AS
LHV
Group
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
2
Konsolideeritud aastaaruanne 01.01.2020 – 31.12.2020
Ärinimi AS LHV Group
Äriregistri number 11098261
Aadress
Tartu mnt 2, 10145 Tallinn
Telefon (372) 6800400
Faks
(372)
6800410
E-post
lhv@lhv.ee
Põhitegevusalad
Valdusfirma tegevus
Pangandus
Väärtpaberite maaklerlus Finantsalane nõustamine
Kapitalirent
ja
muu
laenuandmine
Juhatus
Madis
Toomsalu
Nõukogu
Rain Lõhmus
Andres Viisemann
Tiina
Mõis
Heldur
Meerits
Raivo Hein
Tauno Tats
Sten
Tamkivi
Aktsiad
Noteeritud
Nasdaq
Tallinna
Börsil
Audiitor KPMG Baltics OÜ
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
3
Sisukord
Lühikokkuvõte 5
Tegevjuhi
pöördumine
6
Tegevusaruanne 10
Strateegia 11
LHV
Grupi
juhtimine
12
TEGEVJUHI
ÜLEVAADE
JÄTKUSUUTLIKKUSEST
19
Ühingujuhtimise
aruanne
38
Finantstulemused 46
Grupi
tütarettevõtete
2020.
aasta
ülevaade
56
KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 61
Konsolideeritud
kasumi-
ja
muu
koondkasumi
aruanne
61
Konsolideeritud
finantsseisundi
aruanne
62
Konsolideeritud
rahavoogude
aruanne
63
Konsolideeritud
omakapitali
muutuse
aruanne
64
Kokkuvõte
olulistest
arvestuspõhimõtetest
65
Riskide
juhtimine
78
Konsolideeritud
raamatupidamisaruannete
lisad
126
LISA
1
Üldine
informatsioon
126
LISA
2
Olulised
juhtkonnapoolsed
otsused
ja
hinnangud
126
LISA
3
Varade
ja
kohustiste
saldeerimine
127
LISA
4
Finantsvarade
ja
-kohustiste
õiglane
väärtus
128
LISA
5
Tegevussegmendid
130
LISA
6
Tütarettevõtted
ja
firmaväärtus
132
LISA
7
Neto
intressitulu
134
LISA
8
Neto
komisjoni-
ja
teenustasutulu
135
LISA
9
Tegevuskulud
136
LISA
10
Nõuded
keskpangale,
krediidiasutustele
ja
investeerimisühingutele
136
LISA
11
Omakapitaliinstrumendid
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
muu
koondkasumi
aruande
137
LISA
12
Finantsvarad
ja
-kohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
137
LISA
13
Laenud
ja
nõuded
klientidele
138
LISA
14
Muud
nõuded
klientidele
139
LISA
15
Muud
varad
139
LISA
16
Materiaalne
ja
immateriaalne
põhivara
140
LISA
17
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
141
LISA
18
Võlad
hankijatele
ja
muud
kohustised
142
LISA
19
Kasutusõiguse
varad
ja
rendikohustised
143
LISA 20 Allutatud kohustised 143
LISA
21
Omakapital
aktsiaseltsis
144
LISA
22
Varahaldusteenusega
seotud
klientide
hallatavad
varad
146
LISA
23
Tingimuslikud
varad
ja
kohustised
146
LISA
24
Tehingud
seotud
osapooltega
147
LISA
25
Tava-
ja
lahustatud
kasum
aktsia
kohta
149
LISA
26
Tulumaksukulu
149
LISA
27
Emaettevõtte
eraldiseisvad
põhiaruanded
150
Juhatuse allkirjad konsolideeritud aastaaruandele 153
Sõltumatu vandeaudiitori aruanne 154
Nõukogu allkirjad aastaaruandele 162
Tulude jaotus vastavalt EMTA klassifikaatorile 163
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
4
ESEF
kohustuslikud
põhitaksonoomia
elemendid
Aruandva
üksuse
nimi
või
muud
identifitseerimiseks
AS LHV Group
vajalikud
andmed
Mis
tahes
muutused
aruandva
üksuse
nimes
või
muudes
Ei
ole
muutusi
identifitseerimiseks vajalikes andmetes võrreldes eelmise
aruandeperioodi
lõpuga
Üksuse
alaline
asukoht
Tartu
mnt 2,
Tallinn,
10145, Eesti
Vabariik
Üksuse
õiguslik
vorm
Aktsiaselts
Asutamiskoha
järgne
riik
Eesti Vabariik
Üksuse
registreeritud
asukoha
aadress
Tartu mnt
2,
Tallinn, 10145,
Eesti Vabariik
Peamine
tegevuskoht
Eesti Vabariik
Üksuse
äritegevuse
ja
põhitegevusvaldkondade kirjeldus
Pangandus,
kapitalirent
ja
muu
laenuandmine,
finantsalane
nõustamine,
väärtpaberite
maaklerlus,
valdusfirma
tegevus
Emaettevõtja
nimi
AS
LHV
Group
Kontserni
kõrgeima
emaettevõtja
nimi
AS
LHV
Group
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
5
Lühikokkuvõte
Meie
visioon
on,
et
inimesed
ja
ettevõtted
julgeksid
suurelt
mõelda
ja
ette
võtta.
Meie
missioon
on
parem
juurdepääs
finantsteenustele
ja
kapitalile.
Meie
pikaajaliseks
sihiks
on
luua
tugevad
suhted
oma
partneritega,
olles:
•
klientidele
parima
teenindusega
finantsteenuste
pakkuja.
•
rahvusvahelistele
finantsvahendajatele
kaasamõtlevaim
finantsteenuste pakkuja.
•
LHV
inimestele
kõrget
rahulolu,
arengut
ja
eneseteos-
tust pakkuv atraktiivne tööandja.
•
investoritele
läbipaistev
ettevõte,
mille
omakapitali
aastane tootlus ulatub 20%-ni.
•
ühiskonnale
parimate
juhtimispraktikate,
positiivsete
sotsiaalsete
mõjude
ja
kliimaeesmärkidega
ettevõte.
Aasta 2020 arvudes
•
LHV
aktsia
hind
kasvas
19,5
euroni,
mis
tõi
aktsionäri-
dele üle 216 miljoni euro lisaväärtust.
•
Hoiuste
maht
ületas
4,1
miljardit
eurot,
millest
1
miljard
eurot
kuulub
finantsvahendajatele.
Hoiused
kasvasid
aastaga 1,4 miljardi euro võrra.
•
Laenuportfell
suurenes
533
miljoni
euro
võrra
2,2
miljardi euroni.
•
Hallatavate
fondide
varad
kasvasid
160
miljoni
euro
võrra 1,5 miljardi euroni.
•
Hallatavate
kontode
maht
suurenes
500
miljoni
euro
võrra 2,1 miljardi euroni.
•
Ehkki
laenude
allahindlusi
tehti
rohkem
kui
kunagi
varem,
kasvas
kasum
rekordilise
39,9
miljoni
euroni.
Riskide vaade
•
LHV
kui
traditsioonilise
pangandusgrupi
suurim
risk
on
krediidirisk,
millega
on
seotud
91%
kõigist
LHV
Grupi
riskiga
kaalutud
varadest.
Krediidirisk
tuleneb
peami-
selt laenudega seotud tegevusest.
•
Teisel kohal on operatsioonirisk, millega on seotud
8,5%
kõigist
riskiga
kaalutud
varadest.
Operatsioonirisk
on kahju saamise oht ebapiisavate või mittetoimivate sisemiste protsesside, inimeste tegevuse, puudulike infosüsteemide või väliste sündmuste tõttu.
•
Tururiskiga
on
seotud
0,5%
kõigist
LHV
Grupi
riskiga
kaalutud varadest. Tururisk tuleneb LHV positsiooni-
dest,
mida
mõjutavad
intressimäärade,
valuutakursside
ja väärtpaberihindade muutused.
•
LHV
on
hästi
kapitaliseeritud.
•
Likviidsuse
tase
on
väga
kõrge.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
6
Tegevjuhi
pöördumine
Hea
LHV
investor
2020. aasta tekitas rohkem küsimusi kui andis vastuseid.
