovinu kao imovinu namijenjenu prodaji. Banka i Grupa
prestaju priznavati imovinu namijenjenu prodaji i u slučaju da takvu imovinu proda. Dobitak ili gubitak od
prodaje imovine namijenjene prodaji priznaje se u računu dobiti i gubitka.
Banka je tijekom 2021. godine prenijela ulaganja u nekretnine u vrijednosti 9.200 tisuća kuna (bilješka 15.) u
imovinu namijenjenu prodaji te su navedene nekretnine prodane tijekom prvog kvartala 2022. godine.
Kretanje po imovini namijenjenoj prodaji bilo je kako slijedi:
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na dan 1. siječnja 9.200 - 9.200 -
Prijenos iz ulaganja u nekretnine u
imovinu namijenjenu prodaji
-
9.200
-
9.200
Prijenos s ulaganja u nekretnine 32.001
-
32.001 -
Prodaja (41.201)
-
(41.201) -
Stanje na dan 31. prosinca - 9.200 - 9.200
184
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
a) Ovisna društva Banke su:
Industrija
Država
Vlasništvo na dan
31. prosinca 2022.
Vlasništvo na dan
31. prosinca 2021.
HPB Invest d.o.o.
Upravljanje investicijskim
fondovima
Hrvatska 100% 100%
HPB-nekretnine d.o.o.
Promet nekretnina i
graditeljstvo
Hrvatska 100% 100%
Nova hrvatska banka d.d. Financijske djelatnosti Hrvatska 100% -
Pronam Nekretnine d.o.o.
Promet nekretnina i
graditeljstvo
Hrvatska 100% -
Ovisna društva
Ovisna društva su sva društva kojima upravlja Banka. Ovisna društva se konsolidiraju, odnosno prestaju
se konsolidirati od trenutka u kojem Banka stekne, odnosno izgubi kontrolu nad njima. Prihodi i rashodi
ovisnih društava stečenih ili otuđenih tijekom godine uključuju se u konsolidirani izvještaj o dobiti ili
gubitku te ostaloj sveobuhvatnoj dobiti od datuma na koji je Banka stekla kontrolu do datuma prestanka
kontrole. U nekonsolidiranim financijskim izvještajima Banke, ulaganja u ovisna društva iskazuju se po
trošku stjecanja, umanjenom za eventualno umanjenje vrijednosti.
Računovodstvene politike ovisnih društava mijenjaju se prema potrebi, kako bi se osigurala usklađe-
nost s politikama Grupe.
Poslovne kombinacije
Metoda stjecanja koristi se za evidentiranje stjecanja ovisnih društava od strane Grupe.
Datum stjecanja definira se kao datum na koji stjecatelj dobiva kontrolu nad stečenikom.
Naknada prenesena za stjecanje ovisnog društva sastoji se od:
• fer vrijednosti prenesene imovine
• nastalih obveza prema bivšim vlasnicima stečenog poslovanja
• vlasničkih udjela izdanih od strane Grupe
• fer vrijednosti bilo koje imovine ili obveze koja proizlazi iz ugovora o potencijalnoj naknadi, i
• fer vrijednosti bilo kojeg prethodnog vlasničkog udjela u ovisnom društvu.
Stečena prepoznatljiva imovina te obveze i potencijalne obveze preuzete u poslovnom spajanju se,
uz ograničene iznimke, početno mjere po fer vrijednostima na datum stjecanja. Transakcijski troškovi
povezani sa stjecanjem i nastali izdavanjem vlasničkih instrumenata oduzimaju se od kapitala; transak-
cijski troškovi nastali izdavanjem duga kao dio poslovnog spajanja oduzimaju se od knjigovodstvene
vrijednosti duga, a svi ostali transakcijski troškovi povezani sa stjecanjem priznaju se kao trošak.
Višak prenesene naknade, iznos bilo kojeg manjinskog (nekontrolirajućeg) udjela u stečenom subjektu,
i fer vrijednosti na datum stjecanja bilo kojeg prethodnog vlasničkog udjela u stečenom subjektu iznad fer
vrijednosti stečene neto prepoznatljive imovine, iskazuje se kao goodwill.
Ukoliko su ti iznosi manji od fer vrijednosti neto prepoznatljive imovine stečenog poslovanja, razlika
se priznaje izravno u računu dobiti i gubitka kao povoljna kupnja nakon što Uprava ponovno procijeni je li
identificirala svu stečenu imovinu i sve preuzete obveze i nepredviđene obveze te preispita primjerenost
njihova mjerenja.
13. ULAGANJA U OVISNA DRUŠTVA
185
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
b) Ulaganja u ovisna društva koja se u potpunosti konsolidiraju u financijskim izvještajima Grupe su kako slijedi:
Naknada za kupnju određena je Odlukom Jedinstvenog sanacijskog odbora pri donošenju sanacijske sheme
za Sberbank d.d. Budući da je naknada za kupnju ispod fer vrijednosti stečene neto imovine, transakcija je
rezultirala dobiti od kupnje.
Dobit od povoljne kupnje u iznosu 1.018.765 tisuća kuna priznat je u računu dobiti i gubitka u u liniji „Prihod
od povoljne kupnje“.
2022.
’000 kn
2021.
'000 kn
HPB Invest d.o.o. 5.000 5.000
HPB Nekretnine d.o.o. 4.761 4.761
Pronam Nekrenine d.o.o. 20.344 -
Nova hrvatska banka d.d. 71.000 -
Ukupno 101.105 9.761
Kretanje po ulaganjima u ovisna društva opisana su u nastavku:
'000 kn
Kupoprodajna cijena
71.000
Fer vrijednost stečene imovine
1.089.765
Dobit od povoljne kupnje
1.018.765
13. ULAGANJA U OVISNA DRUŠTVA (nastavak)
STJECANJE NOVE HRVATSKE BANKE d.d. (SBERBANK d.d. u sanaciji)
Banka je stekla kontrolu nad 100% dionica „Sberbank d.d. u sanaciji (sada Nova hrvatska banka d.d. („NHB“)).
Banci Sberbank d.d. Hrvatska, narušena je likvidnost kao posljedica ruske invazije na Ukrajinu što je uzroko-
valo povećano povlačenje depozita klijenata.
Jedinstveni sanacijski odbor (SRB) je 27. veljače 2022. utvrdio da Sberbank Europe AG u Austriji i njegova
društva kćeri u Hrvatskoj i Sloveniji propadaju ili će vjerojatno propasti zbog naglog narušavanja njihova stanja
likvidnosti, čime je potvrdio procjenu Europske središnje banke.
Dana 1. ožujka 2022. godine Jedinstveni sanacijski odbor prihvatio je odluku o sanaciji hrvatske i slovenske
podružnice Sberbanke. Odlučeno je da se sanacija provede prodajom. Do 14. travnja 2022. koordinaciju poslo-
vanja Sberbank d.d. preuzela je sanacijska uprava.
Savjet Hrvatske narodne banke („HNB”) donio je Odluku o završetku postupka sanacije nad „Sberbank d.d.
u sanaciji” 13. travnja 2022. Jedinstveni sanacijski odbor naložio je HNB-u da prenese 615.623 dionice, koje
predstavljaju 100% temeljnog kapitala, Sberbank d.d. na Hrvatsku poštansku banku d.d. za iznos od 71 milijun
kuna, ili 9,6 milijuna EUR. Savjet HNB-a donio je odluku o izdavanju suglasnosti za imenovanje članova uprave
Sberbank d.d. u sanaciji počevši od 14. travnja 2022. godine.
Dana 14. travnja 2022. Banka je preuzela kontrolu nad novom članicom HPB Grupe koja je nastavila djelo-
vati pod novim nazivom Nova hrvatska banka d.d.
U trenutku objave ovog izvještaja pokrenut je proces pripajanja Nove hrvatske banke d.d. te se završetak
pravnog pripajanja očekuje početkom drugog polugodišta 2023. godine.
Detalji stjecanja, neto imovina i dobit od povoljne kupnje prikazani su u nastavku:
186
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Fer vrijednost stečene neto imovine:
Krediti i potraživanja od komitenata:
Naknada za stjecanje – odljev gotovine:
’000 kn
Novac i novčana sredstva
226.300
Računi kod banaka
937.076
Obvezna pričuva kod Hrvatske narodne banke
43 4.411
Krediti i potraživanja od banaka
2.972
Financijska imovina po fer vrijednosti
664.703
Krediti i potraživanja od komitenata
7.078 . 22 0
Odgođena porezna imovina
45.698
Ostala imovina
25.726
Nekretnine, oprema i imovina s pravom upotrebe
92.036
Nematerijalna imovina
103.363
Depoziti banaka
(3.333.940)
Depoziti komitenata
(4.5 45 .170)
Posudbe
(204.712)
Rezervacije za potencijalne i preuzete obveze
(247. 580)
Ostale obveze
(189.338)
Fer vrijednost stečene neto imovine 1.089.765
’000 kn
Odljev gotovine za stjecanje ovisnog društva,
neto stečena gotovina
Kupoprodajna cijena
71.000
Umanjeno za stečena stanja – novac
(Novac i novčana sredstva i Računi kod banaka)
1.16 6.3 48
Neto priljev gotovine iz ulagačkih aktivnosti
1.095.348
Računi kod
banaka
Krediti i
potraživanja od
banaka
Krediti i
potraživanja od
komitenata
’000 kn
’000 kn
’000 kn
Bruto krediti i potraživanja od komitenata
937. 515
2.972
7.428.000
Minus: najbolja procjena ugovorenih novčanih
tokova za koje se ne očekuje da će biti
prikupljeni na datum stjecanja
(439)
-
(349.780)
Neto vrijednost kredita i potraživanja
od komitenata
937.076 2.972 7.078.220
13. ULAGANJA U OVISNA DRUŠTVA (nastavak)
187
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Naknada za stjecanje – odljev gotovine:
’000 kn
Novac i novčani ekvivalenti
1.535
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja
636
Ulaganja u nekretnine
57.68 9
Dugotrajna materijalna imovina
394
Odgođena porezna imovina
94
Obveze prema dobavljačima i ostale obveze
(117)
Obveze po kreditima
(39.899)
Fer vrijednost stečene neto imovine
20.332
’000 kn
Kupoprodajna cijena
20.345
Fer vrijednost stečene imovine
20.332
Goodwill
(13)
’000 kn
Odljev gotovine za stjecanje ovisnog društva, neto stečena gotovina
Kupoprodajna cijena
20.345
Umanjeno za stečena stanja – novac i novčani ekvivalenti
1.535
Neto odljev gotovine iz ulagačkih aktivnosti
18.810
Stečeno ovisno društvo doprinijelo je Grupi prihodima od kamata po efektivnoj kamatnoj stopi i prihodima od
naknada i provizija u iznosu od 237.853 tisuća kuna odnosno 64.722 tisuća kuna te je umanjilo dobiti za raz-
doblje od datuma stjecanja do 31. prosinca 2022. za 251.501 tisuća kuna. Da se stjecanje dogodilo 1. siječnja
2022., prihodi od kamata po efektivnoj kamatnoj stopi i prihodi od naknada i provizija Grupe za 2022. godinu
iznosili bi 856.568 tisuća kuna odnosno 609.412 tisuća kuna, a dobit za 2022. bila bi 958.376 tisuća kuna.
STJECANJE DRUŠTVA PRONAM NEKRETNINE D.O.O.
Banka je stekla 100% vlasničkog udjela u društvu Pronam nekretnine d.o.o. 4 srpnja 2022. godine. U trenutku
objave ovog izvještaja pokrenut je proces pripajanja društva Pronam nekretnine d.o.o. te se završetak pripaja-
nja očekuje do kraja prvog kvartala 2023. godine. Kupnjom udjela u društvu Pronam Nekretnine d.o.o. i potraži-
vanja koje Sberbank Europe AG (SBAG) ima prema društvima Pronam Nekretnine d.o.o. i Nova hrvatska banka
d.d. završen je kreditno-depozitni odnos NHB-a, a time i HPB Grupe sa SBAG.
Detalji stjecanja, neto imovina i goodwill prikazani su u nastavku:
Goodwill u iznosu od 13 tisuća kuna priznat je izvještaju o financijskom položaju unutar stavke nematerijalna
imovina.
Fer vrijednost stečene neto imovine
Tijekom 2022. godine. za potrebe zahtjeva za pripajanje napravljena je revizija financijskih izvještaja društva
Pronam na dan 31. 8. 2022., što spada pod nerevizorske usluge u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU)
br. 537/2014.
13. ULAGANJA U OVISNA DRUŠTVA (nastavak)
188
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2022.
2021.
Građevinski objekti 40 godina 40 godina
Računala 3 godine 3 godine
Namještaj i oprema 2-4 godine 2-4 godine
Motorna vozila 5 godina 5 godina
Ostala imovina* 10 godina 10 godina
Ulaganja na tuđoj imovini** 4-10 godina 4-10 godina
Nekretnine i oprema su materijalna imovina koja se drži s namjerom upotrebe u svrhu pružanja usluga ili
druge administrativne svrhe.
Priznavanje i mjerenje
Nakon početnog priznavanja kao imovine, nekretnine se iskazuju po revaloriziranom iznosu koji čini
njegova fer vrijednost na datum revalorizacije umanjena za kasnije akumuliranu amortizaciju i kasnije
akumulirane gubitke od umanjenja. Revalorizacija se provodi dovoljno redovito tako da se knjigovodstveni
iznos značajno ne razlikuje od onog do kojeg bi se došlo utvrđivanjem fer vrijednosti na datum pripreme
financijskih izvještaja. Fer vrijednost nekretnine utvrđena je od strane neovisnog sudskog procjenitelja.
Svako povećanje proizašlo iz revalorizacije zemljišta i zgrada se iskazuje u sklopu ostale sveobu-
hvatne dobiti, izuzev u mjeri u kojoj poništava smanjenje proizašlo iz revalorizacije istog sredstva koje
je prethodno priznato u dobit i gubitak, u kom slučaju se povećanje odobrava u dobit i gubitak do iznosa
prethodno iskazanog smanjenja. Smanjenje knjigovodstvenog iznosa proizašlo iz revalorizacije zemljišta
i zgrada tereti dobit i gubitak u iznosu razlike iznad stanja u revalorizacijskoj pričuvi koje se odnosi na pret-
hodnu revalorizaciju istog sredstva. Amortizacija se priznaje u računu dobiti i gubitka linearnom metodom
tijekom procijenjenog korisnog vijeka upotrebe dijelova nekretnine i opreme. Zemljišta se ne amortiziraju.
Oprema se mjeri po trošku nabave umanjenom za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja
vrijednosti.
Očekivani vijek upotrebe prikazan je u nastavku:
14. NEKRETNINE, OPREMA I IMOVINA S PRAVOM UPOTREBE
* Ostala imovina odnosi se na uređaje za klimatizaciju i grijanje
**Ulaganja na tuđoj imovini amortiziraju se na period trajanja najma, prosječni period amortizacije je 5-7 godina.
189
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Metoda amortizacije te procijenjeni korisni vijek upotrebe preispituju se na dan pripreme financijskih
izvještaja. Dobici i gubici od otuđenja utvrđuju se uspoređujući ostvarenu prodajnu cijenu i knjigo-
vodstvenu vrijednost imovine te se uključuju u račun dobiti i gubitka.
Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine
Vrijednost imovine smatra se umanjenom ako njezina knjigovodstvena vrijednost premašuje njezinu
nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost imovine ili jedinice koja stvara novac je njezina fer
vrijednost umanjenja za troškove prodaje ili njezina vrijednost pri uporabi, ovisno o tome što je više.
Za potrebe određivanja umanjenja vrijednosti, imovina se grupira na najmanje jedinice čiji se nov-
čani tokovi mogu zasebno identificirati (“jedinice koje stvaraju novac”). U procjenjivanju vrijednosti
u upotrebi, sadašnja vrijednost procijenjenih budućih novčanih tokova izračunava se upotrebom
diskontne stope prije oporezivanja koja odražava procjenu vremenske vrijednosti novca na tržištu i
rizik specifičan za tu imovinu ili za jedinicu koja generira novac.
Nefinancijska imovina kod koje je došlo do umanjenja vrijednosti, provjerava se na svaki datum
pripreme financijskih izvještaja kako bi se utvrdila mogućnost smanjenja gubitka od umanjenja
vrijednosti. Gubitak od umanjenja vrijednosti se smanjuje ukoliko je došlo do promjene u procjeni
korištenoj za utvrđivanje nadoknadive vrijednosti, ali najviše do iznosa knjigovodstvene vrijednosti
imovine koja ne prelazi knjigovodstvenu vrijednost koja bi bila utvrđena, uzimajući u obzir amortiza-
ciju, da nije došlo do umanjenja vrijednosti.