Selle
taustal
on
hea
meel,
et
nii
mõneski
kohas
muutus
LHV
enda
silmavaade
selgemaks.
Siiski
on
maailma
vallutanud
tervise- ja majanduskriis meeldetuletuseks, et globaalselt
põimunud
majandussüsteemile
võivad
suurt
mõju
avaldada
ka esmapilgul näiliselt väheolulised tegurid.
Muutusi on olnud mitmeid. E-kaubanduse võidukäik, turis-
minduse
seiskumine
ning
kodus
ja
kontoris
töötamise
vahe-
korra muutused on hästi nähtavad. Vähem nähtavama osa
– pöördepunktides sündiva innovatsiooni – mõjusid saab
vaadelda
alles
aastate
möödudes.
Digitaalsete
lahenduste
levik kiireneb kõigis sektorites. Kohanema peab ka tradit- siooniline tööjõumahukas majandus, kus tuleb arvestada haigestunud töötajate vähenenud panuse või nende asen- damisega. Tekib küsimus, et kuidas mõjutas möödunud
aasta
inimeste
töövõimet
või
mida
tähendas
kriis
tervishoiu
arengule? Tõenäoliselt pannakse just praegu tervishoius alus mõnele revolutsioonilisele ideele, millest kuuleme aastate pärast. Millise mõjuga on kriis kaupade logisti- kale? Või liikumisele üldiselt, kui omavahel saavad kokku muutused majanduses, viirustekartlikkus ja rohelisem maailm?
Jah,
küsimusi
on
rohkem
kui
vastuseid.
Eriti
kui
lisada
kesk-
pankade rahapoliitilised sammud ning maailma tervikuna
mõjutavad
kliimamuutused.
Kõike
ennustada
ei
saa
ja
pole
mõtetki, kuid paradoksaalsel kombel võidakse ajaloolises perspektiivis hinnata 2020. aastat ka positiivseks pöör- depunktiks mõne olulisema – näiteks keskkonnaalase – probleemi lahendamisel. Said ju möödunud aastal kliima- muutused ja ökoloogilised probleemid rohkelt tähelepanu,
näiteks
Maailma
Majandusfoorumi
avaldatud
riskiaruandes
on
maailma
kõige
rohkem
ähvardavate
riskidena
ülekaalus
keskkonnaprobleemid.
LHV vastutus keskkonna ja ühiskonna heaolu tagamisel on kasvanud. Kui varasemalt oleme pööranud suurt rõhku juhtimise ning sotsiaalsete riskidega seotud mõjudele, siis viimastel aastatel oleme rõhutatult tegelenud ka keskkond- like riskidega. Lõppenud aastal võtsime vastu LHV jätku- suutlikkuse strateegia ning sellest lähtuvad eesmärgid. Olulisematest tegevustest valisime täitmiseks viis ÜRO
kestliku
arengu
eesmärki
ning
liitusime
ÜRO
jätkusuutliku
panganduse
raamistikuga.
Oleme
turule
tulnud
mitme
rohe-
lise tootega. Praktilises võtmes näeme LHV-d ka tulevikus
kasvuettevõttena,
kuid
usume,
et
suudame
seda
teha
koos-
kõlas
parimate
juhtimispraktikate,
positiivsete
sotsiaalsete
mõjude ning kliimaeesmärkidega.
Majanduslikus mõttes süvenesid 2020. aastal trendid, mis olid alguse saanud juba varem. Riikide eelarvedefit- siidid kasvasid ning keskpangad olid valmis puudujääke finantseerima. Võeti omaks seisukoht, et piisava suuruse
ja
võimu,
ajalooliselt
usaldusväärse
valuuta
ning
piiramatut
rahaloomet tagavate keskpankadega majandusregioonid ei saa maksejõuetuks muutuda. Nii nagu varem murdusid piirid intressimäärade nullpunkti osas, kadusid nüüd takis- tused ka rahapakkumise osas. Uue rahaloome aluseks olevate keskpankade bilansimahud kasvasid alates viiru-
sekriisi
algusest
poole
aastaga
tasemele,
kuhu
finantskriisi
puhul jõuti kümnendiga.
Mainitud meetmete headuse üle otsustamine on seda-
võrd
keeruline,
et
objektiivset
hinnangut
saab
anda
aastate
pärast. Kindel on, et fiskaal- ja majanduskasvu probleeme on võimalik rahapakkumise kasvuga osaliselt paigata. Vähem kindel on, kui suures ulatuses taoline paikamine suurendab ebavõrdsust, olgu siis erinevate võlatasemega
riikide,
investeerivate
või
kulutavate
inimeste
või
ka
erinevate
põlvkondade
vahel.
Käimas
on
eksperiment,
mille
panuseks
on kapitalismi senise definitsiooni püsimine.
Jah, küsimusi on rohkem kui vastuseid. Kuid meile LHV-s tunduvad mõned vastused siiski lihtsad. Keerulisematel aegadel on hinnas fundamentaalsed väärtused, ehkki nende ehitamine toimub headel aegadel. Tundub, et seni oleme ehitustööga hästi hakkama saanud. Suutsime ka
selle
aasta
jooksul
jääda
lihtsaks,
julgeks
ja
töökaks.
Rõhu-
sime
klientide
suurepärasele
teenindamisele,
meie
inimeste
kõrgele
rahulolule
ning
tugevatele
investorsuhetele.
Selge
silmavaatega kehtestatud põhimõtetele julgeid plaane ladudes on mõistetav, miks saame 2020. aastat kõigest hoolimata edukaks pidada.
Tegus 2020. aasta
Optimistlikult alanud aasta sai ootamatu pöörde COVID-19
viirusest
tingitud
majanduse
järsu
aeglustumise
näol.
Jõud-
sime kiirelt järeldusele, et süsteemse riski realiseerudes on ainumõeldav käitumine pakkuda klientidele võimalikult paindlikke lahendusi, sh maksepuhkusi. Teisiti käitudes
tekiks
ahelreaktsioon,
mis
nõrgestaks
majandust
ning
seal-
hulgas pangandust selle majanduse peegelpildina.
Väljastasime maksepuhkuseid 350 miljoni euro ulatuses, mida suuresti kasutati ettevaatusabinõuna likviidsuse tagamiseks. Aasta lõpuks oli sellest järgi 155 miljoni euro
ulatuses
plaanipäraseid
maksepuhkuseid.
Seejuures
on
üle
90% lõppema pidanud maksepuhkustest naasnud tavapä- rase graafiku juurde.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
7
Jätkasime aasta jooksul oma kasvuambitsioonide täitmist
ning
Eesti
majanduse
finantseerimist
ka
kriisi
taustal.
Laenu-
portfellid kasvasid ka orgaaniliselt, kuid suurima panuse kasvu andis Danske ettevõtete ja avaliku sektoriga seotud
krediidiportfelli
soetamine.
LHV
laenuportfell
kasvas
tehingu
tulemusena 254 miljoni euro võrra, ületades esimest korda 2 miljardi euro piiri, aasta lõpuks sealt veel edasi.
Aastat iseloomustas ka pensionifondidega seotud regulat- sioonide muutus. Selle suurim mõju pensionifondidest ja
laiemalt
II
sambast
lahkujate
arvu
näol
selgub
2021.
aastal.
Usume, et teadlikum klient jätkab II sambas kogumist,
põhjustena
saab
välja
tuua
maksuefektiivse
kogumisvõima-
luse, LHV fondide head tootlused ning II samba pärimisvõi-
maluse.
LHV
pensionifondide
strateegia
keskendub
endiselt
kõrge
tootluse
saavutamisele.
Investeerime
seejuures
erine-
vatesse varaklassidesse, kuid keskendume rohkem mitte- noteeritud ettevõtetele ja kinnisvarale.
Aasta lõpus suurendasime otsustavalt fookust finantsva-
hendajate
ärisuunal.
Teatasime
panga
loomise
kavatsusest
Ühendkuningriigis, et selgemalt eraldada senised äritege-
vused
Eestis
ja
Ühendkuningriigis.