14. NEKRETNINE, OPREMA I IMOVINA S PRAVOM UPOTREBE (nastavak)
190
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa Pravo upotrebe
2022.
'000 kn
Zgrade i
zemljišta
Računala,
oprema i
motorna
vozila
Ulaganja
na tuđoj
imovini
Imovina
u
pripremi
Zgrade i
zemljišta
Računala
oprema i
motorna
vozila Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan
1. siječnja 2022. 230.044 202.523 90.108 1.461 122.168 36.203 682.507
Donos NHB d.d. 13.968 80.423 3 9.107 671 84.973 1.989 2 21.131
Donos Pronam d.o.o. 98.200 2.377 - - - - 100.577
Povećanje /
Revalorizacija zemljišta 600 - - - - - 600
Povećanje /
Revalorizacija zgrada 10.868 - - - - - 10.868
Povećanja - 3.000 782 49.531 15 .119 555 68.988
Otpisi i ostala smanjenja - (32.832) (5.12 9) - (10.092) (458) (48.510)
Ostale promjene - - - - (41.161) - (41.161)
Prijenos u upotrebu 19.516 23.208 525 (43.281) - - (32)
Stanje na dan
31. prosinca 2022. 373.196 278.699 125.393 8.384 171.007 38.289 994.968
Akumulirana
amortizacija
Stanje na dan
1. siječnja 2022. (97.332) (174.515) (62.702) (276) (55.598) (14.820) (404.968)
Donos NHB d.d. (5.735) (63.745) (30.908) - (27. 589) (1.118) (129.095)
Donos Pronam d.o.o. (40.511) (1.983) - - - - (42.494)
Trošak amortizacije (5.420) (19.212) (8.406) - (23.270) (5.412) (61.721)
Umanjenje vrijednosti - (5.111) (1.034) (469) - - (6.613)
Povećanja - (1.163) (592) - - - (1.755)
Ostale promjene - - - - 10.535 - 10.535
Otpisi - 30.742 4.556 469 1.851 438 38.056
Stanje na dan
31. prosinca 2022. (148.999) (234.986) (99.086) (276) (94.070) (20.913) (598.053)
Neto knjigovodstvena
vrijednost
Stanje na dan
1. siječnja 2022. 132.712 28.008 27.406 1.461 66.570 21.382 277.538
Stanje na dan
31. prosinca 2022. 224.197 43.713 26.308 8.383 76.937 17.376 396.914
14. NEKRETNINE, OPREMA I IMOVINA S PRAVOM UPOTREBE (nastavak)
191
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
14. NEKRETNINE, OPREMA I IMOVINA S PRAVOM UPOTREBE (nastavak)
Grupa Pravo upotrebe
2021.
'000 kn
Zgrade i
zemljišta
Računala,
oprema i
motorna
vozila
Ulaganja
na tuđoj
imovini
Imovina
u
pripremi
Zgrade i
zemljišta
Računala
oprema i
motorna
vozila Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan
1. siječnja 2021. 211.768 200.822 87.252 1.431 130.755 27.668 659.696
Povećanje /
Revalorizacija zemljišta 554 - - - - - 554
Smanjenje /
Revalorizacija zemljišta (650) - - - - - (650)
Povećanje /
Revalorizacija zgrada 6.050 - - - - - 6.050
Smanjenje /
Revalorizacija zgrada (83) - - - - - (83)
Povećanja - 91 - 26.398 131 8.582 35.202
Otpisi i ostala smanjenja (1.088) (11.265) (620) - (8.718) (47) (21.738)
Prijenos u upotrebu 13.493 12.875 3.476 (26.368) - - 3.476
Stanje na dan
31. prosinca 2021. 230.044 202.523 90.108 1.461 122.168 36.203 682.507
Akumulirana
amortizacija
Stanje na dan
1. siječnja 2021. (93.189) (172.374) (57.380) - (36.996) (9.388) (369.327)
Trošak amortizacije (4.832) (13.237) (5.914) - (18.602) (5.433) (48.018)
Otpisi 689 11.0 96 592 -
- - 12.377
Stanje na dan
31. prosinca 2021. (97.332) (199.924) (66.590) - (55.407) (14.820) (449.867)
Neto knjigovodstvena
vrijednost
Stanje na dan
1. siječnja 2021. 118.579 28.448 29.872 1.431 93.759 18.280 290.368
Stanje na dan
31. prosinca 2021. 132.712 28.008 27.406 1.461 66.570 21.382 277.538
Imovina u pripremi na dan 31. prosinca 2022. odnosi se na ulaganje u opremu i građevinske objekte po nabavnoj
vrijednosti od 1.461 tisuća kuna (2021.: 1.431 tisuće kuna). Knjigovodstvena vrijednost zemljišta u vlasništvu
Grupe na dan 31. prosinca 2022. godine iznosi 19.655 tisuće kuna (2021.: 19.055 tisuća kuna).
192
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
14. NEKRETNINE, OPREMA I IMOVINA S PRAVOM UPOTREBE (nastavak)
Banka Pravo upotrebe
2022.
'000 kn
Zgrade i
zemljišta
Računala,
oprema i
motorna
vozila
Ulaganja
na tuđoj
imovini
Imovina
u
pripremi
Zgrade i
zemljišta
Računala
oprema i
motorna
vozila Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan
1. siječnja 2022. 228.547 202.085 90.136 1.461 121.110 36.203 679.542
Povećanje /
Revalorizacija zemljišta 600 - - - - - 600
Povećanje /
Revalorizacija zgrada 12.107 - - - - - 12.107
Povećanja - 2.963 592 44.906 13.087 217 61.765
Otpisi i ostala smanjenja - ( 7.0 4 4) (5.129) - (8.214) - (20.387)
Prijenos u upotrebu 19.516 19.074 556 (39.14 6) - - -
Stanje na dan
31. prosinca 2022. 260.770 217.078 86.155 7.221 125.983 36.420 733.627
Akumulirana
amortizacija
Stanje na dan
1. siječnja 2022. (97.332) (174.141) (62.702) - (55.003) (14.820) (404.000)
Trošak amortizacije (5.238) (13.433) (5.802) - (15.882) (5.084) (45.439)
Povećanja - (1.163) (592) - - - (1.755)
Otpisi - 7.0 20 4.525 - - - 11.545
Stanje na dan
31. prosinca 2022. (102.570) (181.717) (64.572) - (70.885) (19.904) (439.649)
Neto knjigovodstvena
vrijednost
Stanje na dan
1. siječnja 2022. 131.215 27.944 27.434 1.461 66.107 21.382 275.543
Stanje na dan
31. prosinca 2022. 158.200 35.360 21.583 7.221 55.098 16.515 293.978
193
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
14. NEKRETNINE, OPREMA I IMOVINA S PRAVOM UPOTREBE (nastavak)
Imovina u pripremi na dan 31. prosinca 2022. odnosi se na ulaganje u opremu i građevinske objekte po nabavnoj
vrijednosti od 7.221 tisuće kuna (2021.: 1.461 tisuća kuna). Knjigovodstvena vrijednost zemljišta u vlasništvu
Banke na dan 31. prosinca 2022. godine iznosi 19.655 tisuća kuna (2021.: 19.055 tisuća kuna).
Na nekretninama u vlasništvu Banke nema hipoteke ni drugog založnog prava u korist drugih strana.
Imovina s pravom upotrebe (Right of Use Asset - RoU) na dan 31. prosinca 2022. godine iznosi
71.613 tisuća kuna (2021.: 87.489 tisuća kuna). Imovina s pravom upotrebe priznaje se u funkcionalnoj valuti
subjekta i amortizira linearno tijekom vijeka trajanja ugovora o najmu.
Banka Pravo upotrebe
2021.
'000 kn
Zgrade i
zemljišta
Računala,
oprema i
motorna
vozila
Ulaganja
na tuđoj
imovini
Imovina
u
pripremi
Zgrade i
zemljišta
Računala
oprema i
motorna
vozila Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan
1. siječnja 2021. 210.271 200.398 87.252 1.431 129.774 27.668 656.795
Povećanje /
Revalorizacija zemljišta 554 - - - - - 554
Smanjenje /
Revalorizacija zemljišta (650) - - - - - (650)
Povećanje /
Revalorizacija zgrada 6.050 - - - - - 6.050
Smanjenje /
Revalorizacija zgrada (83) - - - - - (83)
Povećanja - - - 29.874 - 8.582 38.456
Otpisi i ostala smanjenja (1.088) (11.188) (592) - (8.664) (47) (21.579)
Prijenos u upotrebu 13.493 12.875 3.476 (29.844) - - -
Stanje na dan
31. prosinca 2021. 228.547 202.085 90.136 1.461 121.110 36.203 679.543
Akumulirana
amortizacija
Stanje na dan
1. siječnja 2021. (93.189) (172.001) (57.380) - (36.608) (9.388) (368.567)
Trošak amortizacije (4.832) (13.181) (5.914) - (18.395) (5.433) (47.755)
Otpisi 689 11.0 41 592 - 12.322
Stanje na dan
31. prosinca 2021. (97.332) (174.141) (62.702) - (55.003) (14.820) (404.000)
Neto knjigovodstvena
vrijednost
Stanje na dan
1. siječnja 2021. 117.082 28.397 29.872 1.431 93.165 18.280 288.228
Stanje na dan
31. prosinca 2021. 131.215 27.944 27.434 1.461 66.107 21.382 275.543
194
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
15. ULAGANJA U NEKRETNINE
Ulaganja u nekretnine
Ulaganja u nekretnine obuhvaćaju ulaganja Banke u nekretnine s namjerom zarade na porastu vrijedno-
sti i/ili zarade od najamnine. Ulaganja u nekretnine inicijalno su iskazana po trošku nabave, uključujući
transakcijske troškove. Sva ulaganja u nekretnine vrednuju se po fer vrijednosti. Fer vrijednost takve
imovine procjenjuje se godišnje temeljeno na procjeni neovisnog procjenitelja, i ostalih relevantnih
tržišnih čimbenika te se eventualna dobit ili gubitak koji proizlaze iz promjene fer vrijednosti ulaganja
u nekretnine priznaju u računu dobiti i gubitka za razdoblje u kojem su nastali. Ulaganje u nekretnine
prestaje se priznavati prilikom otuđenja ili kad se ulaganje u nekretnine trajno povuče iz uporabe i od
njegovog se otuđenja ne očekuju ikoje buduće gospodarske koristi.
Materijalna imovina preuzeta u zamjenu za nenaplaćena potraživanja
Banka i Grupa će materijalnu imovinu preuzetu u zamjenu za nenaplaćena potraživanja početno pri-
znati kao Ulaganja u nekretnine u skladu s MRS-om 40 „Ulaganja u nekretnine“ te vrednovati kako je
opisano u dijelu Ulaganje u nekretnine. U slučaju da će preuzeta imovina biti namijenjena prodaji, te
zadovoljava kriterije relevantnog standarda MSFI-ja 5 „Dugotrajna imovina namijenjena prodaji“ imovina
će biti priznata i vrednovana kao dugotrajna materijalna imovina namijenjena prodaji.
Samo iznimno, ako se utvrdi da preuzeta imovina može koristiti obavljanju vlastitih poslovnih aktiv-
nosti Banke i Grupe, može se pri stjecanju donijeti odluka o upotrebi iste i tretmanu u skladu s MRS-om
16 „Nekretnine, postrojenja i oprema“, kako je opisano u dijelu materijalna imovina.
Kod početnog priznavanja imovine preuzete za nenaplaćena potraživanja troškom nabave smatrat
će se niži iznos između neto knjigovodstvene vrijednosti financijske imovine pri čemu se ovršenu imo-
vinu ili imovinu primljenu u svrhu plaćanja duga i fer vrijednosti preuzete imovine umanjene za troškove
prodaje.
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na dan 1. siječnja 67.642 73.430 60.629 65.993
Povećanja 2.904 4.382 2.904 4.382
Prijenos u imovinu namijenjenu prodaji (32.001) (9.200) (32.001) (9.200)
Prodaja (3.676) (2.873) (155) (2.449)
Promjena fer vrijednosti 12.767 1.903 12.980 1.903
Stanje na dan 31. prosinca 47.636 67.642 44.357 60.629
195
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
15. ULAGANJA U NEKRETNINE (nastavak)
Imovina preuzeta u zamjenu za nenaplaćena potraživanja klasificirana kao ulaganja u nekretnine na dan 31.
12. 2022. ima bruto knjigovodstvenu vrijednost 129.564 tisuća kuna. Usklađenje vrijednosti temeljem procjene
vrijednosti uz primjenu diskontnog faktora utrživosti koje se odnosi na ulaganje u nekretnine iznosi 84.798
(2021.:111.729 tisuća kuna), pa neto knjigovodstvena vrijednost te imovine iznosi 44.357 tisuća kuna (2021:
60.629 tisuća kuna).
Na dan 31. prosinca 2022. i 31. prosinca 2021. cjelokupna imovina se nalazi u razini 3 hijerarhije mjera
fer vrijednosti. Tijekom godine nije bilo stavki koje bi po hijerarhiji mjera fer vrijednosti bile reklasificirane iz
pokazatelja 3. razine u pokazatelje 1. razine ili obrnuto.
Prihodi od najma iznosili su 561 tisuću kuna (2021. 498 tisuća kuna). Troškovi održavanja preuzete imovine
u 2022. godini iznosili su 670 tisuća kuna.
Efekti promjene fer vrijednosti iskazani su u poziciji ulaganja u nekretnine unutar bilješke 36.
Opis vrednovanja ulaganja u nekretnine prikazan je u bilješci 3. Nekretnine se procjenjuju sukladno Zakonu
o procjeni nekretnina (NN 78/2015), te pripadajućem Pravilniku o metodama procjene vrijednosti nekretnina
(NN 105/2015), po zakonu propisanim i primjerenim metodama, pri čemu se u obzir uzima niz čimbenika kod
određivanja njene sadašnje tržišne vrijednosti. Metoda vrednovanja nije mijenjana tijekom godine.
196
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
16. NEMATERIJALNA IMOVINA
Nematerijalna imovina vodi se po trošku nabave umanjenom za akumuliranu amortizaciju i umanjenja
vrijednosti. Trošak proizašao iz aktivnosti razvoja priznaje se kao nematerijalna imovina ukoliko su
ispunjeni svi zahtjevi sukladno MRS-u 38 “Nematerijalna imovina”.
Banka i Grupa kapitaliziraju interne troškove djelatnika povezanih s projektima, uz uvjet da su ispu-
njeni zahtjevi sukladno MRS-u 38. Korisni vijek tako razvijene nematerijalne imovine će odgovarati
procijenjenom vremenu korištenja te očekivanom trajanju pritjecanja budućih ekonomskih koristi pove-
zanih s tim osnovnim sredstvom.
Amortizacija se obračunava linearnom metodom tijekom procijenjenog korisnog vijeka trajanja
nematerijalne imovine. Troškovi održavanja nematerijalne imovine priznaju se kao trošak po nastanku.
Metoda amortizacije te procijenjeni korisni vijek upotrebe preispituju se na dan pripreme financijskih
izvještaja. Dobici i gubici od otuđenja utvrđuju se uspoređujući ostvarenu prodajnu cijenu i knjigovod-
stvenu vrijednost imovine te se uključuju u račun dobiti i gubitka.
Amortizacija nematerijalne imovine obračunava se po linearnoj metodi tijekom procijenjenog
korisnog vijeka imovine kao što slijedi:
2022. 2021.
Software 3-10 godina 3-10 godina
Licence 3-10 godina 3-10 godina
Grupa
2022.
'000 kn
Software Licence
Imovina u
pripremi Goodwill Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan 1. siječnja 2021.
305.825
75.660
9.948
-
391.433
Donos NHB d.d.
179.558
-
34.418
-
213.975
Povećanja
329
-
60.454
13
60.797
Prijenos u upotrebu
63.713
4.153
(67.866)
-
-
Otpisi
(59.742)
-
(3.913)
-
(63.655)
Stanje na dan 31. prosinca 2022.
489.683
79.813
33.041
13
602.550
Akumulirana amortizacija
Stanje na dan 1. siječnja 2022.
(264.048)
(61.436)
-
-
(325.485)
Donos NHB d.d.
(110.612)
-
-
-
(110.612)
Trošak amortizacije
(30.544)
(5.911)
-
-
(36.455)
Umanjenje vrijednosti
(53.949)
-
-
-
(53.949)
Otpisi
59.742
-
-
-
59.742
Stanje na dan 31. prosinca 2022.
(399.411)
(67.347)
-
-
(466.758)
Neto knjigovodstvena vrijednost
Stanje na dan 1. siječnja 2022.