Äritegevuste
eraldamine
võimaldab tuua paremini esile loodava panga tulemusi ja väärtust investorite jaoks. Pank asutatakse Ühendkuning- riigis AS-i LHV Group tütarettevõttena, sellele sammule järgneb ettevõtte mehitamine, kapitaliseerimine ja kredii- diasutuse tegevusloa taotlemine. Tegevusloa taotlemine
võib
aega
võtta
paar
aastat
ning
eeldab
kohaliku
järelevalve
luba.
Muudest olulistest aasta jooksul toimunud sündmustest saab välja tuua pandikirjade emissiooni ja kapitali kaasa- mised. Pandikirjad märkisid esimest suuremahulist raha- kaasamist rahvusvahelistelt turgudelt. Lisaks tõime aasta alguses turule Apple Pay ja kaotasime Balti aktsiate tehin- gutasud, aasta lõpus tõime turule Google Pay ning lange- tasime välisaktsiate tehingutasusid. Septembrist hakka- sime pakkuma maksete kogumise täisteenust, mille kaudu saavad kaupmehed pakkuda oma klientidele erinevaid
makseviise.
Aasta
lõpus
saime
Finantsinspektsioonilt
LHV
Kindlustuse tegevusloa.
Rahvusvaheline
majandusajakiri
Euromoney
nimetas
LHV
juba kolmandat aastat järjest Eesti parimaks pangaks. Konkursil tõid meile edu panga jätkuvalt kiire kasv, inno-
vaatilisus
ja
head
majandustulemused.
Lisaks
võeti
arvesse
LHV liikumist jätkusuutlikuma majanduse poole.
Kõikidest tegevustest kõige parem meel on siiski selle üle, et aasta lõpuks jõudsime ligi 259 000 pangakliendini, kasvatades klientide arvu aasta jooksul ligi 57 000 võrra. LHV saavutas 2020. aasta jooksul rekordilised tulemused kõigis oma äriliinides. Laenude maht suurenes rohkem kui 533 miljoni euro võrra 2,2 miljardi euroni ning hoiuste maht 1,4 miljardi euro võrra 4,1 miljardi euroni. Pensioni- fondid kasvasid 163 miljoni euro võrra jõudes aasta lõpuks 1,5 miljardi euroni. LHV 2020. aasta puhaskasum oli 39,8 miljonit eurot, millega edastasime ka oma aasta alguse finantsplaani.
Madis
Toomsalu
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
8
Tegevuskeskkond
2020.
aasta
alguses
lahvatanud
koroonaviiruse
pandeemia
kujundab senini paljuski globaalset poliitilist ja majandus- likku agendat. Teise kvartali rekordilise majanduslanguse järel toimus suvel üllatavalt kiire tagasipõrge. G20 riikides
kasvas
kogutoodang
kolmandas
kvartalis
8,1%,
kuid
aasta-
võrdluses
jäi
SKP
endiselt
2%
madalamaks.
Suurim
panus
SKP taastumisse tuli Indiast (+21,9%), samas Hiinas oli tagasipõrge toimunud juba varem ning kolmanda kvartali näitaja jäi tagasihoidlikuks (+2,7%).
Sarnane
areng
toimus
ka
Euroopas,
kus
taastumist
vedasid
riigid, mis olid teises kvartalis enim kannatada saanud
(Prantsusmaa,
Hispaania,
ÜK,
Itaalia).
Eesti
jaoks
olulised
Läänemere äärsed riigid on antud kriisis olnud kindlasti säästetute hulgas, sest tulenevalt viiruse tagasihoidliku-
mast
levikust
piirkonnas
on
siinsed
piirangud
jäänud
valda-
valt leebemaks kui mujal Euroopas. Majandusaktiivsus on püsinud kõrgem ning sellest tulenevalt on kriisikahjud väiksemad. Oma osa on kindlasti ka faktil, et turismisektori
osakaal
ei
ole
Läänemere
äärses
majandusruumis
nõnda
suur kui Lõuna-Euroopa riikides. Tõsi, aasta lõpus olukord
muutus,
kui
nii
Läti
kui
ka
Leedu
karmistasid
oluliselt
piiran-
guid
ajal,
mil
paljudes
riikides
hakati
nendest
just
väljuma.
Tööpuudus
on
teisel
poolaastal
Euroopas
üldiselt
kasvanud.
Võrreldes
teise
kvartaliga
oli
novembris
euroalal
juures
ligi-
kaudu miljon töötut, mõned kuud varem oli nende hulk veel suurem. Liites euroalale juurde ka ÜK ja teiste Euroopa riikide andmed, ulatub töötute arvu kasv üle 2,5 miljoni inimeseni. Kuna kannatada on saanud peamiselt teenin- dussfääris tegutsevad ettevõtted (turism, majutus ja toit-
lustus,
transport),
kus
on
traditsiooniliselt
mustalt
töötamise
osakaal
suurem,
siis
on
tegelik
olukord
ilmselt
veel
tõsisem.
Paljude töösuhete lõppemist ei püüa ametlik statistika liht- salt kinni.
Euroala
niigi
kidur
hinnakasv
pidurdus
peale
kevadist
viiru-
sepuhangut märgatavalt. Suvekuudel püsis inflatsioon mõne baaspunkti ulatuses positiivsena, kuid aasta teisel poolel on euroalal hinnad stabiilselt langenud. Hindasid on alla surunud peamiselt energiahindade langus, kuid teisel poolaastal hakkas vähenema ka alusinflatsioon ehk püsi- vama iseloomuga toodete hinnad. Madalad energiakulud on tootjahindade kaudu üle kandunud muude tööstustoo-
dete
hindadesse
ning
see
avaldab
majandusele
lisanduvat
deflatsioonilist survet. Oma osa on ka käibemaksu määra ajutisel vähendamisel Saksamaal, mis on alates juulist
pannud
hinnakasvu
Euroopa
suurimas
majanduses
seisma.
Kuna kolmanda kvartali lõpus oli selge, et viiruse teine laine on Euroopas vähemalt sama tõsine kui esimene, siis
otsustas
ka
Euroopa
Keskpank
suurendada
rahapakkumist,
et
kindlustada
majanduses
ülioluline
likviidsus
kriisi
üleela-
miseks.
Erakorralise
varaostukava
(PEPP)
potentsiaalset
mahtu
suurendati
500
miljardi
euro
võrra
1,85
triljoni
euroni
ning otsustati pikendada ka netovaraostude tegemise perioodi vähemalt kuni 2022. aasta märtsi lõpuni. Kuna
kolmas
pikaajaliste
suunatud
laenuvõimaluste
programm
(TLTRO-III)
on
kommertspankade
seas
osutunud
küllaltki
populaarseks, siis muudeti ka selle tingimusi veelgi atrak- tiivsemaks. Üldises plaanis pikendati kõikide erakorraliste soodustuste ja programmide kestvust ning lisaks otsustati käesoleval aastal pakkuda täiendavalt neli pikemaajalist
refinantseerimisoperatsiooni
pandeemia
majandusmõjude
ohjeldamiseks (PELTRO). Euroopa Keskpank on seisu- kohal, et välja töötatud rahapoliitikameetmed aitavad säili- tada pandeemiaolukorras soodsaid rahastamistingimusi,
toetades
laenuvooge
kõikidesse
majandussektoritesse
ning
edendades majandustegevust ja hinnastabiilsuse kaitset keskpika aja jooksul.
Keskpanga ülileebe rahapoliitika koos ennenägematu rahatrükiga on langetanud pankadevaheliste laenutehin-
gute
intressimäära
Euribori
madalamale
keskpangas
hoius-
tamise
püsivõimaluse
intressimäärast
(depomäär,
-0,5%).
Tavapäraselt on Euribor püsinud depomäärast kõrgemal ehk pankadel pole olnud mõistlik laenata üksteisele raha
intressiga,
mis
on
madalam
üleliigse
raha
riskivabast
hoius-
tamisest keskpangas. Aga kuna paljud rahaturu osalised ei saa EKP hoiustamise püsivõimalust kasutada ja peavad lahendust otsima rahaturult ning likviidsuse puudust turu- osalistel üldiselt pole, ongi tekkinud olukord, kus lisareser- vide vastuvõtmise eest küsitakse turul suuremat preemiat kui riskivaba hoiustamise puhul keskpangas. Nõnda ongi Euribori intressikõver kukkunud tänaseks täies ulatuses depomäärast madalamaks.
Eesti majandus kahanes kolmandas kvartalis aastavõrd- luses 1,9% (+7,6% kv/kv). Langus oli Euroopas väikse- mate hulgas ja jäi naaberriikidega võrreldes enam-vähem samasse suurusjärku. Esimese üheksa kuu jooksul oli majanduslangus kokku veidi üle 3%. Kvartalivõrdluses toimunud märkimisväärne tagasipõrge näitas, et esmased kriisi abimeetmed olid tõhusad ja ettevõtted suutsid tingi- muste paranedes kiiresti oma tegevuse ja kasumlikkuse taastada.
Tegevusalade lõikes oli langus üsna laiapõhjaline, kuid
õnneks
jäi
langus
enamikes
tegevusalades
suhteliselt
taga-
sihoidlikuks. Kui avalik sektor kõrvale jätta, siis suudeti lisandväärtust möödunud aastaga võrreldes kasvatada vaid finants- ja kindlustustegevuses, energiasektoris, põllumajanduses ja infotehnoloogias. Kui teises kvartalis
suutis
ehitussektor
veel
lisandväärtuse
kasvu
näidata,
siis
kolmandas kvartalis toimus ka seal pööre ja lisandväärtus vähenes 8%. Arvestades sektori pikka reageerimisaega ulatub lisandväärtuse langus seal tõenäoliselt ka 2021. aastasse.
Positiivselt on kogu aasta vältel üllatanud tööstussektor,
mis
on
vaatamata
nõrgenenud
nõudlusele
ja
komplikatsioo-
nidele tarne-ahelates hästi vastu pidanud. Aasta viimastel kuudel on taastunud ka ekspordikasv, kuigi selle jõulisus peegeldab rohkem möödunud aasta nõrka võrdlusbaasi ja
üksikute
tegevusalade
edu
kui
üldist
ekspordibuumi.
Näiteks
elektriseadmete
väljavedu
on
kogu
sügisesest
ekspordikas-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
9
vust
moodustanud
sisuliselt
kaks
kolmandikku.
Aluseksport
ehk vähemalt 50% kodumaise lisandväärtusega toodangu väljavedu on kasvanud kogu teisel poolaastal ja kasv on jäänud keskeltläbi 4–5% juurde.
Tarbijahinnad langesid Eestis 2020. aastal kokku 0,4%.
Hinnalanguse
peamiseks
põhjustajaks
oli
nafta
hinna
langus
maailmaturul, mis survestas mootorikütuste hindasid. Nõnda oli diislikütus mullu keskmiselt 17% ja bensiin 6%
odavam
kui
aasta
varem.
Lisaks
panustas
hinnalangusesse
ka eluasemekulude odavnemine, mis tulenes peamiselt odavamast elektri hinnast. Oma panuse andis ka valitsus, kes langetas kevadel nii diisli, gaasi kui elektri aktsiisi- määra ning viis sellega riigi Euroopas hinnalanguse võrd- lustabeli tippu. Positiivne hinnasurve tuli peamiselt toidu kallinemisest.
Lõppenud
aasta
kohta
käivat
hinnainfot
tuleb
kindlasti
võtta
väikese skepsisega, sest paljude toodete ja teenuste tarbi-
mine
oli
aasta
jooksul
sügavalt
häiritud
ja
seega
ei
vastanud
reaalne tarbijakorv tõenäoliselt aasta alguses statistika aluseks seatud proportsioonidele. Inimeste võit hinnalan- guse tingimustes oli pigem suurem kui tavapäraselt, sest
võimalusi raha kulutamiseks oli vähem. Seda kinnitab ka pangakontodel hoitavate hoiuste kasv aasta jooksul.
Aasta viimastel kuudel paranes majanduse kindlustunne optimistliku tööstussektori tuules. Viiruse teise laine üsna jõuline pealetung kahandas aga tarbijate optimismi ning
viimaste
küsitluste
kohaselt
on
paljud
hakanud
oma
tagalat
kindlustama suuremaid oste edasi lükates. Uute piirangute teravik jääb juba käesolevasse aastasse ja piirangud on kindlasti veidi rangemad, kui oodatud. Samas on vaktsiin jõudnud juba turule ja selle võimalikult kiire ja efektiivne
kasutuselevõtt
saab
võtmeteguriks
majanduse
taastumisel.
Kogu maailma haaranud rahatrüki hulluses peab riik nüüd ettevaates tegema tarku otsuseid, et kriisist väljumisel
võimalikke
abirahasid
võimalikult
efektiivselt
ära
kasutada.
Jäädes
kinni
iganenud
ärimudelitesse,
saab
naasmine
endi-
sele kasvutrajektoorile olema väga keeruline.
Eesti peamised majandusnäitajad* Eesti Panga prognoos
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020E
2021E
2022E
2023E
SKP jooksevhindades (EUR miljard) 19.76
20.25
21.10
23.62
26.04
28.11
27.12
28.37
30.28
31.88
SKP
püsivhindades**
2.8%
1.4%
2.1%
4.9%
4.8%
5.0%
-2.5%
2.9%
4.2%
2.6%
Eratarbimine***
3.3%
4.7%
4.4%
2.6%
4.3%
1.7%
-2.2%
3.8%
7.1%
4.0%
Valitsemissektori
tarbimine
2.7%
3.4%
1.9%
0.6%
0.9%
0.5%
4.2%
-1.3%
-1.2%
-1.7%
Kapitali
kogumahutus
põhivarasse
-8.1%
-3.3%
-1.2%
12.5%
1.7%
2.8%
-6.6%
7.5%
4.9%
5.4%
Eksport
3.1%
-0.6%
4.1%
3.5%
4.3%
6.2%
-8.3%
5.7%
5.0%
3.4%
Import
2.2%
-1.4%
5.3%
3.6%
5.7%
3.7%
-8.9%
8.1%
6.0%
4.4%
Tarbijahinnaindeks
-0.1%
-0.5%
0.1%
3.4%
3.4%
2.3%
-0.4%
1.4%
1.9%
1.8%
Töötuse
määr
(%
tööjõust)
7.4%
6.2%
6.8%
5.8%
5.4%
4.4%
7.3%
9.9%
8.0%
6.8%
Jooksevkonto
saldo
(%
SKPst)
0.9%
2.2%
1.9%
3.3%
1.8%
2.0%
4.0%
2.0%
1.9%
1.7%
V
a
l
i
t
s
e
m
i
s
s
e
k
t
o
r
i
e
e
l
a
r
v
e
t
a
s
a
k
a
a
l
(
%
S
K
P
s
t
)
*
*
*
*
0.7%
0.1%
-0.3%
-0.4%
-0.5%
0.1%
-5.4%
-5.2%
-3.4%
-2.7%
*
Näitajad
on
esitatud
aastase
muutusena
protsentides,
juhul
kui
pole
märgitud
teisiti;
**
SKP
ja
selle
komponendid
on
esitatud
aheldatud
väärtustena;
*
*
*
S
i
s
a
l
d
a
b
k
o
d
u
m
a
j
a
p
i
d
a
m
i
s
i
t
e
e
n
i
n
d
a
v
a
i
d
k
a
s
u
m
i
t
a
o
t
l
u
s
e
t
a
institutsioone;
****
Valitsemissektori
tulude
ja
kulude
prognoos
võtab
arvesse
nende
meetmete mõju, mis olid prognoosi koostamise hetkeks piisava detailsusega teada.
Allikad:
Eesti
Pank,
Statistikaamet
Tähtajaks tasumata laenude osatähtsus laenuportfellist
14,0%
12,0%
10,0%
8,0%
6,0%
4,0%
2,0%
0,0%
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
üle 90 päeva 60-90 päeva 30-60 päeva
Kuni
30
päeva
Allikas:
Eesti
Pank
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
10
Tegevusaruanne
AS LHV Group (edaspidi: Grupp või LHV) on suurim kodu- maine finantsgrupp ja kapitali pakkuja Eestis. AS-i LHV Group peamisteks tütarettevõteteks on AS LHV Pank
(edaspidi:
pank
või
LHV
Pank)
ja
AS
LHV
Varahaldus
(edas-
pidi: LHV Varahaldus). LHV asutasid 1999. aastal pikaaja-
lise
investeerimis-
ja
ettevõtluskogemusega
inimesed.