41.777
14.224
9.948
-
65.948
Stanje na dan 31. prosinca 2022.
90.272
12.466
33.041
13
135.791
197
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
2021.
'000 kn
Software Licence
Imovina
u pripremi Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan 1. siječnja
278.723
68.807
18.636
365.966
Povećanja
-
-
23.998
23.998
Prijenos u upotrebu
25.620
7.053
(32.673)
-
Stanje na dan 31. prosinca
304.343
75.660
9.961
389.964
Akumulirana amortizacija
Stanje na dan 1. siječnja
(249.937)
(56.166)
-
(306.103)
Trošak amortizacije
(14.111)
(5.271)
-
(19.382)
Stanje na dan 31. prosinca
(264.048)
(61.437)
-
(325.485)
Neto knjigovodstvena vrijednost
Stanje na dan 1. siječnja
28.786
12.441
18.636
59.863
Stanje na dan 31. prosinca
40.295
14.223
9.961
64.479
Imovina u pripremi na dan 31. prosinca 2022. većinom se odnosi na ulaganja u aplikacijski software te ulaganja
u tuđu imovinu po nabavnoj vrijednosti od 9.961 tisuća kuna (2021.: 18.636 tisuća kuna), koji su u pripremi radi
buduće upotrebe od strane Grupe.
16. NEMATERIJALNA IMOVINA (nastavak)
198
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Imovina u pripremi na dan 31. prosinca 2022. većinom se odnosi na ulaganja u aplikacijski software te ulaganja
u tuđu imovinu po nabavnoj vrijednosti od 28.403 tisuća kuna (2021.:9.948 tisuća kuna), koji su u pripremi radi
buduće upotrebe od strane Banke. Interno razvijeni softver se nalazi unutar pozicije Software i u 2022. godini
iznosi 5.914 tisuća kuna (2021.;5.087 tisuća kuna).
16. NEMATERIJALNA IMOVINA (nastavak)
Banka
2022.
'000 kn
Software Licence
Imovina
u pripremi Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan 1. siječnja
296.576
75.660
9.948
382.184
Povećanja
-
-
37.127
37.127
Prijenos u upotrebu
14.519
4.153
(18.672)
-
Otpisi
(23)
-
-
(23)
Stanje na dan 31. prosinca
311.072
79.813
28.403
419.288
Akumulirana amortizacija
Stanje na dan 1. siječnja
(254.862)
(61.436)
-
(316.298)
Trošak amortizacije
(18.705)
(5.911)
-
(24.616)
Otpisi
23
-
-
23
Stanje na dan 31. prosinca
(273.544)
(67.347)
-
(340.891)
Neto knjigovodstvena vrijednost
Stanje na dan 1. siječnja
41.714
14.224
9.948
65.886
Stanje na dan 31. prosinca
37.528
12.466
28.403
78.397
Banka
2021.
'000 kn
Software Licence
Imovina
u pripremi Ukupno
Trošak nabave
Stanje na dan 1. siječnja
270.956
68.607
18.636
358.199
Povećanja
-
-
23.985
23.985
Prijenos u upotrebu
25.620
7.053
(32.673)
-
Stanje na dan 31. prosinca
296.576
76.144
9.948
382.184
Akumulirana amortizacija
Stanje na dan 1. siječnja
(240.867)
(56.165)
-
(297.032)
Trošak amortizacije
(13.995)
(5.271)
-
(19.266)
Stanje na dan 31. prosinca
(254.862)
(61.436)
-
(316.298)
Neto knjigovodstvena vrijednost
Stanje na dan 1. siječnja
30.089
12.442
18.636
61.167
Stanje na dan 31. prosinca
41.714
14.224
9.948
65.886
199
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
17. NETO ODGOĐENA POREZNA IMOVINA/OBVEZE
a) Priznata odgođena porezna imovina i obveze (Grupa)
Promjene privremenih razlika i dijelova odgođene porezne imovine i odgođenih poreznih obveza Grupe u 2022.
i 2021. godini prikazane su kako slijedi:
Grupa
2022.
'000 kn
2022.
Prihod/
(rashod) u
računu dobiti i
gubitka
Prihod/
(rashod) u
kapitalu i
rezervama
Prihod/
(rashod)
kroz ostalu
sveobuhvatnu
dobit
Donos
NHB
d.d.
Donos
Pronam
Nekretnine
d.o.o. 2021.
Odgođena porezna imovina
Krediti komitentima
4.979
(489)
-
-
1.274
-
4.194
Ostale rezervacije
29.760
(6.994)
(1.907)
-
36.660
94
1.907
Financijska imovina
31.202
13.461
-
-
2.098
-
15.643
Odgođena porezna imovina
4.748
-
-
-
-
-
4.748
Odgođena porezna imovina -
revalorizacija vlastite imovine
9.003
8.763
-
-
108
-
132
Odgođena porezna imovina - IFRS 16
468
(372)
-
-
511
-
329
Priznati porezni gubitak
-
(2.698)
-
-
2.698
-
-
Revalorizacijska rezerva 2.349 - - - 2.349 - -
Odgođena porezna obveza
Posudbe
(487)
23
-
-
-
-
(510)
Aktuarska dobit/gubitak - MRS 19
251
-
-
-
-
-
251
Revalorizacijska rezerva
(8.276)
-
-
(2.230)
-
-
(6.046)
Rezerva za fer vrijednost
(5.241)
-
-
41.69 0
-
-
(46.930)
Neto odgođena porezna imovina
68.756
11.694
(1.907)
39.460
45.698
94
(26.282)
Grupa
2021.
'000 kn
2021.
Prihod/ (rashod)
u računu
dobiti i gubitka
Prihod/(rashod)
kroz ostalu
sveobuhvatnu
dobit 2020.
Odgođena porezna imovina
Krediti komitentima
4.194
(18)
-
4.212
Ostale rezervacije
1.907
-
-
1.907
Financijska imovina
15.643
539
-
15.10 4
Odgođena porezna imovina -
umanjenje vrijednosti zemljište
4.748
-
-
4.748
Odgođena porezna imovina -
revalorizacija vlastite imovine
132
132
-
-
Odgođena porezna imovina - MSFI 16
329
-
-
329
Priznati porezni gubitak
-
(8.334)
-
8.334
Odgođena porezna obveza
Posudbe
(510)
-
-
(510)
Aktuarska dobit/gubitak - MRS 19
251
-
251
-
Revalorizacijska rezerva
(6.046)
-
(1.612)
(4.434)
Rezerva za fer vrijednost
(46.930)
-
6.243
(5 3.173)
Neto odgođena porezna imovina
(26.282)
(7.681)
4.882
(23.483)
200
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
17. NETO ODGOĐENA POREZNA IMOVINA/OBVEZE (nastavak)
b) Priznata odgođena porezna imovina i obveze (Banka)
Promjene privremenih razlika i dijelova odgođene porezne imovine i odgođenih poreznih obveza Banke u 2022.
i 2021. godini prikazane su kako slijedi
Banka
2022.
'000 kn
2022.
Prihod/
(rashod)
u računu
dobiti i
gubitka
Prihod/
(rashod) u
kapitalu i
rezervama
Prihod/
(rashod) kroz
ostalu
sveobuhvatnu
dobit 2021.
Odgođena porezna imovina
Krediti komitentima
3.715
(479)
-
-
4.194
Ostale rezervacije
-
-
(1.907)
-
1.907
Financijska imovina
27.374
11.731
-
-
15.643
Odgođena porezna imovina -
umanjenje vrijednosti zemljište
4.748
-
-
-
4.748
Odgođena porezna imovina -
revalorizacija vlastite imovine
132
-
-
-
132
Odgođena porezna imovina - MSFI 16
329
-
-
-
329
Odgođena porezna obveza
Posudbe
(487)
23
-
-
(510)
Aktuarska dobit/gubitak - MRS 19
251
-
-
-
251
Revalorizacijska rezerva
(8.276)
-
-
(2.230)
(6.046)
Rezerva za fer vrijednost
(5.241)
-
-
41.69 0
(46.930)
Neto odgođena porezna imovina
22.545
11.275
(1.907)
39.460
(26.282)
Banka
2021.
'000 kn
2021.
Prihod/ (rashod)
u računu
dobiti i gubitka
Prihod/(rashod)
kroz ostalu
sveobuhvatnu
dobit 2020.
Odgođena porezna imovina
Krediti komitentima
4.194
(18)
-
4.212
Ostale rezervacije
1.907
-
-
1.907
Financijska imovina
15.643
539
-
15.10 4
Odgođena porezna imovina -
umanjenje vrijednosti zemljište
4.748
-
-
4.748
Odgođena porezna imovina -
revalorizacija vlastite imovine
132
132
-
-
Odgođena porezna imovina - MSFI 16
329
-
-
329
Priznati porezni gubitak
-
(8.334)
-
8.334
Odgođena porezna obveza
Posudbe
(510)
-
-
(510)
Aktuarska dobit/gubitak - MRS 19
251
-
251
-
Revalorizacijska rezerva
(6.046)
-
(1.612)
(4.434)
Rezerva za fer vrijednost
(46.930)
-
6.243
(5 3.173)
Neto odgođena porezna imovina
(26.282)
(7.681)
4.882
(23.483)
201
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
18. OSTALA IMOVINA
*Instrumenti u postupku naplate najvećim se dijelom odnose na sredstva u obračunu 40.500 tisuća kuna (2021.: 14.465 tisuća
kuna), kao i na ostala potraživanja u obračunu (stanovništvo, kartično poslovanje, platni promet, prodaja efektive itd.).
Grupa
Banka
'000 kn
31. 12. 2022.
31. 12. 2021.
31. 12. 2022.
31. 12. 2021.
Potraživanja po naknadama
22.984
21.458
22.305
20.357
Instrumenti u postupku naplate*
65.608
31.100
56.478
31.100
Plaćeni troškovi budućeg razdoblja
38.345
19.216
26.363
19.092
Ostala potraživanja
74.508
72.822
73.597
72.688
Ukupna ostala imovina - bruto 201.445 14 4.596 178.743 143.237
Gubitak od umanjenja vrijednosti
(20.603)
(19.941)
(20.473)
(19.940)
Ukupno
180.842
124.655
158.270
123.297
Promjene u rezervacijama za umanjenje vrijednosti
Promjene na rezervacijama za umanjenje vrijednosti ostale aktive prikazane su kako slijedi:
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na dan 1. siječnja
19.941
23.775
19.941
23.775
Povećanje umanjenja vrijednosti
2.376
3.18 3
1.206
3.182
Donos NHB d.d.
3.587
-
-
-
Tečajne razlike
12
200
12
200
Iskorištena umanjenja i ostalo
(5.313)
(7. 217)
(686)
(7. 217)
Stanje na dan 31. prosinca
20.603
19.941
20.473
19.940
19. FINANCIJSKE OBVEZE PO FER VRIJEDNOSTI KROZ RAČUN DOBITI I GUBITKA
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Negativna fer vrijednost "swap" - ova
232
-
232
-
Stanje na dan 31. prosinca
232
-
232
-
202
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
20. DEPOZITI BANAKA
21. DEPOZITI KOMITENATA
Ograničeni depoziti se uglavnom odnose na depozite klijenata koji su namijenjeni za unaprijed određenu svrhu,
kao što su oni po nalogu suda.
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Depoziti po viđenju 71.361 28.017 28.826 28.017
Oročeni depoziti 302.743 - 188.363 -
Obveze po kamatama - dospjele 8 - - -
Obveze po kamatama - nedospjele 119 8 8 8
UKUPNO 374.231 28.025 217.196 28.025
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Depoziti po viđenju
Stanovništvo 12.055.970 8.321.686 10.701.676 8.321.686
Pravne osobe 9.941.775 6.553.089 9.000.123 6.562.335
Ograničeni depoziti
Stanovništvo 264.265 264.417 253.961 264.417
Pravne osobe 4.825.473 3.462.433 4.819.261 3.462.433
27.087.482 18.601.625 24.775.020 18.610.871
Oročeni depoziti
Stanovništvo 5.268.376 3.743.420 3 .4 57.17 7 3.743.419
Pravne osobe 2. 217.470 1.0 60.151 1.107.733 1.0 60.151
7.485.847 4.803.571 4.564.911 4.803.570
Obveze po kamatama - nedospjele 21.410 7. 6 49 6.279 7.64 9
Ukupno tekući računi i depoziti
komitenata 34.594.738 23.412.844 29.346.210 23.422.089
203
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
22. POSUDBE
Kamatonosne posudbe inicijalno se priznaju po fer vrijednosti, umanjenoj za pripadajuće transakcijske
troškove. Naknadno vrednovanje provodi se po amortiziranom trošku i svaka razlika između primitaka
(umanjenih za transakcijske troškove) i iznosa koji se plaća po dospijeću priznaje se u računu dobiti i
gubitka tijekom razdoblja trajanja kredita kao kamata. Iznos se naknadno umanjuje za nerazgraničeni
dio naknade plaćene prilikom odobrenja kredita.
Ugovor je, ili sadrži, najam ako prenosi pravo kontrole nad upotrebom identificirane imovine tijekom
određenog razdoblja u zamjenu za određenu naknadu. Za takve ugovore Banka priznaje pravo na
upotrebu imovine i obvezu po najmu.
Najam kod kojeg Banka i Grupa kao davatelj najma zadržavaju suštinski sve rizike i koristi vezane uz
vlasništvo uključuje se u materijalnu i nematerijalnu imovinu po trošku nabave umanjenom za akumuli-
ranu amortizaciju. Prihod od najma imovine u operativnom najmu priznaje se u računu dobiti i gubitka
po linearnoj metodi tijekom trajanja najma. Početne troškove koji su direktno povezani sa sklapanjem
ugovora o poslovnom najmu Banka vremenski razgraničava i priznaje kao rashod na isti način kao i
prihode od najma. Banka za vrijeme trajanja poslovnog najma provodi amortizaciju i testiranje umanje-
nja iznajmljene imovine na način na koji provodi amortizaciju za istu vrstu imovine koja je u vlasništvu
Banke.
Kod ugovora o najmu gdje je banka najmoprimac, Banka mjeri obvezu po najmu po sadašnjoj vri-
jednosti budućih novčanih tokova plaćanja najma, uz diskont primjenom inkrementalne kamatne stope
primatelja najma na datum početnog priznavanja. Obveza po najmu se priznaje u ugovorenoj valuti.
Posudbe
Najmovi
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Dugoročni krediti HNB-a
587.000
400.000
400.000
400.000
Dugoročni zajmovi od banaka
449.869
98.769
449.869
98.769
Dugoročni krediti HBOR-a -kune i
valutna klauzula
1.383.326
80 6.117
858.704
80 6.117
Ostale dugoročne obveze - leasing
99.314
90.057
76.14 4
90.057
Dospjele kamate
205
-
205
-
Nedospjele kamate
7.8 23
1.943
4.774
1.943
Ukupno
2.527.537
1.396.886
1.789.696
1.396.886
204
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
S druge strane, Banka kao najmoprimac priznaje Imovinu s pravom upotrebe (Right of Use Asset -
RoU) na datum početnog priznavanja ugovora o najmu kojim se mjeri ta Imovina s pravom upotrebe u
iznosu koji je jednak obvezi po najmu uz usklađenje za bilo koji iznos unaprijed plaćenih ili obračunatih
plaćanja najma koji se odnose na taj najam priznat u izvješću o financijskom položaju neposredno prije
datuma početnog priznavanja. Imovina s pravom upotrebe priznaje se u funkcionalnoj valuti subjekta i
amortizira linearno tijekom vijeka trajanja ugovora o najmu.
Nakon početnog priznavanja, obveza najma povećava se za obračunatu kamatu i umanjuje za
izvršena plaćanja.
Banka koristi opcionalnu primjenu zahtjeva iz MSFI 16 „Najmovi“ (tj. priznavanje obveze po najmu
i imovine s pravom upotrebe) u sljedećim slučajevima:
• Kratkoročni najam; i
• Najam u kojem je unajmljena imovina niže vrijednosti.
U ovim slučajevima plaćanja najma povezana s takvim najmom priznaju se kao rashod na proporcio-
nalnoj osnovi tijekom razdoblja najma.
Banka je odlučila primijeniti izuzeće imovine male vrijednosti i identificirala je, temeljeno na mišlje-
nju Odbora za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) sadržanog u Osnovama za zaključke,
prag vrijednosti od USD 5.000 (vrijednost nove imovine koja se daje u najam).
Banka je odlučila primijeniti izuzeće i na najmove nematerijalne imovine.
PDV je izuzet iz obračuna imovine s pravom upotrebe i obveze po najmu.
Obveza po najmu mjeri se diskontiranjem budućih novčanih tokova plaćanja najma (koji nisu plaćeni
na taj datum), služeći se implicitnom kamatnom stopom za najam, ako se ona može odmah utvrditi. U
protivnom, Banka upotrebljava svoju inkrementalnu kamatnu stopu.
Inkrementalna kamatna stopa predstavlja kamatnu stopu koju bi primatelj najma trebao platiti kod
posudbe:
• potrebnih sredstava za stjecanje imovine slične vrijednosti;
• tijekom sličnog razdoblja;
• sa sličnim kolateralom;
• u sličnom gospodarskom okruženju.
Banka informacije o najmovima u kojima je najmoprimac objavljuje zasebno u financijskim izvještajima
što uključuje sljedeće iznose:
a) iznos amortizacije za imovinu s pravom uporabe prema razredu odnosne imovine;
b) kamatne rashode po obvezi po najmu;
c) troškove povezane s kratkoročnim najmovima; (ti troškovi ne moraju uključivati troškove povezane
s najmovima čije je razdoblje najma mjesec dana ili kraće);
d) troškove povezane s najmovima imovine niske vrijednosti.
22. POSUDBE (nastavak)
Sukladno odredbama MSFI 16 i računovodstvenim politikama, Banka kao najmoprimac koristi izuzetke u
priznavanju za najam imovine „male vrijednosti“ (EFTPOS uređaji) te kratkoročni najam, odnosno najam s
periodom od 12 mjeseci ili kraćim.
Banka je tijekom razdoblja najma u 2022. godini priznala kao rashod na proporcionalnoj osnovi 919 tisuće
kuna (2021. 920 tisuća kuna) za najmove imovine male vrijednosti odnosno 1.221 tisuća kuna (2021. 304 tisuće
kuna) za kratkoročne najmove.
PDV je izuzet iz obračuna imovine s pravom upotrebe i obveze po najmu. Prosječna ponderirana inkremen-
talna stopa zaduživanja 31. prosinca 2022. godine iznosi 4,73 posto (31.prosinca 2021. 4,8 posto).
Banka je u 2022. godini raskinula dva ugovora o najmu prostora te je priznala prihod u iznosu od 929 tisuća
kuna (2021. 672 tisuće kuna).
205
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Promjene po obvezama po najmovima
Buduća minimalna plaćanja po najmovima
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na dan 1. siječnja
90.057
114.528
90.057
114.528
Donos NHB
29.891
-
-
-
Novi ugovori
3.643
6.013
3.618
6.013
Modifikacije
9.924
1.172
9.924
1.172
Plaćanja po najmovima
(26.811)
(22.188)
(19.785)
(22.188)
Raskidi
(9.193)
(9.480)
(9.144)
(9.480)
Tečajne razlike
330
12
-
12
Stanje na dan 31. prosinca
97.840
90.057
74.670
90.057
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
do jedne godine
23.324
20.363
16.564
20.363
od jedne do pet godina
56.852
51.930
43.738
51.930
preko pet godina
17.6 6 4
17.765
14.368
17.765
Ukupno
97.840
90.057
74.670
90.057
22. POSUDBE (nastavak)
Rashodi od kamata sukladno MSFI16 iznose 3.935 tisuća kuna (2021.: 5.078 tisuća kuna) od čega se 3.368
tisuća kuna odnosi na pravne osobe (2021.:4.160 tisuća kuna) dok se ostatak od 567 tisuća kuna (2021.: 918
tisuća kuna) odnosi na fizičke osobe i obrtnike.
206
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Obveze koje proizlaze iz aktivnosti financiranja
22. POSUDBE (nastavak)
Grupa
'000 kn
Kratkoročni
krediti
Dugoročni
krediti Najmovi Ostalo
Obveze iz aktivnosti financiranja
na dan 1. siječnja 2021.
-
1.352.113
114.528
-
Novčani tokovi
-
(45.284)
(15.003)
-
Tečajne razlike
-
-
12
-
Ostala nenovčana kretanja
-
-
(9.480)
-
Obveze iz aktivnosti financiranja
na dan 31. prosinca 2021.
-
1.306.829
90.057
-
Novčani tokovi
594.744
(923.055)
(26.811)
(7. 3 45)
Stjecanje ovisnih društava
117.15 0
1.329.783
43.433
10.739
Tečajne razlike
(617)
(4)
330
-
Ostala nenovčana kretanja
-
-
(7. 696)
-
Obveze iz aktivnosti financiranja
na dan 31. prosinca 2022.
711.277
1.713.553
99.313
3.394
Banka
'000 kn
Kratkoročni
krediti
Dugoročni
krediti Najmovi Ostalo
Obveze iz aktivnosti financiranja
na dan 1. siječnja 2021.
-
1.352.113
114.528
-
Novčani tokovi
-
(45.284)
(15.003)
-
Tečajne razlike
-
-
12
-
Ostala nenovčana kretanja
-
-
(9.480)
-
Obveze iz aktivnosti financiranja
na dan 31. prosinca 2021.
-
1.306.829
90.057
-
Novčani tokovi
-
406.724
(19.785)
-
Poslovne kombinacije
-
-
13.542
-
Ostala nenovčana kretanja
-
-
(7. 671)
-
Obveze iz aktivnosti financiranja
na dan 31. prosinca 2022.
-
1.713.553
76.143
-
207
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
23. REZERVACIJE ZA POTENCIJALNE I PREUZETE OBVEZE
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Rezervacije za sudske sporove
275.233
16.325
40.14 4
16.325
Rezervacije za potencijalne obveze
14.898
7.5 57
3.971
7.5 57
Rezervacije za ostale obveze
38 .198
26.14 8
34.738
26.14 8
Rezervacije za izvanbilančne izloženosti
62.929
32.225
57.922
32.225
Rezervacije za zaposlenike
6.983
5.827
6.918
5.762
Ukupno
398.241
88.080
143.693
88.015
Banka je tijekom 2022. godine imala otpuštanje neto rezerviranja po sudskim sporovima u iznosu od 23.820
tisuća kuna (2021.: 13.544 tisuća kuna).
Članica Grupe je tužena u većem broju sudskih sporova te su za njih formirana rezerviranja u financijskim
izvještajima. Većina aktivnih tužbi protiv članice Grupe odnosi se na sporove po CHF kreditima koji su proizašli
iz slučaja „Potrošač“.
Udruga „Potrošač“ tužila je 2012. godine ukupno osam hrvatskih banaka (među njima i članicu Grupe),
tvrdeći da potrošači koji su u razdoblju 2004.-2008. podizali kredite vezane uz CHF i) nisu bili adekvatno
informirani od strane banaka o svim rizicima vezanim za takve kredite, kao i da su ii) promjenjive kamatne stope
primijenjene u tim ugovorima bile nezakonite.
Nakon dugotrajnog postupka u koji su bili uključeni i Ustavni i Vrhovni sud, Visoki trgovački sud RH donio je
presudu koju je članica zaprimila 20. srpnja 2018. godine, koja je u korist hrvatske udruge „Potrošač“, a kojom
je potvrđena u bitnome prvostupanjska odluka Trgovačkog suda u Zagrebu (prvostupanjska odluka iz 2013.
godine) protiv 8 banaka. Ovaj postupak je imao povoljan ishod za tuženika, a odluka je primljena 24. rujna 2019.
godine.
Kao posljedica navedene nepovoljne presude, broj novih tužbi klijenata – potrošača protiv članice Grupe
vezano uz CHF kredite se povećavao iz godine u godinu.
U pojedinačnim sporovima koji se odnose na ne konvertirane CHF kredite stavovi sudova i sudska praksa
jednoznačno su se profilirali u korist tužitelja .
Rezervacije se priznaju kad Banka i Grupa ima sadašnju obvezu kao posljedicu prošlih događaja i ako
je vjerojatno da će biti potreban odljev resursa koji sadrže ekonomske koristi radi podmirivanja obveze
te ako se iznos obveze može pouzdano procijeniti. Rezervacije se također izdvajaju za izvanbilančne
izloženosti kreditnom riziku na skupnoj osnovi.
Iznos procijenjenih rezervacija za obveze i troškove predstavlja najbolju procjenu izdataka potrebnih
za podmirivanje sadašnjih obveza na datum izvještaja. Dostatnost rezervacija se utvrđuje temeljem
uvida u pojedinačne stavke, nedavnih ostvarenih gubitaka, postojećih gospodarstvenih okolnosti,
karakteristika rizika različitih kategorija transakcija, kao i drugih relevantnih čimbenika.
Rezervacije se ukidaju samo za one troškove za koje je rezervacija izvorno priznata. Ako odljev
ekonomskih koristi za podmirenje obveza više nije vjerojatan, rezervacija se ukida.
208
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Tijekom 2022. godine dodatno se, u odnosu na prethodne godine, povećao broj tužbi protiv Članice pove-
zanih s CHF kreditima, kao i broj pravomoćnih odluka protiv Članice. Povećani broj parnica rezultirao je većim
iznosom rezervacija za sudske slučajeve. Članica Grupe posebno radi portfeljne rezervacije za potencijalne
sporove vezane uz ne konvertirane CHF kredite.
Vezano uz konvertirane kredite, Vrhovni sud je 10. ožujka 2020. godine donio Odluku u takozvanom ogled-
nom postupku koji je pokrenut zbog pitanja valjanosti sporazuma o konverziji kredita u švicarskim francima.
Vrhovni sud proglasio je konverziju kredita u švicarskim francima valjanom te smatra da sporazumi o konverziji
(uključujući sve njihove dodatke) imaju valjane pravne učinke bez obzira na ništetnost odredbi o kamatnoj stopi
ili valutnoj klauzuli u osnovnim ugovorima o kreditu u švicarskim francima. Ovom presudom Vrhovnog suda
može se smanjiti pritisak i značajno ublažiti položaj Članice u pojedinačnim tužbama koje su u tijeku u pogledu
konvertiranih kredita.
Tokom 2022 donesena je i odluka Suda EU-a u predmetu C-567/20 - Sud je, u bitnome, odlučio prihvatiti
mišljenje nezavisne odvjetnice J. Kokott, i utvrdio da se u spornom slučaju konverzije radi o zakonskoj inter-
venciji u odnosu na koju se presumira da je uspostavljena ugovorna ravnoteža, te da kao takva ne podliježe
primjeni Direktive 93/13. Sud EU uputio je na naše nacionalne sudove da provjere je li ugovorna ravnoteža
doista uspostavljena, uzimajući u obzir sve pravne i činjenične okolnosti koje su prethodile konverziji.
Građanski odjel Vrhovnog suda Republike Hrvatske je 20. 12. 2022. godine donio pravni stav po kojem
potrošač koji je sklopio sporazum o konverziji kredita ima pravo na isplatu pripadajućih zateznih kamata na više
plaćene iznose koji je potrošaču banka uračunala prilikom izračuna konverzije kredita. Članica je radi rizika
potencijalnih novih sudskih sporova po toj osnovi formirala portfeljne rezervacije.
Grupa je tijekom alokacije kupoprodajne cijene uzela u obzir i potencijalne obveze vezane uz tužbe po
sudskim sporovima za CHF, sukladno zahtjevima MSFI-ja 3 Poslovne kombinacije, a koje mogu rezultirati
odljevom novčanih sredstava u budućnosti. S te osnove, stanje rezervacija na dan 31. prosinca 2022 iznosi
64.358 tisuća kuna.
U 2021. godini stavka Rezervacije za zaposlenike prebačena je iz bilješke 24. Ostale obveze.
23. REZERVACIJE ZA POTENCIJALNE I PREUZETE OBVEZE (nastavak)
Promjene u rezervacijama za potencijalne i preuzete obveze
Promjene na rezervacijama za potencijalne i preuzete obveze prikazane su u nastavku:
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje 1. siječnja
88.080
116.424
88.015
116.424
Donos HNB d.d.
247. 5 80
-
-
-
Povećanje rezerviranja u računu dobiti i gubitka
59. 953
307
50.411
307
Ostalo
2.628
(28.651)
5.267
(28.716)
Stanje 31. prosinca
398.241
88.080
143.693
88.015
209
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
24. OSTALE OBVEZE
U 2021. godini stavka Rezervacije za zaposlenike prebačena je u bilješku 23. Rezervacije za obveze i troškove.
Stavka Obveze za starter pakete HNB odnosi se na početne pakete eurokovanica za fizičke i pravne osobe.
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Obveze prema dobavljačima
23.125
14.866
17.16 4
14.638
Obveze za plaće, obustave iz plaća, poreze i
doprinose
31.207
22.235
22.192
21.574
Obveze za mirovine, otpremnine
i ostale obveze
7.8 8 0
7.4 57
7.8 8 0
7.4 57
Obveze za naknade
5.382
4.471
5.332
4.367
Sredstva u postupku plaćanja
130.115
67.64 6
99.162
67.64 6
Odgođeni prihod budućeg razdoblja
2.759
3.627
2.759
3.627
Obveze za plaćene predujmove
67.64 6
18.996
24.16 0
18.996
Obveze za starter pakete HNB
38.799
-
38.799
-
Ostale obveze
95.672
48.472
52.569
47. 2 67
Ukupno
402.585
187.770
270.017
185.572
25. KAPITAL I REZERVE
Dionički kapital i rezerve
Dionički kapital iskazan je u kunama po nominalnoj vrijednosti. Iznos naknade plaćene za reotkup
upisanog kapitala, uključujući direktne zavisne troškove, priznaje se kao umanjenje kapitala i rezervi te
se klasificira kao vlastite dionice.
Dividende
Dividende se priznaju kao obveza unutar razdoblja u kojem su objavljene.
Zadržana dobit
Dobit za godinu, zadržana nakon raspodjele, prenosi se u rezerve, u skladu s odlukom Glavne skupštine.
Gubitak razdoblja tereti akumuliranu zadržanu dobit. Eventualni preostali gubitak raspoređuje se
sukladno regulativi primjenjivoj na trgovačka društva u RH.
210
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
25. KAPITAL I REZERVE (nastavak)
a) Dionički kapital i rezerve za vlastite dionice
Na dan 31. prosinca 2022., odobreni, upisani i potpuno uplaćeni dionički kapital Banke iznosio je 1.214.755
tisuća kuna (2021.: 1.214.755 tisuća kuna) i uključivao je 2.024.625 (2021.: 2.024.625) odobrenih redovnih
dionica nominalne vrijednosti od 600,00 kn.
Banka je u veljači 2022. godine u skladu s Programom otkupa vlastitih dionica stekla ukupno 341 vlastitu-
dionicu oznake HPB-R-A. Banka je prije navedenog stjecanja imala 795 vlastitih dionica bez prava, a nakon
navedenog stjecanja imala je ukupno 1.136 vlastitih dionica bez prava glasa.
Otpuštanje navedenog broja vlastitih dionica provedeno je u skladu s Odlukom Glavne skupštine o davanju-
ovlaštenja Upravi Banke za stjecanje i raspolaganje vlastitim dionicama iz svibnja 2021. godine te Programom
otkupa vlastitih dionica iz siječnja 2022. te trajanjem do održavanja iduće redovne Glavne skupštine Banke
2022. godine. Nakon izvršenog prijenosa, Banka na dan 31. prosinca 2022. na trezorskom računu nema više
vlastitih dionica (2021.: 795, u iznosu 477 tisuća kuna).
Rezerva za vlastite dionice na dan 31. 12. 2022. iznosi 4.477 tisuća kuna (2021.: 4.477 tisuća kuna).
Struktura vlasništva je sljedeća:
2022.
2021.
Uplaćeni
kapital
'000 kn
Vlasništvo
Uplaćeni
kapital
'000 kn
Vlasništvo
Republika Hrvatska
(Ministarstvo prostornoga uređenja,
graditeljstva i državne imovine)
545.421
44,90%
545.421
44,90%
Hrvatska pošta d.d.
144.966
11,93%
144.966
11,93%
Hrvatska agencija za osiguranje depozita
(HAOD)
109.091
8,98%
109.091
8,98%
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje
(Ministarstvo prostornoga uređenja,
graditeljstva i državne imovine)
106.387
8,76%
106.387
8,76%
Fond NEK
33.139
2,73%
33.139
2,73%
Ostali
275.772
22,70%
275.772
22,70%
Ukupno
1.214.775
100,00%
1.214.775
100,00%
211
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
b) Rezerva fer vrijednosti
Rezerva fer vrijednosti uključuje nerealizirane dobitke i gubitke od promjene fer vrijednosti financijske imovine
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, umanjene za pripadajući porez.