LHV
esindused
asuvad
Tallinnas
ja
Tartus
ning
2018.
aastal
avati
kontor ka Londonis. LHV-s töötab üle 500 inimese. LHV
pangateenuseid
kasutab
üle
259
000
kliendi
ja
LHV
pensio-
nifondidel on üle 206 000 aktiivse kliendi.
AS
LHV
Pank
Tegevusala:
pangandus
100%
AS
LHV
Group
Tegevusala:
valdusfirma
100%
AS
LHV
Varahaldus
Tegevusala:
fondide valitsemine
100%
AS
LHV
Finance
Tegevusala: tarbijafinantseerimine, järelmaks
65%
OÜ
Cuber
Tehnology
Tegevusala:
raha ülekanded
100%
AS LHV
Kindlustus
Tegevusala:
kindlustus
65%
Tegevuspõhimõtted
LHV
missioon
on
aidata
luua
kohalikku
kapitali
ning
toetada
kohaliku ettevõtluse arengut.
LHV keskendub ettevõtliku meelelaadiga aktiivsetele ja
iseseisvatele
klientidele.
Eraklientidele
pakub
LHV
kõrge
kvaliteediga
universaalpanganduse
teenuseid.
Äriklienti-
dele pakub LHV paindlikku ja sobivat finantseerimist ning igapäevaste rahaasjade korraldamist.
LHV tooted ja teenused on lihtsad, läbipaistvad ning asja- kohased. Kliendisuhtlus käib peamiselt läbi kaasaegsete
elektrooniliste
suhtluskanalite.
Kokkuhoitud
kulud
jõuavad
klientideni
läbi
igapäevaste
teenuste
taskukohaste
hindade.
LHV loodi partnerlusena ja partnerlus on LHV äri kasvata-
mise
keskne
viis.
Uued
algatused
saavad
kiiremini
ja
eduka-
malt
ellu
viidud
siis,
kui
osapooltel
on
samad
huvid
ja
teine-
teise pikaajaline tugi.
LHV on avalik ettevõte, mille aktsiad on alates 2016. aasta
mai
kuust
noteeritud
NASDAQ
Tallinna
Börsil,
mistõttu
kõik
LHV kliendid ja partnerid võivad olla LHV omanikeks.
Olulisemad
sündmused
aastal
2020:
•
LHV Pank
Laenuportfelli on mõjutanud COVID-19. Pank pakkus aktiivselt maksepuhkusi klientidele, kes seda vajasid, kuid pidi siiski ettevaatavalt mitu korda suurendama laenude allahindlusi.
Juunis
toimus
panga
pandikirjade
esmaemissioon,
mis
avas
uusi rahastamisvõimalusi.
Oktoobris ostis LHV Danske Panga Eesti filiaali ülejäänud laenuportfelli, mis koosnes ettevõtete ja kohalike omavalit-
suste
laenudest
ja
suurendas
laenuportfelli
254
miljoni
euro
võrra.
•
LHV
Varahaldus
Asutati II samba LHV Pensionifond Roheline ja sellest kujunes 2020. aastal Eestis parima tootlusega fond. LHV Varahaldusel õnnestus teenida edukustasu.
•
LHV
Kindlustus
LHV rajas LHV Kindlustuse, mis sai veidi enne aasta lõppu tegevusloa.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
11
Strateegia
Strateegia ja tulevik
LHV koduturud on Eesti ja Ühendkuningriik. Strateegiliselt ühendab mõlemat turgu meie võime pakkuda tehnoloogilisi lahendusi olenemata kliendist ja asukohast. Meie eesmär- giks on maksimeerida kasvu, mis lähtub etteantud riskidest ja 20% suurusest omakapitali tootlusest. See tähendab, et hoolimata jõulistest ambitsioonidest ei soovi me kasvada kasumlikkuse ja riskide arvelt.
Näeme LHV Gruppi rahvusvahelise finantsgrupina, kes pakub parimat teenindust, olenemata kliendigrupist ja
kanalist,
mobiilipangast
kliendikontorini.
Plaanide
täitumisel
kuulub gruppi neli peamist ettevõtet: lisaks pangale ja Vara-
haldusele
ka
kindlustusettevõte
ja
eraldiseisev
krediidiasutus
Ühendkuningriigis.
Oleme pingutanud, et kasvu tagamiseks oleks LHV Pangal
võimalikult
tugev
pakkumine.
Eestis
suudame
täna
finantsee-
rida
sisuliselt
kõiki
Eesti
ettevõtteid.
Teeme
otsuseid
kiiresti
ja kohapeal. Kodulaenusid oleme suutelised väljastama üle Eesti, tehes otsuseid kiiresti ja kliendile sobivate lisatin- gimustega. Lisaks pakume tasuta makseid, kõige tervikli-
kumat
investeerimisteenust,
ettevõtetele
maksete
kogumise
teenust, kindlustuslahendusi ning kõrge pikaajalise tootlu- sega pensionifonde. Suurt osa oma teenustest, sh väärt- paberitega kauplemist ning eraisikute laenude taotlemist koos laenulepingute sõlmimisega suudame pakkuda läbi mobiilirakenduse.
Eraisikute puhul paneme rõhu kliendibaasi kasvatamisele
ja
klientide
aktiivsuse
suurendamisele.
Keskendume
Eesti
linnadele, kus soovime kõnetada aktiivset ja elektroonilisi kanaleid esikohale seadvat klienti. Samal ajal avame oma
kolmanda
kontori
Pärnus.
Soovime
arveldavat
klienti,
kelle
palk laekub LHV-sse ning kes kasutab igapäevaste rahaas-
jade
ajamiseks
LHV
pangakaarti.
Kavatseme
kasvatada
oma
turuosa kodulaenuturul.
Ettevõtete puhul keskendume laenuportfelli kasvatami-
sele
ning
hulgi-
ja
jaekaubanduse
finantseerimise
osakaalu
suurendamisele. Soovime kliente, kellele on oluline nende
äritegevuse
sisuline
mõistmine
ning
sellel
põhinev
finantseeri-
misstruktuur.
Jätkame
üheastmelise
otsustustasemega,
mis
tähendab kõigi otsuste tegemist kohapeal, kiirelt ja paind-
likult.
Samuti
jätkame
sisereitingutel
põhineva
kapitaliarves-
tuse mitmeaastase projektiga, eesmärgiks läbi efektiivse kapitali jaotamise parandada omakapitali tootlust.
Finantsvahendajate
ärisuunal
keskendume
ettevalmistustele
Ühendkuningriigis
panga
loomiseks.
Naelamaksete
võimal-
damisega pakume oma finantsvahendajatest klientidele
reaalajas
euro-
ja
naelamakseid
meie
rakendusliidese
LHV
Connect kaudu. Lisaks oleme valmis saanud naelamak- sete süsteemi kaudse liikme teenuse. Näeme juba praegu, kuidas see mõjutab uute klientide huvi. Ühtlasi jätkame
kontode,
maksete,
kaardimaksete
vastuvõtmise,
käibekapi-
tali
laenude
ja
valuutateenuse
pakkumisega.
Meie
kontor
on
küll Londonis, aga finantsvahendajate tegevus on tihti piiri- ülene, mistõttu otsime kliente ka teistest riikidest.
Tegevust
alustab
LHV
Kindlustus,
seades
eesmärgiks
korrata
panga edu. Esimesel aastal soovime lisaks Euronicsi poolt
müüdavate
seadmete
lisagarantiile
hakata
pakkuma
kodu-,
kasko- ja liikluskindlustust. Eesmärgiks on aasta lõpetada
kasumlikult.
Järgnevatel
aastatel
soovime
lisada
muud
kind-
lustustooted,
sh
reisi-
ja
tervisekindlustuse.