Kretanje rezerve za fer vrijednost tijekom 2022. i 2021. godine je kako slijedi:
Grupa i Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na 1. siječnja 212.651 242.231
Vlasnički instrumenti u imovini koja se vrednuje kroz ostalu sveobuhvatnu
dobit - neto promjena u fer vrijednosti 929 (1.553)
Neto nerealizirani (gubitak)/dobitak od financijske imovine po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (232.538) (31.302)
Promjene u aktuarskim dobicima - (3.219)
Odgođeni porez koji se odnosi na promjenu ostvarenu revalorizacijom
financijske imovine po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit 41.690 6.493
Stanje na 31. prosinca 22.731 212.651
c) Revalorizacijska rezerva
Revalorizacijska rezerva u iznosu od 37.701 tisuća kuna (2021.:27.543 tisuća kuna), neto od poreza, proizlazi iz
revalorizacije zemljišta i zgrada Banke. U 2022. godini povećanje na revalorizacijskoj rezervi iznosi 10.157 tisu-
ća kuna (2021.: povećanje 4.799 tisuća kuna). Kretanje revalorizacijske rezerve tijekom izvještajnog razdoblja
2022. i 2021. godine je kako slijedi:
Grupa i Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Stanje na 1. siječnja 27.543 22.744
Umanjenje revalorizacijske rezerve amortizacijom imovine 12.387 6.411
Odgođeni porez koji se odnosi na revalorizacijsku rezervu (2.230) (1.612)
Stanje na 31. prosinca 37.701 27.543
25. KAPITAL I REZERVE (nastavak)
U 2022. godini stavka Promjene u aktuarskim dobicima prebačena je u bilješku 23. rezervacije za obveze i
troškove.
212
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
25. KAPITAL I REZERVE (nastavak)
2022.
2021.
Omjer financijske poluge
7,37
9,14
26. ZARADA PO DIONICI
d) Predložena dividenda
Obveze za dividendu se ne priznaju sve dok nisu odobrene na Glavnoj skupštini dioničara. U 2022. godini nije
bilo isplate dividendi (2021.: nije bilo isplate dividendi).
e) Zakonske i ostale rezerve
Banka je dužna formirati zakonsku rezervu alocirajući 5% neto dobiti za godinu, sve dok rezerve ne dosegnu
5% dioničkog kapitala.
Stanje zakonskih rezervi iznosi 50.115 tisuća kuna za Grupu i Banku (2021.: 40.010 tisuća kuna Grupa i
Banka), prethodno rasporedu rezultata ostvarenog u 2021. godini koji je izvještajno iskazan u poziciji zadržane
dobiti.
Ostale rezerve za Banku i Grupu na dan 31. prosinca 2022. iznose 607.387 tisuća kuna (2021.: 657.992
tisuća kuna).
f) Zadržana dobit
Glavna skupština Banke je u ožujku 2022. godine donijela Odluku da se dio dobiti iz 2021. godine u iznosu
192.001 tisuća kuna, nakon izdvajanja zakonske rezerve prenese u zadržanu dobit unutar kapitala i rezervi
(2021.: 91.031 tisuća kuna) .
g) Omjer financijske poluge
Sukladno članku 429. Uredbe (EU) br. 575/2013, kreditne institucije su dužne izračunati omjer financijske
poluge kao omjer kapitala institucije (Osnovnog kapitala) i ukupne izloženosti te institucije.
Omjer financijske poluge prikazan za Banku izražen u postocima je kako slijedi:
Banka prikazuje zaradu ili gubitak po dionici na svoje redovne dionice. Zarada ili gubitak po dionici se
računa dijeleći pripadajuću neto dobit ili gubitak redovnim dioničarima Banke sa prosječnim brojem
redovnih dionica tijekom razdoblja.
Za potrebe izračunavanja zarade po dionici, zarada se računa kao dobit/gubitak tekućeg razdoblja namijenjena
dioničarima Banke. Broj redovnih dionica je ponderirani prosječni broj redovnih dionica u opticaju tijekom
godine nakon umanjenja za broj redovnih trezorskih dionica. Ponderirani prosječni broj redovnih dionica kori-
šten prilikom izračunavanja osnovne i razrijeđene zarade po dionici bio je 2.024.625 (2021.:2.023.830) kako je
prikazano u nastavku:
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Dobit tekuće godine za raspodjelu vlasnicima Banke
132.606
202.107
Dobit korištena u izračunavanju osnovne i razrijeđene zarade po dionici
132.606
202.107
Prosječni ponderirani broj redovnih dionica korišten u izračunavanju
osnovne i razrijeđene zarade po dionici
2.024.625
2.023.830
Zarada po dionici - osnovna i razrijeđena
65,50 kn
99,86 kn
213
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Prihod i rashod od kamata priznaje se u računu dobiti i gubitka kako nastaje za sve kamatonosne
financijske instrumente, uključujući one koji se mjere po amortiziranom trošku i one koji se mjere po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, primjenom metode efektivne kamatne stope.
Takav prihod i rashod se prikazuje kao prihod od kamata i sličan prihod ili rashod od kamata i slični
troškovi u računu dobiti i gubitka. Prihod i rashod od kamata također uključuje prihod i rashod od
naknada i provizija na kredite komitentima ili uzete kredite od banaka, premije ili amortizaciju diskonta i
ostale razlike između početne neto knjigovodstvene vrijednosti kamatonosnog financijskog instrumenta
i njegove vrijednosti na datum dospijeća, priznate metodom efektivne kamatne stope. Prihod i rashod
od kamata na svu imovinu i obveze kojima se trguje prikazan je kao kamatni prihod ili kamatni trošak.
Kod financijske imovine koja se mjeri po amortiziranom trošku, pri obračunu se efektivna kamatna
stopa primjenjuje na bruto knjigovodstvenu vrijednost, uz iznimku sljedećeg:
(a) kupljene ili stvorene financijske imovine umanjene za kreditne gubitke. Za takvu financijsku imo-
vinu subjekt na amortizirani trošak financijske imovine iz početnog priznavanja primjenjuje efektivnu
kamatnu stopu usklađenu za kreditni rizik;
(b) financijske imovine koja nije kupljena ni stvorena financijska imovina umanjena za kreditne
gubitke, ali je naknadno postala financijska imovina umanjena za kreditne gubitke. Za takvu financijsku
imovinu subjekt u sljedećim izvještajnim razdobljima na amortizirani trošak financijske imovine primje-
njuje efektivnu kamatnu stopu.
Modifikacija ugovorenih novčanih tokova
Ako se ugovorni novčani tokovi od financijske imovine ponovno dogovore ili izmijene na neki drugi
način, pri čemu takav ponovni dogovor ili promjena ne dovode do prestanka priznavanja te financijske
imovine, Banka i Grupa ponovno obračunavaju bruto knjigovodstvenu vrijednost financijske imovine i u
računu dobiti i gubitka priznaju promjenu dobiti ili gubitka. Bruto knjigovodstvena vrijednost financijske
imovine ponovno se obračunava kao sadašnja vrijednost ponovno dogovorenih ili promijenjenih ugo-
vornih novčanih tokova diskontiranih po izvornoj efektivnoj kamatnoj stopi financijske imovine (odnosno
za kupljenu ili stvorenu financijsku imovinu umanjenu za kreditne gubitke, po efektivnoj kamatnoj stopi
usklađenoj za kreditni rizik) ili prema potrebi po ispravljenoj efektivnoj kamatnoj stopi. Knjigovodstvena
vrijednost promijenjene financijske imovine usklađuje se za nastale troškove ili naknade, koji se amor-
tiziraju tijekom preostalog razdoblja promijenjene financijske imovine. U slučaju kada promjena uvjeta
ili modifikacija ugovorenih novčanih tokova dovodi do prestanka priznavanja postojeće financijske imo-
vine, a istovremeno postoje elementi kreditnog umanjenja nove financijske imovine znači da se radi o
otkupljenoj ili izdanoj kreditno umanjenoj financijskoj imovini (tzv. POCI). Imovina jedanput klasificirana
u POCI kategoriju, ostaje u njoj svoj cijeli životni vijek.
PRIHOD I RASHOD OD KAMATA (BILJEŠKA 27,28)
214
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
27. PRIHOD OD KAMATA
a) Analiza po proizvodu
b) Analiza prihoda po izvoru
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Krediti komitentima
- pravnim osobama 193.119 154.050 145.679 154.050
- građanstvu 479.905 326.788 308.239 326.788
673.024 480.837 453.918 480.837
Zajmovi i plasmani bankama 19.985 (3.625) 18.239 (3.625)
Dužničke vrijednosnice 83.372 72.293 79.490 72.293
Mjenice 101 86 28 86
Ukupno
776.482
549.592
551.675
549.592
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Pravne osobe 141.236 101.223 98.541 101.223
Stanovništvo 479.905 326.788 308.239 326.788
Država i javni sektor 129.677 124.290 122.665 124.290
Banke i ostale financijske institucije 22.935 (3.557) 21.189 (3.557)
Ostale organizacije 2.730 84 8 1.042 848
Ukupno 776.482 549.592 551.675 549.592
215
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Posudbe
15.459
11.995
12.266
11.995
Depoziti komitenata
- pravne osobe
9.233
9.475
7.4 9 0
9.475
- stanovništvo
17.3 91
9.605
5.928
9.605
26.623 19.080 13.418 19.080
Depoziti banaka
7.3 22
1.009
2.320
1.009
Ostalo
6.151
3
-
-
Ukupno
55.556
32.087
28.003
32.084
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Pravne osobe
9.111
7.119
6.10 0
7.119
Stanovništvo
17.5 5 8
9.605
5.928
9.605
Država i javni sektor
98
1.077
98
1.077
Banke i ostale financijske institucije
26.277
14.174
15.830
14.174
Ostale organizacije
2.512
112
48
109
Ukupno
55.556
32.087
28.003
32.084
28 . RASHOD OD KAMATA
b) Analiza rashoda po davatelju
a) Analiza rashoda po proizvodu
Unutar stavke Pravne osobe 3.935 tisuća kuna odnosi se na rashode od kamata sukladno MSFI16
(2021.: 5.079 tisuća kuna).
216
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
29. PRIHOD OD NAKNADA I PROVIZIJA
30. RASHOD OD NAKNADA I PROVIZIJA
Prihod i rashod od naknada i provizija proizlazi iz financijskih usluga pruženih i primljenih uglavnom obu-
hvaća naknade domaćeg i međunarodnog platnog prometa, izdavanja garancija i akreditiva, kartičnog
poslovanja i ostalih usluga Banke i Grupe. Prihodi i rashodi od naknada i provizija priznaju se u računu
dobiti i gubitka po obavljanju pojedine usluge. Naknade po kreditima za koje je vjerojatno da će biti
povučeni se razgraničavaju (zajedno s povezanim direktnim troškovima) i priznaju kao korekcija efek-
tivne kamatne stope na kredit. Naknade po kreditima za koje nije vjerojatno da će biti povučeni, priznaju
se tijekom roka korištenja sredstava. Naknade po sindiciranim kreditima priznaju se kao prihod kada
je sindiciranje okončano i kada Banka i Grupa ne zadržavaju niti jedan dio kreditnog paketa za sebe ili
zadržava dio po istoj efektivnoj kamatnoj stopi kao i drugi sudionici. Naknade za upravljanje portfeljem i
ostale usluge savjetovanja i upravljanja priznaju se temeljem predmetnog ugovora o obavljanju usluge.
Naknade za upravljanje ulaganjima koje se odnose na upravljanje investicijskim fondovima priznaju se
kako nastaju tijekom razdoblja pružanja usluge. Isti princip primjenjuje se za usluge skrbništva koje se
kontinuirano pružaju tijekom dužeg vremenskog razdoblja.
PRIHOD I RASHOD OD NAKNADA I PROVIZIJA (BILJEŠKA 29,30)
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Gotovinski platni promet
217.613
217.314
215.896
217.314
Bezgotovinski platni promet
66.802
54.679
62.595
54.668
Stanovništvo i kartično poslovanje
238.808
172.414
205.062
172.414
Akreditivi, garancije i devizni platni
promet
19.235
14.508
14.340
14.508
Ostali prihodi od naknada i provizija
44.664
31.13 8
24.489
24.073
Ukupno
587.122
490.053
522.382
482.976
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Gotovinski platni promet
19 4. 511
193.961
19 4. 511
193.961
Bezgotovinski platni promet
14.626
12.559
12.963
12.535
Kartično poslovanje
81.296
64.368
77. 439
64.368
Ostali rashodi od naknada i provizija
36.559
20.718
30.495
19.236
Ukupno
326.992
291.606
315.408
290.100
217
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Realizirani dobici / (gubici)
- Dužničke vrijednosnice
71
(1.806)
71
(1.806)
- Vlasničke vrijednosnice
-
30.800
-
30.800
- Valutni terminski ugovori – OTC
7. 247
(460)
613
(460)
7.319
28.534
684
28.534
Nerealizirani dobici / (gubici)
- Dužničke vrijednosnice
(59.546)
(5.595)
(55.508)
(5.595)
- Vlasničke vrijednosnice
213
452
213
452
- Investicijski fondovi
(11.653)
9.875
(11.653)
9.875
- Valutni terminski ugovori – OTC
131
21
131
21
- Ročnice
1.542
-
-
-
(69.313)
4.753
(66.817)
4.753
Neto dobit/gubitak po tečajnim
razlikama od revalorizacije
monetarne imovine i obveza
(9.808)
(7.593)
(3.069)
(7.593)
Ukupno
(71.803)
25.694
(69.202)
25.694
31. NETO (GUBICI) / DOBICI OD VRIJEDNOSNICA PO FER VRIJEDNOSTI KROZ RAČUN DOBITI I GUBITKA
Dobici umanjeni za gubitke od vrijednosnica po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka uključuju nere-
alizirane i realizirane dobitke i gubitke od derivativnih financijskih instrumenata, dužničkih vrijednosnica
kojima se trguje te ostalih financijskih instrumenata priznatih po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka.
218
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Dobici umanjeni za gubitke od vrijednosnica koje se vrednuju po fer vrijednosti kroz ostalu sveobu-
hvatnu dobit uključuju realizirane dobitke i gubitke od financijskih instrumenata koje se vrednuju po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit obuhvaća dužničke i vla-
sničke vrijednosnice.
Dobit ili gubitak po financijskih imovini koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu
dobit priznaju se u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti, uz iznimku dobiti ili gubitaka od umanjenja vrijednosti i
dobiti i gubitaka od tečajnih razlika, sve do prestanka priznavanja financijske imovine ili njezine reklasi-
fikacije. Ako se financijska imovina prestane priznavati, kumulativna dobit ili gubici prethodno priznati u
ostaloj sveobuhvatnoj dobiti reklasificiraju se iz vlasničkog kapitala u račun dobiti kao reklasifikacijsko
usklađenje.
Kod vlasničkih udjela iz portfelja koji se vrednuju po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit,
značajan ili dugotrajniji pad fer vrijednosti vrijednosnog papira ispod njegove nabavne vrijednosti se
smatra objektivnim dokazom umanjenja.
Objektivan dokaz umanjenja može uključiti:
• značajne financijske poteškoće kod izdavatelja ili druge ugovorne strane, ili
• kršenje ugovora, primjerice kašnjenje u plaćanju ili neplaćanje kamata ili glavnice, ili
• izgledno pokretanje stečaja ili financijskog restrukturiranja kod dužnika, ili
• nestanak aktivnog tržišta za predmetnu financijsku imovinu zbog financijskih poteškoća.
Ako se financijska imovina prestane priznavati, kumulativna dobit ili gubici prethodno priznati u
ostaloj sveobuhvatnoj dobiti reklasificiraju se iz vlasničkog kapitala u račun dobiti kao reklasifikacijsko
usklađenje.
Dobici umanjeni za gubitke od trgovanja u stranim valutama uključuju nerealizirane i realizirane dobitke
i gubitke nastalih s osnove trgovanja u stranim valutama.
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Dobit od kupoprodaje deviza
62.002
53.533
59.152
53.533
Ostala kupoprodaja stranih valuta
(1.031)
3.943
(1.031)
3.943
Ukupno
60.971
57.476
58.121
57.476
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Realizirani dobici od prodaje dužničkih
vrijednosnica po fer vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit
2.118
-
2.118
-
Ukupno
2.118
-
2.118
-
33. NETO DOBICI OD TRGOVANJA STRANIM VALUTAMA
32. NETO DOBICI OD VRIJEDNOSNICA PO FER VRIJEDNOSTI KROZ OSTALU SVEOBUHVATNU DOBIT
219
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
34. OSTALI PRIHODI IZ POSLOVANJA
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Prihod od dividendi
1.16 4
2.044
2.549
2.044
Prihod od prodaje imovine
3.15 0
5.029
967
5.029
Ostali prihodi
14.369
17.711
7.4 6 0
13.980
Ukupno
18.682
24.784
10.976
21.053
35. OPĆI I ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Materijal i usluge
153.565
117. 38 8
142.420
116.4 88
Administracija i marketing
19.430
8.828
12.392
8.792
Pošta i telekomunikacija
26.161
24.419
24.543
23.971
Troškovi zaposlenika
341.14 0
249.606
261.393
243.810
Troškovi osiguranja štednih uloga
31.968
13.916
24.764
13.916
Ostali opći i administrativni troškovi
122.924
35.944
27.710
35.421
Ukupno
695.188
450.102
493.222
442.399
Prihod od dividendi od vlasničkih vrijednosnica priznaje se u računu dobiti i gubitka u trenutku nastanka
prava na primitak dividende.
Rezervacije za otpremnine i jubilarne nagrade
Prilikom obračuna rezervacija za otpremnine i jubilarne nagrade, Banka diskontira očekivane buduće
novčane tokove koji se odnose na obveze, koristeći diskontne stope koje, prema mišljenju poslovodstva,
najbolje predstavljaju vrijednost novca. Aktuarski dobici ili gubici za dugoročna primanja kao i trošak
kamate i trošak tekućeg rada priznaju se u računu dobiti i gubitka.
Doprinosi za mirovinsko osiguranje
Banka i Grupa uplaćuju doprinose u obvezne mirovinske fondove prema obvezanoj ugovornoj osnovi.
Banka i Grupa nemaju drugih obveza plaćanja nakon uplate doprinosa. Doprinosi se priznaju kao trošak
priznat kao primanja zaposlenih u razdoblju u kojem nastaju.
220
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Na dan 31. prosinca 2022. godine Banka je imala 1.321 zaposlenih (2021.: 1.289), a Grupa 1.805 zaposlenog
(2021.: 1.315 zaposlenih).
Troškovi obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje u drugom stupu u 2022. iznose 10.297 tisuća kuna
(2021.: 9.607 tisuća kuna).
Grupa Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Neto plaće i ostali troškovi
191.551
141.169
144.243
137.906
Porezi i doprinosi
(uključujući doprinose poslodavca)
135.012
92.003
103.120
89.742
Neto rezervacije za otpremnine, jub.
nagrade, god. odmore zaposlenika
(4.071)
1.095
(3.800)
1.095
Ostale naknade zaposlenima
18.452
15.117
17.718
14.956
Naknade članovima Nadzornog odbora
196
223
112
112
Ukupno
341.140
249.606
261.393
243.810
a) Troškovi zaposlenika
35. OPĆI I ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI (nastavak)
221
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
36. GUBICI OD UMANJENJA VRIJEDNOSTI KREDITA I POTRAŽIVANJA OD KOMITENATA I OSTALE IMOVINE
Grupa
Banka
Bilješke
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Očekivani/ identificirani gubici Stupanj 3
Zajmovi i potraživanja od banaka
9.900
-
-
-
Krediti i potraživanja od komitenata 11
(59.948)
(67. 3 48)
23.201
(67. 3 48)
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz
RDG 8
(55)
914
(55)
914
Financijska ulaganja po amortiziranom
trošku 10
-
90
-
90
Ostala imovina 18
(1.677)
(3.182)
(506)
(3.181)
Ulaganja u nekretnine 15
12.980
1.903
12.980
1.903
Materijalna i nematerijalna imovina 14,16
(64.155)
192
321
192
Neto (trošak)/ prihodi od (otpisa)/ naplate
otpisanih plasmana u prethodnim godinama
(55)
(6)
(64)
(6)
Ukupan (trošak)/prihod
(103.009)
(67.437)
35.878
(67.436)
Očekivani/ identificirani gubici Stupanj 1 i 2
Zajmovi i potraživanja od banaka
(2)
-
-
-
Krediti i potraživanja od komitenata 11
(113.0 42)
8.015
(35.207)
8.015
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz
ostalu sveobuhvatnu dobit 9
21.147
(6.410)
21.212
(6.410)
Financijska ulaganja po amortiziranom
trošku 10
9.185
21
9.185
21
Ulaganja u nekretnine
(213)
-
-
-
Ukupan (trošak)/prihod
(82.926)
1.626
(4.811)
1.626
Ukupno očekivani/ identificirani gubici
Zajmovi i potraživanja od banaka
9.898
-
-
-
Krediti i potraživanja od komitenata 11
(172.991)
(59.333)
(12.006)
(59.333)
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz
RDG 8
(55)
914
(55)
914
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz
OSD 9
21.147
(6.410)
21.212
(6.410)
Financijska ulaganja po amortiziranom
trošku 10
9.185
111
9.185
111
Ostala imovina 18
(1.677)
(3.181)
(506)
(3.181)
Ulaganje u nekretnine 15
12.767
1.903
12.980
1.903
Materijalna i nematerijalna imovina 14,16
(64.155)
192
321
192
Prihodi od naplate otpisanih plasmana u
prethodnim godinama
(55)
(6)
(64)
(6)
Ukupan (trošak)/prihod
(185.935)
(65.810)
31.067
(65.810)
Identificirani gubici na pojedinačnoj osnovi koji se odnose na financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz RDG
odnose se na kredite i potraživanja od komitenata koji su pali SPPI test.
222
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
37. POREZ NA DOBIT
Rashod temeljem poreza na dobit je zbroj tekuće porezne obveze i odgođenih poreza.
Tekuća porezna obveza temelji se na oporezivoj dobiti tekućeg razdoblja. Oporeziva dobit razli-
kuje se od dobiti prije poreza iskazane u računu dobiti i gubitka te izvještaju o ostaloj sveobuhvatnoj
dobiti jer ne uključuje stavke prihoda i rashoda koje su oporezive ili odbitne u drugim godinama,
kao ni stavke koje nikada nisu oporezive ni odbitne. Tekuća porezna obveza Banke izračunava se
primjenom poreznih stopa koje su na kraju izvještajnog razdoblja na snazi.
Odgođeni porezi priznaju se temeljem razlike između knjigovodstvenih vrijednosti imovine i obveza
iskazanih u financijskim izvještajima i pripadajućih poreznih osnovica korištenih za izračunavanje
oporezive dobiti. Odgođene porezne obveze općenito se priznaju po svim privremenim oporezivim
razlikama, a odgođena porezna imovina priznaje se do visine vjerojatnog iznosa oporezive dobiti
raspoložive za korištenje odbitnih privremenih razlika i prenesenog poreznog gubitka. Odgođene
porezne obveze i odgođena porezna imovina se ne priznaju ako privremena razlika proizlazi iz prvog
knjiženja ostale imovine i ostalih obveza (osim u slučaju poslovnog spajanja) iz transakcije koja ne
utječe ni na oporezivu niti na knjigovodstvenu dobit.
Odgođene porezne obveze se priznaju i temeljem oporezivih privremenih razlika povezanih s
ulaganjima u ovisna i pridružena društva te udjelima u zajedničkim pothvatima, izuzev u slučaju kad
je Banka u mogućnosti utjecati na poništenje privremene razlike i kad je vjerojatno da se privremena
razlika neće poništiti u doglednoj budućnosti. Odgođena porezna imovina koja proizlazi iz odbitnih
privremenih razlika povezanih s takvim ulaganjima i udjelima se priznaje samo do iznosa oporezive
dobiti za koji je vjerojatno da će biti na raspolaganju i omogućiti korištenje olakšice temeljem privre-
menih razlika i ako se njihovo poništenje očekuje u doglednoj budućnosti.
Knjigovodstvena vrijednost odgođene porezne imovine provjerava se na kraju svakog izvještaj-
nog razdoblja i umanjuje za iznos za koji više nije vjerojatno da će biti raspoloživ kao dostatna
oporeziva dobit koja bi omogućila povrat cijelog ili dijela porezne imovine.
Odgođena porezna imovina i odgođene porezne obveze obračunavaju se po poreznim stopama
za koje se očekuje da će biti u primjeni u razdoblju u kojem će doći do podmirenja obveze, odnosno
realizacije sredstva a na temelju poreznih stopa i poreznih zakona koji su na kraju izvještajnog
razdoblja na snazi ili u postupku donošenja.
Utvrđivanje odgođenih poreznih obveza i odgođene porezne imovine odražava porezne poslje-
dice koje bi proizašle iz načina na koji Banka i Grupa na kraju izvještajnog razdoblja očekuju ostva-
riti povrat knjigovodstvenog iznosa svoje imovine, odnosno podmiriti knjigovodstveni iznos svojih
obveza.
Vrednovanje odgođene porezne obveze i imovine odražava porezne posljedice koje slijede iz
načina na koji Banka očekuje, na datum izvještaja o financijskom položaju, naplatu ili namiru neto
knjigovodstvene vrijednosti imovine i obveza.
Odgođena porezna imovina i obveze se ne diskontiraju te se klasificiraju kao dugoročna imovina
i/ili obveze u izvještaju o financijskom položaju. Odgođena porezna imovina priznaje se samo u visini
u kojoj je vjerojatno da će se moći iskoristiti kao porezna olakšica. Na svaki datum izvještaja, Banka
i Grupa ponovno procjenjuju nepriznatu potencijalnu odgođenu poreznu imovinu te knjigovodstvenu
vrijednost priznate odgođene porezne imovine.
223
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
37. POREZ NA DOBIT (nastavak)
Ukupno priznati porez na dobit, sastoji se od troška poreza na dobit priznatog u računu dobiti i gubitka obraču-
natog po stopi od 18% oporezive dobiti, te promjenama u odgođenom porezu priznatom u kapitalu i rezervama,
kao što slijedi:
Trošak poreza na dobit priznat u računu dobiti i gubitka
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Trošak poreza na dobit tekuće godine
(38.829)
(3 6.139)
(37.0 99)
(35.887)
Odgođeni porezni trošak/(prihod)
11.69 4
(7. 681)
11.275
(7. 681)
Ukupan trošak poreza na dobit
u računu dobiti i gubitka
(27.135)
(43.820)
(25.824)
(43.568)
Kretanje odgođene porezne imovine i obveza sa efektima priznavanja u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti i računu
dobiti i gubitka nalazi se u bilješci 17. Neto odgođena porezna imovina/obveze.
Usklada poreza na dobit
Usklada poreza na dobit i dobiti prije oporezivanja prikazana je u nastavku:
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Dobit prije poreza
981.494
246.445
158.430
245.675
Porez na dobit po stopi od 18%
(176.669)
(44.360)
(28.517)
(44.221)
Porezno nepriznati troškovi
(8.780)
(1.425)
(7. 514)
(1.420)
Neoporezivi prihod
194.017
(3.040)
10.207
(2.932)
Iskorišteni porezni gubici
406
-
-
-
Iskorištena/ (priznata) odgođena
porezna imovina
93
5.005
-
5.005
Nepriznata odgođena porezna imovina
(36.203)
-
-
-
(27.135)
(43.820)
(25.824)
(43.568)
Efektivna stopa poreza na dobit
2,76%
17,78%
16,30%
17,73%
Priznat odgođeni porez po poreznim gubicima raspoloživim za buduća razdoblja
U 2022. godini Banka nema odgođene porezne imovine s osnove ranijih gubitaka.
U 2021. godini iskorišteno je sva prethodno priznata porezna imovina s ukupnim efektom na račun dobiti i
gubitka u iznosu 8.334 tisuće kuna.
224
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
38. KONCENTRACIJA IMOVINE I OBVEZA
U imovini i obvezama Banke značajna je koncentracija plasmana i obveza direktno prema i od Republike
Hrvatske. Iznosi krajem godine, uključujući obračunatu kamatu su kako slijedi:
39. NOVAC I EKVIVALENTI NOVCA
Izloženost Banke prema lokalnoj upravi, državnim institucijama i fondovima koje se ne financiraju direktno iz
državnog proračuna (isključujući društva u državnom vlasništvu), iznosi kako slijedi:
Grupa
Banka
Bilješka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Žiro račun kod HNB-a 5
9.843.932
4.354.286
8.883.506
4.354.286
Obvezna pričuva kod Hrvatske narodne
banke 6
-
1.326.442
-
1.326.442
Obveznice Republike Hrvatske
4.835.404
4.465.745
4.220.588
4.465.745
Trezorski zapisi Ministarstva financija
1.129.804
376.071
1.129.804
376.071
Dani krediti Republici Hrvatskoj
1.555.690
1.691.852
1.509.638
1.691.852
Depoziti Republike Hrvatske
(6.769.559)
(4.422.236)
(6.769.559)
(4.422.236)
Ukupno
10.595.271
7.792.159
8.973.977
7.792.159
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Krediti
1.620.039
1.381.522
1.620.039
1.381.522
Depoziti
(7 37.5 85)
(674.425)
(736.566)
(674.425)
Ukupno
882.454
707.097
883.473
707.097
Grupa
Banka
Bilješka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Novac i računi kod banaka 5
11.091.436
6.192.555
9.919.462
6.19 2.515
Plasmani bankama s izvornim
dospijećem do 90 dana
144.314
27 7.6 9 6
1.391.164
27 7.6 9 6
Instrumenti u postupku naplate 18
65.608
31.100
56.478
31.100
Ukupno
11.301.358
6.501.351
11.367.104
6.501.311
Novac i ekvivalenti novca uključuju novac u blagajni, novac kod Hrvatske narodne banke, plasmane
kod drugih banaka s originalnim rokom dospijeća do tri mjeseca ili kraće te instrumente u postupku
prijeboja i namire.
225
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
40. POTENCIJALNE OBVEZE
Na dan 31. prosinca 2022. godine Banka je priznala rezervacije na osnovu portfelja po izvanbilaničnim rizicima
nastale izdavanjem garancija, akreditiva i neiskorištenih odobrenih kredita, u iznosu od 57.922 tisuća kuna, a
Grupa 62.929 tisuća kuna (2021.: Banka i Grupa 32.225 tisuća kuna) koji su uključeni u Rezervacije za obveze i
troškove (Bilješka 23).
41. DERIVATIVNI INSTRUMENTI I TRGOVANJA STRANIM VALUTAMA
Grupa
Banka
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Garancije u kunama
2.026.736
429.026
882.977
429.026
Garancije u devizama
193.901
61.632
57. 38 0
61.632
Akreditivi
5.279
9.888
1.16 4
9.888
Neiskorišteni okvirni krediti
3.029.658
2.176.4 48
2. 6 47.071
2.176.4 48
Ukupno
5.255.574
2.676.993
3.588.592
2.676.993
U okviru redovnog poslovanja Banka i Grupa sklapaju ugovore kojima preuzimaju izvanbilančne kre-
ditne obveze i koje vodi u izvanbilančnoj evidenciji, a koje prvenstveno obuhvaćaju garancije, akreditive i
neiskorištene okvirne kredite. Banka i Grupa navedene preuzete financijske obveze iskazuju u izvještaju
o financijskom položaju ako i kad iste postanu plative.
Banka i Grupa koriste derivativne financijske instrumente kako bi ekonomski zaštitila svoju izloženost
tečajnom riziku te riziku promjene kamatnih stopa koji proizlaze iz poslovnih, financijskih te ulagač-
kih aktivnosti. U skladu sa svojom politikom ulaganja, Banka i Grupa ne drže niti izdaje derivativne
financijske instrumente u svrhu špekulativnog trgovanja. Računovodstvo zaštite nije se primjenjivalo.
Sukladno tome, svi derivativni instrumenti klasificirani su kao financijski instrumenti po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka.
Derivativni financijski instrumenti uključuju devizne ugovore, terminske ugovore, ročnice i ostale
financijske derivative te se inicijalno priznaju po fer vrijednosti koja predstavlja plaćeni iznos za stjecanje
instrumenta, umanjen za transakcijske troškove. Nakon početnog priznavanja, derivativi se vrednuju
po fer vrijednosti. Fer vrijednost se utvrđuje na temelju kotirane tržišne cijene ili, ukoliko je prikladnije,
diskontiranog novčanog toka. Svi derivativni instrumenti iskazuju se kao imovina ukoliko je njihova fer
vrijednost pozitivna, te kao obveze ako je njihova fer vrijednost negativna.
Neki hibridni ugovori sadrže derivativnu i nederivativnu komponentu. U tim se slučajevima deri-
vativna komponenta naziva ugrađeni derivativ. Osim kada nije u suprotnosti sa zahtjevima HNB-a,
kada ekonomske karakteristike i rizici ugrađenih derivativa nisu blisko vezani za osnovni ugovor i kad
se hibridni ugovor sam po sebi ne vrednuje po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, ugrađeni
se derivativ tretira kao zaseban derivativ i klasificira po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, uz
priznavanje svih nerealiziranih dobitaka i gubitaka u računu dobiti i gubitka, osim ako se fer vrijednosti
ne mogu pouzdano mjeriti.