LHV
Kindlustuse
missioon
on
olla
kodumaisel
kapitalil
põhinev
kindlustuspak-
kuja, kelle tooted on lihtsad, innovaatilised ja kliendisõbra-
likud
ning
kes
suudab
neid
pakkuda
erinevate
kanalite
kaudu.
LHV
Varahalduse
poolt
juhitud
pensionifondides
on
esikohal
tugeva pikaajalise tootluse saavutamine. Jätkame oma
muutunud
investeerimisstrateegia
elluviimist,
keskendudes
senisest
enam
börsiväliste
erakapitali
ja
kinnisvara
investee-
ringute leidmisele.
Meie pikaajaliseks sihiks on luua tugevad suhted oma part- neritega, olles:
•
klientidele
parima
teenindusega
finantsteenuste
pakkuja;
•
rahvusvahelistele
finantsvahendajatele
kaasamõtlevaim
finantsteenuste pakkuja;
•
inimestele
kõrget
rahulolu,
arengut
ja
eneseteostust
pakkuv atraktiivne tööandja;
•
investoritele
läbipaistev
ettevõte,
mille
omakapitali
aastane tootlus ulatub 20%-ni;
•
ühiskonnale
parimate
juhtimispraktikate,
positiivsete
sotsiaalsete
mõjude
ja
kliimaeesmärkidega
ettevõte.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
12
Hel
äriü
Au
hal
j a j u
om
P
i
t
S
E
O
ja
S
5
L
H
V
G
r
u
p
i
j
u
h
t
i
m
i
n
e
Nõukogu
Rain Lõhmus on LHV asutaja ja AS-i LHV Group nõukogu esimees ning AS-i LHV Pank nõukogu liige. Täiendavalt kuulub ta Kodumaja AS-i nõukogusse. Ta on ka AS-i Lõhmus Holding, Lohmus Capital OÜ ja LHV CAPITAL I PTE. LTD-i omanik ja juhatuse liige ning OÜ Merona Systems omanik. Ühtlasi on ta Zerospotnrg OÜ, Kõrberebane OÜ ja Umblu Records OÜ juhatuse liige ja üks omanikest. Rain Lõhmus on lõpetanud Tallinna Tehnika-
ülikooli
ja
Harvard
Business
School’i
juhtimisprogrammi.
Rain
Lõhmusele
ja
temaga
seotud
isikutele (Lõhmus Holdings OÜ, OÜ Merona Systems) kuulub kokku 6 739 005 aktsiat, mis moodustab 23,38% kõikidest aktsiatest.
Raivo Hein on AS-i LHV Group ja AS-i LHV Pank nõukogu liige. Täiendavalt kuulub ta AS-i Puumarket nõukogusse. Ta on ka OÜ Kakssada Kakskümmend Volti omanik ja juhatuse
liige,
samuti
OÜ
Saarte
Sillad,
Zerospotnrg
OÜ,
E-FINANCE
OÜ
ja
Lame
Maakera
OÜ
juha-
tuse liige. Raivo Hein on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli. Raivo Hein ei oma AS-i LHV
Group
aktsiaid.
Temaga
seotud
isikutele
OÜ
Kakssada
Kakskümmend
Volti,
Lame
Maakera
OÜ ja Astrum OÜ kuulub kokku 541 786 AS-i LHV Group aktsiat.
Heldur Meerits on AS-i LHV-Group ja AS-i LHV Pank nõukogu liige. Ühtlasi kuulub ta äriühingu Kodumaja AS ja sihtasutuste SA Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Toetusfond ja Audentese Koolide SA nõukogusse. Heldur Meerits on ka enda majanduslike erahuvide
haldamisega
tegelevate
ettevõtete
AS
Amalfi,
AS
Altamira
ning
SIA
Valdemara
Group
omanik
ja j hatuse liige. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. Heldur Meerits ei oma
AS-i
LHV
Group
aktsiaid.
AS
Amalfi
omab
1
031
310
AS-i
LHV
Group
aktsiat.
Tiina
Mõis
on
AS-i
LHV
Group
ja
AS-i
LHV
Pank
nõukogu
liige.
Täiendavalt
kuulub
ta
Rocca
al
Mare
Kooli
SA
nõukogusse.
Ta
on
ka
AS-i
Genteel
omanik
ja
juhatuse
liige.
Tiina
Mõis
on
lõpetanud
Tallinna
Tehnikaülikooli.
Tiina
Mõis
ei
oma
AS-i
LHV
Group
aktsiaid.
AS
Genteel
omab 1 082 744 AS-i LHV Group aktsiat.
Sten
Tamkivi
on
AS-i
LHV
Group
nõukogu
liige.
Täiendavalt
kuulub
ta
ettevõtete
ASI
Private
Equity AS, Salv Technologies OÜ ja Kistler-Ritso Eesti SA nõukogusse. Ta on ka Seikatsu OÜ ja Osaluste Hellalt Hoidmise OÜ omanik ja juhatuse liige, lisaks Topia OÜ, Kaigun OÜ ja Asutajad MTÜ juhatuse liige. Sten Tamkivi on lõpetanud Stanford University Graduate
School
of
Business’i.
Sten
Tamkivile
ja
temaga
seotud
isikule
Seikatsu
OÜ
kuulub
kokku
15
534 AS-i LHV Group aktsiat.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
13
j
T a u
AS-i
torn
sam
iige.
A
L
al
A
m
Andres
Viisemann
on
LHV
asutaja
ja
LHV
pensionifondide
juht.
Ta
on
AS-i
LHV
Group,
AS-i
LHV Pank ja AS-i LHV Varahaldus nõukogu liige. Ühtlasi kuulub ta AS-i Fertilitas ja Rocca
al
Mare
Kooli
SA
nõukogusse.
Ta
on
ka
Viisemann
Holdings
OÜ
ja
Viisemann
Investments
AG omanik ja juhatuse liige. Andres Viisemann on lõpetanud Tartu Ülikooli ja omandanud
magistrikraadi
INSEAD-is
rahvusvahelise
ärijuhtimise
erialal.
Andres
Viisemannile
ja
temaga
seotud
isikutele
(Viisemann
Investments
AG,
Viisemann
Holdings
OÜ)
kuulub
kokku
2
790
762 aktsiat. Tulenevalt Andres Viisemanni tegutsemisest LHV pensionifondide juhina on
Andres
Viisemannil
võimalik
2018.
ja
2019.
aastal
väljastatud
optsioonide
eest
kokku
saada
18 021 AS-i LHV Group aktsiat.
Tauno
Tats
on
AS-i
LHV
Group
nõukogu
liige.
Ühtlasi
kuulub
ta
EfTEN
Kinnisvarafond
AS-i,
AS-i
Ecomet
Invest
ja
OÜ
Eesti
Killustik
nõukogusse
ning
Ammende
Hotell
OÜ
ja
MTÜ
Plate
torn
juhatusse.
Ta
on
ka
Ambient
Sound
Investments
OÜ
juhatuse
liige
ja
üks
omanikest
ning
samuti
eespool
mainitud
ettevõtete
investeeringute
juhtimiseks
asutatud
ettevõtete
juhatuse
liige.
Ta
on
lõpetanud
Tallinna
Tehnikaülikooli.
Tauno
Tats
ei
oma
AS-i
LHV
Group
aktsiaid.
Ambient Sound Investments OÜ omab 1 653 709 AS-i LHV Group aktsiat.
Juhatus
Madis
Toomsalu
on
AS-i
LHV
Group
juhatuse
liige
ning
AS-i
LHV
Pank,
AS-i
LHV
Kindlustus
ja AS-i LHV Varahaldus nõukogu esimees ning AS-i LHV Finance nõukogu liige. Ta on ka
MTÜ
FinanceEstonia
juhatuse
liige.
Madis
Toomsalu
on
lõpetanud
2009.
aastal
ärikorralduse
bakalaureuseõppe
Tallinna
Tehnikaülikoolis
ja
omandanud
samas
2011.
aastal
magistrikraadi
avaliku
sektori
rahanduse
erialal.
Madis
Toomsalule
ja
temaga
seotud
isikutele
kuulub
53
819
AS-i
LHV
Group
aktsiat.