226
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
42. TRANSAKCIJE S POVEZANIM OSOBAMA
Banka je matično društvo Grupe Hrvatske poštanske banke.
Ključni dioničari Banke su Republika Hrvatska s obzirom da je glavni dioničar s vlasničkim udjelom od 44,90
posto, te Hrvatska pošta d.d. („HP“) s vlasničkim udjelom 11,93 posto.
Ostali značajni dioničari u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske su Hrvatska agencija za osiguranje
depozita („HAOD“), Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje („HZMO“) te Fond za financiranje razgradnje i
zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva NE Krško („Fond NEK“). Republika Hrvatska
i društva u njenom vlasništvu zajedno posjeduju 77,35 posto (2021.: 77,42 posto) dionica Banke, dok se s
preostalih 22,65 posto (2021.: 22,58 posto) dionica javno trguje.
a) Ključne transakcije s povezanim osobama
HP u ime i za račun Banke obavlja poslove domaćeg gotovinskog platnog prometa. Izloženost prema Hrvatskoj
pošti uglavnom sadrži potraživanja za naknade temeljena na obavljenom gotovinskom platnom prometu u ime
i za račun Banke, kao i potraživanja iz plasmana u dužničke vrijednosne papire HP. Obveze prema Hrvatskoj
pošti uglavnom se odnose na depozite po viđenju i oročene depozite. Prihodi i troškovi između Banke i Hrvatske
pošte uglavnom se odnose na provizije za pružene usluge.
Izloženost prema Republici Hrvatskoj iskazana je u bilješci 37. Koncentracija imovine i obveza.
Izloženost članicama HPB Grupe najvećim se dijelom odnosi na ulaganje Banke u njihov temeljni kapital.
Banka obavlja poslove platnog prometa za svoja ovisna društva te sukladno tome priznaje prihod. Troškovi
plativi HPB Nekretninama se odnose na usluge procjene instrumenata osiguranja koje je pružilo ovisno društvo.
Ključno poslovodstvo nije posjedovalo redovne dionice krajem izvještajnog razdoblja (2021.: -).
Grupa i Banka
2021
'000 kn
Ugovoreni iznos, preostala ročnost Fer vrijednost
Do 3
mjeseca
3 do 12
mjeseci
1 do 5
godina
Preko 5
godina
Ukupno
Imovina
Obveze
Međuvalutni “swap“ ugovori - OTC
515.143
-
-
-
515.143
363
232
Ukupno
515.143
-
-
-
515.143
363
232
Na kraju 2022. godine Banka i Grupa imale su derivativne ugovore, klasificirane kao instrumenti kojima se
trguje:
41. DERIVATIVNI INSTRUMENTI I TRGOVANJA STRANIM VALUTAMA (nastavak)
227
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
b) Iznosi koji proizlaze iz transakcija s povezanim osobama
Imovina i obveze te izvanbilančna izloženost neto od ispravaka vrijednosti i rezerviranja, kao i prihodi i rashodi
na dan i za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. i 31. prosinca 2021. godine za Banku, proizlaze iz tran-
sakcije s povezanim osobama kako slijedi:
42. TRANSAKCIJE S POVEZANIM OSOBAMA (nastavak)
*Izloženost sadrži avanse u novcu i u naravi, potencijalne i preuzete obveze, kamatna i ostala potraživanja te uključuje
19.372 tisuće kuna (2021.: 20.227 tisuća kuna) izvanbilančne izloženosti. Rashodi ne uključuju ispravke vrijednosti, nerealizirane
dobitke/gubitke po vrijednosnim papirima ni rezerviranja za gubitke.
Grupa
2022.
'000 kn
Izloženost*
Obveze
Prihodi
Rashodi
Ključni dioničari
Hrvatska pošta d.d.
186.451
225.742
2.516
231.565
Ključno poslovodstvo
Kratkoročne naknade (bonusi, plaće i naknade)
433
4.271
11
19.869
Dugoročne naknade (krediti i depoziti)
11.712
40
228
183
Ukupno
198.596
230.054
2.755
251.617
Grupa
2021.
'000 kn
Izloženost*
Obveze
Prihodi
Rashodi
Ključni dioničari
Hrvatska pošta d.d.
185.341
204.964
229.728
227.5 62
Ključno poslovodstvo
Kratkoročne naknade (bonusi, plaće i naknade)
373
2.800
21
19.871
Dugoročne naknade (krediti i depoziti)
3.599
486
203
201
Društva pod značajnim utjecajem
-
-
6
-
Ukupno
189.313
208.250
229.958
247.634
228
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
42. TRANSAKCIJE S POVEZANIM OSOBAMA (nastavak)
b) Iznosi koji proizlaze iz transakcija s povezanim osobama (nastavak)
Banka
2021.
'000 kn
Izloženost*
Obveze
Prihodi
Rashodi
Ključni dioničari
Hrvatska pošta d.d.
185.341
204.964
229.728
227.5 62
Ovisna društva
HPB Invest
5.076
6.016
2.824
-
HPB Nekretnine
4.875
6.734
314
1.937
Ključno poslovodstvo
Kratkoročne naknade (bonusi, plaće i naknade)
268
2.800
16
18.256
Dugoročne naknade (krediti i depoziti)
2.493
486
145
18
Društva pod značajnim utjecajem
-
-
6
-
Ukupno
198.052
221.000
233.034
247.773
Banka
2022.
'000 kn
Izloženost*
Obveze
Prihodi
Rashodi
Ključni dioničari
Hrvatska pošta d.d.
186.451
225.742
2.516
231.565
Ovisna društva
HPB Invest
5.074
4.308
2.259
-
HPB Nekretnine
14.000
713
2.787
-
Pronam Nekretnine d.o.o.
56.468
7
2.521
-
Nova hrvatska banka d.d.
1.9 43.146
15.673
13.781
5.232
Ključno poslovodstvo
Kratkoročne naknade (bonusi, plaće i naknade)
328
4.271
9
18.093
Dugoročne naknade (krediti i depoziti)
10.661
40
201
-
Ukupno
2.216.128
250.754
24.073
254.890
*Izloženost sadrži avanse u novcu i u naravi, potencijalne i preuzete obveze, kamatna i ostala potraživanja te uključuje 28.567
tisuća kuna (2021.:20.236 tisuća kuna) izvanbilančne izloženosti. Rashodi ne uključuju ispravke vrijednosti, nerealizirane dobitke/
gubitke po vrijednosnim papirima ni rezerviranja za gubitke.
Krediti ključnom poslovodstvu nalaze se u stupnju 1 i stupnju 2.
c) Društva u vlasništvu države
Glavni dioničari Banke, koji zajedno posjeduju 77,35 posto dionica su državne agencije, državni uredi ili društva
u vlasništvu države, svi uglavnom financirani iz državnog proračuna. Sukladno tome, transakcije i stanja sa
društvima u vlasništvu države, uključujući kreditnu izloženost garantiranu od strane države, također predstav-
ljaju odnose sa povezanim osobama. Banka ima značajnu izloženost prema takvim osobama što je iskazano
u bilješci 37 .
229
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka i Grupa prikupljaju sredstva tako da prodaju financijske instrumente prema ugovoru kojim se povrat
sredstava obavlja na način da se instrumenti otkupljuju na ugovoreni budući datum po istoj cijeni uvećanoj za
kamate po unaprijed određenoj stopi.
Ugovori o reotkupu se obično koriste kao sredstvo kratkoročnog financiranja kamatonosne imovine, ovisno o
prevladavajućim kamatnim stopama. Prodani financijski instrumenti se nastavljaju priznavati, a primici od prodaje
prikazuju se kao obveza za posudbe. Na kraju godine Banka i Grupa imala su slijedeće ugovore o reotkupu:
43. UGOVORI O REOTKUPU I PONOVNOJ PRODAJI
Transakcije prikazane u tablici gore priznate su kao ugovori o reotkupu, u skladu s MSFI 9: Financijski
instrumenti.
Banka i Grupa također kupuju financijske instrumente pod uvjetom da ih na ugovoreni budući datum ponovno
prodaju (“ugovor o ponovnoj prodaji”). Prodavatelj se obvezuje da će kupiti iste ili slične instrumente na ugo-
voreni budući datum. Ponovna prodaja se ugovara kao instrument financiranja komitenata i evidentira se kao
krediti i predujmovi komitentima, a kupljeni financijski instrument nije priznat. Na kraju godine Banka i Grupa
nisu imale obrnutih repo ugovora.
Grupa
Kn j i g ovo dstve n a
vrijednost obveze
'000 kn
Fer vrijednost kolaterala
'000 kn
Krediti komitentima – repo ugovori
2022.
592.677
713.529
2021.
401.790
451.720
Banka
Kn j i g ovo dstve n a
vrijednost obveze
'000 kn
Fer vrijednost kolaterala
'000 kn
Krediti komitentima – repo ugovori
2022.
402.790
474.152
2021.
401.790
451.720
Banka i Grupa ulaze u ugovore o ponovnoj kupnji/(prodaji) suštinski istih ulaganja ili povezane transak-
cije prodaje uz reotkup na određeni datum u budućnosti po fiksnoj cijeni. Izdaci temeljem tih ugovora
priznaju se kao dani krediti bankama ili komitentima. Također se evidentira da su kupljena potraživanja
osigurana odgovarajućim vrijednosnicama iz ugovora o reotkupu. Ulaganja prodana temeljem ugovora
o reotkupu i nadalje se priznaju u izvještaju o financijskom položaju i iskazuju u skladu s računovod-
stvenom politikom za odnosnu financijsku imovinu po amortiziranom trošku ili po fer vrijednosti, kako je
prikladno. Primici od prodaje ulaganja prikazuju se kao obveze prema bankama ili komitentima.
Razlika između iznosa koji se plaća kod prodaje i iznosa koji se plaća kod reotkupa razgraničava se
kroz razdoblje transakcije i uključuje u prihod ili rashod od kamata.
230
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Grupa upravlja sredstvima u ime i za račun pravnih osoba, stanovništva i investicijskih fondova (uključujući
i investicijske fondove Grupe), pri čemu drži i upravlja imovinom ili investira sredstva u različite financijske
instrumenta po nalogu klijenta. Za pružene usluge, Banka dobiva prihod od naknada. Ova imovina nije imovina
Grupe te se ne priznaje u izvještaju o financijskom položaju. Grupa nije izložena kreditnim rizicima iz takvih
plasmana, niti garantira za investicije.
Na dan 31. prosinca 2022. godine ukupna imovina u skrbništvu Banke, uključujući fondove HPB Grupe,
iznosila je 6,96 milijardi kuna (2021.: 7,18 milijardi kuna).
44. POSLOVI U IME I ZA RAČUN PRAVNIH OSOBA I STANOVNIŠTVA
Banka i Grupa upravljaju sredstvima u ime i za račun pravnih osoba i stanovništva. Ti iznosi ne
predstavljaju imovinu Banke i Grupe te su isključeni iz izvještaja o financijskom položaju. Za pružene
usluge Banka i Grupa obračunavaju naknadu koja se razgraničava u računu dobiti i gubitka.
Ovisno društvo Banke također upravlja sa šest otvorenih investicijskih fondova sa javnom ponu-
dom: (kratkoročni obveznički: HPB Kratkoročni obveznički kunski fond, HPB Kratkoročni obveznički
eurski fond, obveznički: HPB Obveznički fond, mješoviti: HPB Global fond, HPB Bond plus fond i
dionički fond: HPB Dionički fond).
Imovina investicijskih fondova kojima upravlja ovisno društvo nije dio konsolidiranih financijskih
izvješća Grupe.
Ulaganje matičnog društva u investicijske fondove od strane matičnog društva vrednuje se po fer
vrijednosti u računu dobiti i gubitka.
Investicijsko društvo
Fond ima više nepovezanih ulagača i posjeduje višestruka ulaganja. Vlasnički udjeli u Fondu su u obliku
udjela s ograničenom odgovornošću koji su klasificirani kao obveze u skladu s odredbama MSFI-ja 9.
Smatra se da Fond zadovoljava definiciju investicijskog društva po MSFI-ju 10 obzirom da za to postoje
sljedeći uvjeti:
1. Fond je pribavio sredstva u svrhu pružanja usluga profesionalnog upravljanja ulaganjima svojih
ulagača
2. Poslovna namjena Fonda, koja je prenesena izravno ulagačima je ulaganje za kapitalnu apre-
cijaciju i prihode od ulaganja, i
3. Ulaganja se mjere i procjenjuju na osnovi fer vrijednosti.
Ovisna društva
Grupa, zajedno sa ostalim fondovima pod upravljanjem Banke, ima ovisna društva u sklopu svojih ulaganja.
Ulaganja koja se drže kao dio investicijskih portfelja iskazuju se u bilanci po fer vrijednosti. Ovakav tretman
dopušten je prema MSFI 10, „Konsolidacija", koji omogućuje fondovima da ne izrađuju konsolidirane finan-
cijske izvještaje već da se ulaganja koja se drže u njihovim portfeljima priznaju i mjere po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka i iskazuju u skladu s MSFI-jem 9 pri čemu se promjene fer vrijednosti priznaju u
izvještaju o sveobuhvatnoj dobiti u razdoblju promjene.
Iako Banka u jednom od fondova ima značajniji udio, ključna definicija kontrole nije zadovoljena.
Naknada za upravljanje je usklađena s prosjekom sličnih fondova na tržištu, odnosno ne odstupa
značajnije ili uopće u odnosu na konkurenciju te se poglavito mijenja ovisno o kretanjima na tržištu
(nema korelacije povećanja naknade u odnosu na visinu udjela) te ne postoji varijabilna naknada koju
bi Grupa ostvarivala temeljem rezultata Fonda. Struktura ulaganja ne ovisi u potpunosti o menadžeru
fonda odnosno Banci/Grupi jer je ona u velikoj mjeri definirana zakonski, a time iz kroz sam prospekt
fonda. Tijekom godina struktura fonda se nije značajno mijenjala te je u skladu sa strukturom fondova
glavnih konkurenata.
231
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
2022.
'000 kn
2021.
'000 kn
Imovina
Pravne osobe
55.410
55.065
Građanstvo
441.201
461.802
Sredstva na žiro računu
741.202
689.882
Ukupno imovina
1.237.812
1.206.749
Obveze
Hrvatski zavod za zapošljavanje
64.293
63.910
Županije
9.924
9.999
Vlada Republike Hrvatske
1.151.18 5
1.119.0 48
Hrvatska banka za obnovu i razvitak
6.837
9.062
Ostale obveze
5.574
4.729
Ukupno obveze
1.237.812
1.206.749
44. POSLOVI U IME I ZA RAČUN PRAVNIH OSOBA I STANOVNIŠTVA (nastavak)
45. PROSJEČNE KAMATNE STOPE
Prosječne kamatne stope prikazane u nastavku, izračunate su kao ponderirani prosjek za svaku kategoriju
kamatonosne imovine i obveza.
Grupa
Prosječne
kamatne stope
2022.
Prosječne
kamatne stope
2021.
Imovina
Novac i računi kod banaka
(0,07%)
(0,10%)
Krediti i potraživanja od banaka
1,81%
0,09%
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
1,80%
1,68%
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz OSD
1,70%
1,46%
Financijska ulaganja po amortiziranom trošku
1,07%
10,11%
Krediti i potraživanja od komitenata
3,12%
3,39%
Obveze
Depoziti banaka
(1,25%)
(1,62%)
Depoziti komitenata
(0,10%)
(0,09%)
Posudbe
(0,63%)
(0,84%)
Nadalje, na dan 31. prosinca 2022. ukupna imovina investicijskih i mirovinskih fondova, za koje Banka
obavlja poslove depozitara, iznosila je 6,16 milijardi kuna (2021.: 6,74 milijardi kuna).
Banka također upravlja kreditnom izloženosti drugih osoba, kao što slijedi:
232
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
46. FER VRIJEDNOST FINANCIJSKIH INSTRUMENATA
Fer vrijednost predstavlja cijenu koja bi bila ostvarena prodajom neke stavke imovine ili plaćena za
prijenos neke obveze u urednoj transakciji među tržišnim sudionicima na datum mjerenja.
Financijski instrumenti po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka i financijska imovina po fer vri-
jednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit vrednuju se po fer vrijednosti. Krediti i potraživanja te ulaganja
koja se vrednuju po amortiziranom trošku iskazuju se po amortiziranom trošku umanjenom za ispravak
vrijednosti. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka i financijska imovina po
fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit iskazane su po fer vrijednostima koje su proizašle iz
kotiranih cijena tih instrumenata na aktivnim tržištima. Financijske obveze po fer vrijednosti kroz račun
dobiti i gubitka iskazane su po fer vrijednostima izračunatim na bazi dostupnih uvjeta tih instrumenata.
Fer vrijednost je cijena koja bi bila postignuta na datum mjerenja prodajom neke stavke imovine ili
plaćena za prijenos neke obveze u urednoj transakciji na glavnom, odnosno najpovoljnijem tržištu pod
postojećim tržišnim uvjetima, neovisno o tome da li je ona neposredno vidljiva ili procijenjena nekom
drugom metodom vrednovanja. Banka u procjeni fer vrijednosti neke stavke imovine ili obveza razmatra
obilježja dotične stavke imovine, odnosno obveze koje bi pri utvrđivanju njene cijene na datum mje-
renja razmatrali i tržišni sudionici. Radi mjerenja i/ili objavljivanja fer vrijednosti u ovim konsolidiranim
financijskim izvještajima, mjera fer vrijednost utvrđuje se na gore navedeni način, izuzev kod plaćanja
temeljenih na dionicama iz djelokruga MSFI-ja 2, najmova iz djelokruga MRS-a 17 i mjera koje su
donekle slične fer vrijednosti, ali nisu fer vrijednost, kao što su neto prodajna/ostvariva vrijednost iz
MRS-a 2 ili vrijednost u uporabi iz MRS-a 36.
Nadalje, mjere fer vrijednosti su za potrebe financijskog izvještavanja razvrstane u 1., 2. ili 3. kate-
goriju ulaznih podataka prema njihovom stupnju dostupnosti i značajnosti u odnosu na ukupnu mjeru
fer vrijednosti, koje su kako slijedi:
• Ulazni podaci 1. razine su (neusklađene) cijene koje kotiraju na aktivnim tržištima za identičnu
imovinu, odnosno identične obveze i subjektu su dostupne na datum mjerenja.
• Ulazni podaci 2. razine su ulazni podaci koji nisu cijene koje kotiraju i vidljive su za predmetnu
imovinu, odnosno obvezu, bilo neposredno, bilo posredno i
• Ulazni podaci 3. razine su ulazni podaci o predmetnoj imovini, odnosno obvezi koji nisu vidljivi.
Banka
Prosječne
kamatne stope
2022
Prosječne
kamatne stope
2021
Imovina
Novac i računi kod banaka
(0,05%)
(0,10%)
Krediti i potraživanja od banaka
1,89%
0,09%
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
1,65%
1,68%
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz OSD
1,94%
1,46%
Financijska ulaganja po amortiziranom trošku
1,06%
10,11%
Krediti i potraživanja od komitenata
3,04%
3,39%
Obveze
Depoziti banaka
(1,89%)
(1,62%)
Depoziti komitenata
(0,05%)
(0,09%)
Posudbe
(0,77%)
(0,84%)
45. PROSJEČNE KAMATNE STOPE (nastavak)
233
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
46. FER VRIJEDNOST FINANCIJSKIH INSTRUMENATA (nastavak)
Tablice u nastavku prikazuje hijerarhiju fer vrijednosti financijskih instrumenata Grupe i Banke na dan
31. prosinca 2022. i 31. prosinca 2021. godine.
U nastavku slijedi sažetak glavnih metoda i pretpostavki korištenih u procjeni fer vrijednosti finan-
cijskih instrumenata.
Krediti
Fer vrijednost kredita izračunava se temeljem diskontiranih očekivanih budućih novčanih tokova.
Otplate kredita su predviđene po ugovornim datumima, u slučajevima u kojima je to primjenjivo.
Očekivani budući gotovinski tokovi procjenjuju se uzimajući u obzir kreditne rizike i sve pokazatelje
umanjenja vrijednosti, uključujući umanjenje vrijednosti za identificirane gubitke na skupnoj osnovi
kredita A-rizične skupine, obračunato prema propisanim stopama umanjenja. Procijenjene fer vrijed-
nosti kredita odražavaju promjene u kreditnom statusu otkad su krediti odobreni i promjene kamatnih
stopa u slučaju kredita koji imaju fiksnu kamatnu stopu. Banka ima ograničeni portfelj kredita koji
se odobravaju uz fiksnu kamatnu stopu, gdje postoji razlika između fer i knjigovodstvene vrijednosti.
Ulaganja koja se iskazuju po trošku stjecanja
Za ulaganja, za koja ne postoji kotirana tržišna cijena, fer vrijednost se, gdje je moguće, procjenjuje
korištenjem tehnika diskontiranog gotovinskog toka. Procijenjeni budući gotovinski tokovi temelje
se na najboljim procjenama rukovodstva, a diskontna stopa je tržišna stopa za slični instrument na
datum pripreme financijskih izvještaja.
Depoziti banaka i komitenata
Za depozite po viđenju i depozite koji nemaju definirano dospijeće, fer vrijednost je iznos plativ po
viđenju na dan bilance. Procijenjena fer vrijednost depozita s fiksnim dospijećem temelji se na dis-
kontiranim novčanim tokovima prema trenutno važećim kamatnim stopama za depozite sličnog pre-
ostalog dospijeća. Vrijednost dugoročnih odnosa s deponentima ne uzima se u obzir kod procjene
fer vrijednosti.
Posudbe
Za dugoročne posudbe Banke, gdje nema kotirane tržišne cijene, fer vrijednost procjenjuje se kao
sadašnja vrijednost budućih novčanih tokova diskontiranih kamatnim stopama dostupnim Banci na
datum pripreme financijskih izvještaja, za nove posudbe sličnog tipa i preostale ročnosti.
234
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
46. FER VRIJEDNOST FINANCIJSKIH INSTRUMENATA (nastavak)
Grupa
31. 12. 2022.
Fer
vrijednost
Razina
fer vrijednosti
Metoda vrednovanja
i glavni ulazni podaci
Knjigovod-
stvena
vrijednost
Nepriznati
dobici/
(gubici)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO TROŠKU
Novac i računi kod banaka 11.091.437 1. razina 11.091.437
-
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
- 1. razina novčani ekvivalent -
-
Krediti i potraživanja od banaka 201.571
3. razina
novčani ekvivalent osim imovine s
rokom dospijeća > 30 dana uz
fiksnu kamatnu stopu, gdje fer
vrijednost predstavlja sadašnja
vrijednost diskontiranih novčanih
tokova
211.771 (10.200)
Financijska imovina po amortiziranom
trošku
5.452.600 1. razina
mark-to-market prema cijenama
koje kotiraju na aktivnom tržištu
6.001.779 (549.179)
Krediti i potraživanja od komitenata 22.944.484 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
23.069.273 (124.790)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO FER VRIJEDNOSTI
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka
508.813 508.813
-
- trezorski zapisi Ministarstva financija
-
2. razina - trezorski zapisi Ministarstva financija
-
-
- obveznice Ministarstva financija 381.243 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
381.243
-
- korporativne obveznice i komercijalni
zapisi
23.750 1. razina
- korporativne obveznice i komercijalni
zapisi
23.750
-
- ulaganja u otvorene investicijske fondove 69.305 1. razina
vrijednost pojedinačnog udjela na dan
vrednovanja
69.305
-
- vlasničke vrijednosnice 24.919 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
24.919
-
- fer vrijednost terminskih ugovora 363 3. razina
interni model za vrednovanje valutnog
"swap" ugovora pomoću diskontiranja
budućih novčanih tokova
363
-
- krediti i potraživanja od komitenata 4.965 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
4.965
-
- nedospjela potraživanja po kamatama 4.268 nije primjenjivo nije primjenjivo 4.268
-
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
28.688 28.688
-
- vlasničke vrijednosnice - bez kotacije 26.000 3. razina
metoda usporedivih kompanija, uz
korištenje prosjeka standardnih
multipli EV/EBITDA, P/E, P/S, P/B.
26.000
-
- vlasničke vrijednosnice - sa kotacijom 2.688 1. razina
- vlasničke vrijednosnice - sa
kotacijom
2.688
-
- nedospjela potraživanja po kamatama - nije primjenjivo nije primjenjivo -
-
Ukupno financijska imovina
40.227.594
40.911.762
(684.169)
FINANCIJSKE OBVEZE
MJERENE PO TROŠKU
Depoziti banaka 381.463 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
374.231 (7.233)
Depoziti komitenata 34.595.858 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
34.594.738 (1.120)
Posudbe 2.533.695 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
2.527.537 (6.158)
FINANCIJSKA OBVEZE
MJERENE PO FER VRIJEDNOSTI
Financijske obveze po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka
232 3. razina
interni model za vrednovanje
valutnog "swap" ugovora pomoću
diskontiranja budućih novčanih
tokova
232
-
Ukupno financijske obveze 37.511.016 37.496.505 (14.511)
UKUPNO
(698.680)
235
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
46 FER VRIJEDNOST FINANCIJSKIH INSTRUMENATA (nastavak)
Grupa
31. 12. 2021.
Fer
vrijednost
Razina
fer vrijednosti
Metoda vrednovanja
i glavni ulazni podaci
Knjigovod-
stvena
vrijednost
Nepriznati
dobici/
(gubici)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO TROŠKU
Novac i računi kod banaka
6.192.555
1. razina
6.192.555
-
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
1.326.442 1. razina novčani ekvivalent 1.326.442
-
Krediti i potraživanja od banaka 289.806
3. razina
novčani ekvivalent osim imovine s
rokom dospijeća > 30 dana uz
fiksnu kamatnu stopu, gdje fer
vrijednost predstavlja sadašnja
vrijednost diskontiranih novčanih
tokova
289.837 (31)
Financijska imovina po amortiziranom
trošku
453 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
453 -
Krediti i potraživanja od komitenata 13.985.258 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
14.251.800 (266.542)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO FER VRIJEDNOSTI
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka
625.986 625.986
-
- trezorski zapisi Ministarstva financija
-
2. razina - trezorski zapisi Ministarstva financija
-
-
- obveznice Ministarstva financija 483.499 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
483.499
-
- korporativne obveznice i komercijalni
zapisi
24.861 1. razina
- korporativne obveznice i komercijalni
zapisi
24.861
-
- ulaganja u otvorene investicijske fondove 80.933 1. razina
vrijednost pojedinačnog udjela na dan
vrednovanja
80.933
-
- vlasničke vrijednosnice 24.706 1. razina
mark-to-marketprema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
24.706
-
- krediti i potraživanja od komitenata 8.883 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
8.883
-
- nedospjela potraživanja po kamatama 3.10 4 nije primjenjivo nije primjenjivo 3.104
-
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
4.601.297 4.601.297
-
- trezorski zapisi Ministarstva financija 376.071 2. razina
mark-to-model primjenom internog
modela utvrđivanja sadašnje
vrijednosti budućih novčanih tokova
376.071
-
- obveznice Ministarstva financija 3.953.844 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
3.953.844
-
- vrijednosnice stranih država - 1. razina
mark-to-model primjenom internog
modela utvrđivanja sadašnje
vrijednosti budućih novčanih tokova
-
-
- korporativne obveznice državnih
trgovačkih društava
195.219 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
195.219
-
- korporativne obveznice ostalih trgovačkih
društava
- 3. razina
mark-to-model primjenom internog
modela utvrđivanja sadašnje
vrijednosti budućih novčanih tokova
-
-
- vlasničke vrijednosnice - bez kotacije 25.669 3. razina
metoda usporedivih kompanija, uz
korištenje prosjeka standardnih
multipli EV/EBITDA, P/E, P/S, P/B.
25.669
-
- vlasničke vrijednosnice - sa kotacijom 23.204 1. razina
- vlasničke vrijednosnice - sa
kotacijom
23.204
-
- nedospjela potraživanja po kamatama
27. 2 9 2
nije primjenjivo
nije primjenjivo
27. 2 9 2
-
Ukupno financijska imovina 27.021.798 27.288.371 (266.573)
FINANCIJSKE OBVEZE
MJERENE PO TROŠKU
Depoziti banaka 28.025 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
28.025 -
Depoziti komitenata 23.414.833 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
23.412.844 (1.989)
Posudbe 1.410.402 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
1.396.886 (13.516)
FINANCIJSKE OBVEZE
MJERENE PO FER VRIJEDNOSTI
Financijske obveze po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka
- 3. razina
interni model za vrednovanje
valutnog "swap" ugovora pomoću
diskontiranja budućih novčanih
tokova
-
-
Ukupno financijske obveze
24.853.260
24.837.755
(15.505)
UKUPNO (282.078)
236
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
46. FER VRIJEDNOST FINANCIJSKIH INSTRUMENATA (nastavak)
Banka
31. 12. 2022.
Fer
vrijednost
Razina
fer vrijednosti
Metoda vrednovanja
i glavni ulazni podaci
Knjigovod-
stvena
vrijednost
Nepriznati
dobici/
(gubici)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO TROŠKU
Novac i računi kod banaka
9.919.462
1. razina Novac i novčani ekvivalent
9.919.462
-
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
- 1. razina novčani ekvivalent - -
Krediti i potraživanja od banaka 1.991.434
3. razina
novčani ekvivalent osim imovine s
rokom dospijeća > 30 dana uz
fiksnu kamatnu stopu, gdje fer
vrijednost predstavlja sadašnja
vrijednost diskontiranih novčanih
tokova
1.994.752 (3.318)
Financijska imovina po amortiziranom
trošku
4.927.511 1. razina
mark-to-market prema cijenama
koje kotiraju na aktivnom tržištu
5.447.266 (519.755)
Krediti i potraživanja od komitenata 15.749.996 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
15.873.713 (123. 7 17)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO FER VRIJEDNOSTI
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka
419.087
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka
419.087 -
- trezorski zapisi Ministarstva financija
-
2. razina - trezorski zapisi Ministarstva financija
-
-
- obveznice Ministarstva financija 291.689 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
291.689 -
- korporativne obveznice i komercijalni
zapisi
23.750 1. razina
- korporativne obveznice i komercijalni
zapisi
23.750 -
- ulaganja u otvorene investicijske fondove 69.305 1. razina
vrijednost pojedinačnog udjela na dan
vrednovanja
69.305 -
- vlasničke vrijednosnice 24.919 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
24.919 -
- fer vrijednost terminskih ugovora 363 3. razina
interni model za vrednovanje valutnog
"swap" ugovora pomoću diskontiranja
budućih novčanih tokova
363 -
- krediti i potraživanja od komitenata 4.965 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
budućih novčanih tokova
4.965 -
- nedospjela potraživanja po kamatama 4.096 nije primjenjivo nije primjenjivo 4.096 -
Financijska imovina po fer vrijednosti
kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
28.547
Financijska imovina po fer
vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit
28.547 -
- vlasničke vrijednosnice - bez kotacije 26.000 3. razina
metoda usporedivih kompanija, uz
korištenje prosjeka standardnih
multipli EV/EBITDA, P/E, P/S, P/B.
26.000 -
- vlasničke vrijednosnice - sa kotacijom 2.547 1. razina
mark-to-market prema cijenama koje
kotiraju na aktivnom tržištu
2.547 -
- nedospjela potraživanja po kamatama - nije primjenjivo nije primjenjivo - -
Ukupno financijska imovina
33.036.038
33.682.827
(646.789)
FINANCIJSKE OBVEZE
MJERENE PO TROŠKU
Depoziti banaka 224.429 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
217.196 (7.233)
Depoziti komitenata 29.347.330 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
29.346.210 (1.120)
Posudbe 1.795.854 3. razina
sadašnja vrijednost diskontiranih
novčanih tijekova prema trenutno
važećim kamatnim stopama
1.789.696 (6.158)
FINANCIJSKA OBVEZE
MJERENE PO FER VRIJEDNOSTI
Financijske obveze po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka
232 3. razina
interni model za vrednovanje
valutnog "swap" ugovora pomoću
diskontiranja budućih novčanih
tokova
232 -
Ukupno financijske obveze
31.367.845
31.353.102
(14.743)
UKUPNO
(661.532)
237
Bilješke uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2022. godine
Banka
31. 12. 2021.
Fer
vrijednost
Razina
fer
vrijednosti
Metoda vrednovanja
i glavni ulazni podaci
Knjigovod-
stvena
vrijednost
Nepriznati
dobici/
(gubici)
FINANCIJSKA IMOVINA
MJERENA PO TROŠKU
Novac i računi kod banaka
6.192.515
1. razina Novac i novčani ekvivalent
6.192.515
-
Obvezna pričuva kod Hrvatske
narodne banke
1.326.442 1. razina novčani ekvivalent 1.326.442 -
Krediti i potraživanja od banaka 289.806 3. razina
novčani ekvivalent osim imovine s
rokom dospije