Madis
Toomsalul
on
võimalik
2018.,
2019.
ja
2020.
aastal
väljastatud
optsioonide eest kokku saada 90 920 AS-i LHV Group aktsiat.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
14
Ra
Nõukogu tasemel moodustatud komiteed
Auditikomitee
Kristel Aarna töötab 2011. aastast AS-i TV Play Baltics finantsjuhina ning oli enne seda Swedbanki Balti panganduse peakontroller. Varasemalt on ta olnud KPMG Baltics AS-i finantsnõustamise teenuste juht ning töötanud ka Eesti Pangas ja CVS Caremark Corpo- ration’is. Ta on ka IKA Konsult OÜ omanik ja juhatuse liige. Kristel Aarna on omandanud
bakalaureuse
kraadi
Tartu
Ülikooli
majandusteaduskonnas
ja
ärijuhtimise
magistrikraadi
finantsjuhtimises Bentley University Graduate School of Business’is. Kristel Aarna ei oma AS-i LHV Group aktsiaid.
Urmas Peiker oli 2013. aasta maist kuni oktoobrini 2014. aastal AS-i LHV Pank vasta- vuskontrolli juht. Varem on Urmas Peiker töötanud ka Eesti päritolu iduettevõtte Funder-
beam
äriarenduse
juhina,
Finantsinspektsiooni
turujärelevalve
osakonna
juhatajana
ning
ka
Euroopa
Rekonstruktsiooni-
ja
Arengupangas
ja
Morgan
Stanleys.
Urmas
Peiker
on
OÜ
Vesilind,
OÜ
PT
Arendus,
OÜ
Bintous,
OÜ
Pioneer
Engineering
Group
ja
OÜ
Estcap
omanik
ja juhatuse liige ning kuulub ka FBM SPV1 OÜ, Backing Services OÜ ja MTÜ Tööstuse Ekspordi ja Innovatsiooni Klaster juhatusse. Ta on omandanud bakalaureuse kraadi Tartu Ülikoolis ja magistrikraadi Duke’i Ülikooli õigusteaduskonnas USA-s. Urmas Peiker ei oma AS-i LHV Group aktsiaid.
Tauno Tats
(AS-i
LHV
Group
nõukogu
liige)
Töötasukomitee
Madis Toomsalu (AS-i LHV Group juhatuse liige, AS-i LHV Pank, AS-i LHV Varahaldus ja AS-i LHV Kindlustus nõukogu esimees ja AS-i LHV Finance nõukogu liige)
Rain Lõhmus (AS-i LHV Group nõukogu esimees, AS-i LHV Pank nõukogu liige)
Andres
Viisemann
(AS-i
LHV
Group,
AS-i
LHV
Pank
ja
AS-i
LHV
Varahaldus
nõukogu
liige)
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
15
Riski- ja kapitalikomitee (AS LHV Pank; alates 18.12.2019)
Rain Lõhmus (AS-i LHV Group nõukogu esimees ja AS-i LHV Pank nõukogu liige)
Andres
Viisemann
(AS-i
LHV
Group,
AS-i
LHV
Pank
ja
AS-i
LHV
Varahaldus
nõukogu
liige)
Tiina Mõis (AS-i LHV Group ja AS-i LHV Pank nõukogu liige)
Madis Toomsalu (AS-i LHV Group juhatuse liige, AS-i LHV Pank, AS-i LHV Kindlustus ja AS-i LHV Varahaldus nõukogu esimees ja AS-i LHV Finance nõukogu liige).
Nomineerimiskomitee (AS LHV Pank; alates 18.12.2019)
Madis Toomsalu (AS-i LHV Group juhatuse liige, AS-i LHV Pank, AS-i LHV Varahaldus ja AS-i LHV Kindlustus nõukogu esimees ja AS-i LHV Finance nõukogu liige)
Rain Lõhmus AS-i LHV Group nõukogu esimees ja AS-i LHV Pank nõukogu liige)
Andres
Viisemann
(AS-i
LHV
Group,
AS-i
LHV
Pank
ja
AS-i
LHV
Varahaldus
nõukogu
liige)
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
16
Tütarettevõtete nõukogu ja juhatus
AS LHV Pank
Nõukogu:
Madis
Toomsalu
(esimees;
kuni
05.12.2021),
Rain
Lõhmus
(kuni
31.12.2024),
Andres
Viisemann
(kuni
20.09.2022),
Tiina
Mõis
(kuni
31.12.2024),
Heldur
Meerits
(kuni
05.12.2021),
Raivo
Hein
(kuni
20.09.2022)
Juhatus:
Kadri
Kiisel
(esimees;
kuni
20.09.2022),
Indrek
Nuume
(kuni
20.09.2022),
Jüri
Heero
(kuni
20.09.2022),
Andres Kitter (kuni 20.09.2022), Meelis Paakspuu (kuni 20.09.2022), Martti Singi (kuni 20.09.2022)
AS LHV Finance
Nõukogu:
Kadri
Kiisel
(esimees
alates
29.01.2021
kuni
29.01.2026),
Erki
Kilu
(esimees;
kuni
28.01.2021),
Madis
Toomsalu
(kuni
26.06.2025),
Veiko
Poolgas
(kuni
24.08.2023),
Jaan
Koppel
(kuni
24.08.2023)
Juhatus:
Mari-Liis
Stalde
(kuni
29.01.2026),
Kadri
Kiisel
(kuni
28.01.2021)
AS LHV Varahaldus
Nõukogu:
Madis
Toomsalu
(esimees;
kuni
04.12.2021),
Erki
Kilu
(kuni
28.04.2022),
Andres
Viisemann
(kuni
28.04.2022)
Juhatus: Vahur Vallistu (esimees; kuni 05.06.2024), Joel Kukemelk (kuni 09.10.2022)
AS
LHV
Kindlustus
Nõukogu:
Madis
Toomsalu
(esimees,
kuni
06.05.2025),
Erki
Kilu
(kuni
06.05.2025),
Veiko
Poolgas
(kuni
06.05.2025),
Jaan
Koppel (kuni 06.05.2025)
Juhatus:
Jaanus
Seppa
(esimees,
kuni
01.09.2025),
Tarmo
Koll
(kuni
06.05.2025)
Cuber Tehnology OÜ
Juhatus:
Daniel
Haab
(tähtajatult)
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
17
Tasustamispoliitika
LHV
Grupi
ja
selle
tütarettevõtete
tasustamispõhimõtteid
on
kirjeldatud sise-eeskirjas „Tasustamispoliitika“.
LHV-s
puuduvad
piirkondlikud
erinevused
tasustamispõhi-
mõtetes.
Olulisim
erinevus
grupisiseste
ettevõtete
vahel
on
see, et LHV Varahalduse AS-is puudub töötasukomitee ja
see
ettevõte
täidab
eraldiseisvaid
avalikustamisnõudeid.
LHV tasustamispõhimõtete eesmärk on õiglase, moti-
veeriva,
läbipaistva
ja
seadusega
vastavuses
oleva
tasus-
tamise korraldamine. Tasustamispoliitika laiem eesmärk
on
strateegia
elluviimiseks
vajaliku
võimekuse,
oskuste
ja
kogemustega
töötajate
värbamine,
töötajate
ja
aktsionäride
huvide
ühildamine
ning
töötajate
motiveerimine
ja
efektiivse
riskijuhtimise
tagamine
kasvavaks
äritegevuseks.
Tasusta-
missüsteem
koosneb
põhi-
ja
muutuvtasudest,
hüvitistest
ja
töötajatele
suunatud
soodustustest.
LHV
ei
paku
töötajatele
turuhinnast madalama hinnaga teenuseid, ei tee tööandja kulul makseid kolmandasse pensionisambasse ega paku selliseid hüvesid nagu tööauto, mobiiltelefon või isiklikuks kasutuseks sülearvuti.
Üldine tasustamise strateegia on tagada pikaajaliste eesmärkide täitmiseks motiveeriv töötasu, luues tugeva seose töötasu ja LHV tulemuste vahel. LHV juhindub tule-
muste
mõõtmiseks
kasutatavate
peamiste
kvantitatiivsete
ja
kvalitatiivsete
ning
riski
hindamise
mõõdikute
seadmisel
järgmistest põhimõtetest:
•
Tulemuskriteeriumid on kooskõlas usaldusväärse ja
tõhusa
riskijuhtimise
põhimõtetega.
LHV
poolt
väljatöö-
tatud
tulemuskriteeriumid
peavad
silmas
pidama
LHV
pikaajalisi
huve,
sh
ei
tohi
need
stimuleerida
ülemäärast
riskide võtmist või ebasobivate toodete müüki.
•
Tulemuskriteeriumid
ei
sisalda
üksnes
tegevuse
tõhu-
suse
näitajaid
(näiteks
kasum,
tulud,
tootlikkus,
kulud
ja
mahunäitajad)
või
turupõhised
näitajad
(näiteks
aktsia
hind
või
võlakirjade
tootlus)
vaid
neid
korrigeeritakse
riskipõhiste
näitajatega
(näiteks
kapitali
adekvaatsus,
likviidsus).
•
Riskide ja tulemuste mõõtmiseks kasutatavad kritee- riumid on võimalikult tihedalt seotud selle töötaja
otsustega,
kelle
tulemusi
hinnatakse,
ning
tagavad,
et
tasude
määramise
protsessil
on
selle
töötaja
käitumi-
sele
asjakohane
mõju.
Pikaajalist
huvi
silmas
pidades
toimub
riskikäitumise
hindamine
ja
kontroll
üksiktöötaja
tasandil.
•
Tulemuskriteeriumite
väljatöötamisel
kasutatakse
nii
kvantitatiivseid
kui
ka
kvalitatiivseid
ning
samuti
absoluutseid
ja
suhtelisi
kriteeriumeid
asjakohaselt
tasakaalustatuna.
•
Kvantitatiivsed
kriteeriumid
katavad
ajavahemikku,
mis
on piisavalt pikk, et võtta arvesse töötajate või äriük-
suste
võetud
riske.
Kriteeriumeid
korrigeeritakse
riskiga
ja
need
sisaldavad
majandusliku
tasuvuse
näitajaid.
•
Kvalitatiivsete
kriteeriumite
näiteks
on
strateegiliste
eesmärkide
täitmine,
klientide
rahulolu,
riskijuhtimispo-
liitika
järgimine,
organisatsioonisiseste
ja
-väliste
eeskir-
jade
täitmine,
juhtimisoskus,
loovus,
motivatsioon
ning
koostöö teiste äriüksuste ja sisekontrolli funktsiooni täitjatega.
LHV värbamisstrateegia on leida, kaasata ja hoida tööturu
parimad
tegijad.
Töötasu
määramisel
on
LHV
pigem
valmis
tegema erandeid kui piirama valikuid ametikohast tulene- vate rangete töötasuvahemikega. Töötajate hoidmiseks kujundab LHV oma soodustused ja hüved koostöös tööta- jatega. Töötasu määramisel võetakse arvesse:
•
töötaja
pühendumist
ja
tulemusi,
•
töö mahtu,
•
vastutust,
•
nõutud
haridustaset,
•
juhtimistasandit,
•
töö
intensiivsust,
•
ametikohal
vajalikke
teadmisi
ja
kogemusi,
•
lisahüvitiste
olemasolu,
•
olukorda tööjõuturul,
•
geograafilise
asukoha
palgataset,
•
ametikoha
kriitilisust.
Töötasu
suuruse
määramise
otsus
peab
olema
objektiivne.
Töötasu
makstakse
vastavalt
tööle
ja
selle
väärtusele,
mitte
lähtuvalt töötaja isikust, soost, vanusest, päritolust vms.
LHV-s kehtib üldine põhimõte, et töötajad ei tohi kasu- tada isiklikke riskimaandamisstrateegiaid või töötasu- ja
vastutuskindlustust,
mis
kahjustaks
tasustamispoliitikasse
integreeritud riski maandamise mõju. Tasustamispoliitikat
puudutavate
otsuste
juures
arvestatakse
LHV
finantsseisu-
korda ja kapitalibaasi jätkusuutlikkust.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
18
LHV viib läbi regulaarset enesehindamise protseduuri.
Enesehindamise
eesmärk
on
kindlaks
määrata
kõik
töötajad,
kelle
ametialane
tegevus
mõjutab
või
võib
mõjutada
oluliselt
LHV
riskiprofiili.
Sellised
kindlaksmääratud
töötajate
grupid
on toodud all tabelis koos 2020. aasta muutuv- ja põhitasu komponentide vaheliste suhtarvudega.
Töötajate
grupp
Suhtarv 2020. aastal
Kõrgem juhtkond 1,69
Kontrollfunktsiooni
täitvad
töötajad
0,29 Töötajad, kellel on oluline mõju krediidiriski
positsioonile
(töötaja
poolt
tehtud
tehingu
nimiväärtus
moodustab
vähemalt
0,5%
LHV
0,43
esimese
taseme
põhiomavahenditest
ning
on
vähemalt 5 miljonit euro suurune)
Otsustuspädevus
on
juhatusel,
kes
viib
läbi
analüüsi
arutelu
vormis juhatuse koosolekul. Enesehindamise algatab
personaliosakond,
protsessi
ja
tulemuste
vastavust
hindab
vastavuskontrolli osakond, kelle esindaja viibib ka enese-
hindamise
juures.
Töötasukomitee
vaatab
iga-aastaselt
läbi
töötajaga
seotud
kvalitatiivsed
ja
kvantitatiivsed
kriteeriumid
ja
enesehindamise
protsessi,
mille
alusel
otsuseid
tehakse.
Enesehindamise
tulemuse
vaatab
sõltumatult
läbi
siseaudit,
tulemused esitatakse kokkuvõtlikult nõukogule.
Enesehindamine toimub sagedusega kord aastas majan- dusaasta alguses. Hindamise ajaline ulatus katab nii
möödunud
perioodi
(sh
majandustulemused,
riskianalüüs)
kui
ka
võtab
arvesse
eelseisvat
majandusaastat.
Enesehin-
damise käigus kindlaksmääratud LHV töötajad on kohus-
tatud
ühe
kalendriaasta
jooksul
alates
optsioonide
realisee-
rimisest hoidma optsioonide aluseks olevaid LHV aktsiaid
enda
omandis
ja
neid
mitte
võõrandama
ega
mistahes
kujul
koormama (sh pantima). Kindlaksmääratud töötajatel on keelatud aktsiaväärtuse vähenemise riski teisele osapoo- lele üle kanda näiteks kindlustuse ja teatavat liiki finants- instrumentide kaudu. Enesehindamist viiakse läbi, võttes
arvesse
LHV
keerukuse
astet,
tegevusnäitajaid
ja
struktuuri.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
19
Tegevjuhi
ülevaade
jätkusuutlikkusest
LHV Grupp on Eesti suurim ja kiiremini kasvav kodumaisel
kapitalil
põhinev
finantsgrupp.
Oma
rahvusvahelise
ärisuuna
kaudu aitame kaasa finantsteenuste efektiivsemaks ja
kättesaadavamaks
muutumisele.
Meie
vastutus
keskkonna
ja ühiskonna heaolu tagamisel on järjest kasvamas ning meist endist oleneb, kas LHV finantseerimis- ja investeeri- misotsuste mõju on positiivne või negatiivne.
LHV
suurimateks
huvigruppideks
on
kliendid,
LHV-s
töötavad
inimesed,
ettevõtte
investorid
ja
avalikkus.
Usume,
et
saavu-
tame
parima
tulemuse
nii
ettevõtte
kui
ühiskonna
jaoks,
kui
arvestame
maksimaalselt
erinevate
huvidega.
Praktilisemas
võtmes näeme LHV-d ka tulevikus hea finantstulemusega
kasvuettevõttena,
kuid
usume,
et
suudame
seda
teha
koos-
kõlas
parimate
juhtimispraktikate,
positiivsete
sotsiaalsete
mõjude ning tunnustatud kliimaeesmärkidega.
Ajalooliselt
oleme
LHV-s
pööranud
suurt
rõhku
juhtimisega
ja sotsiaalsete riskidega seotud mõjudele, kuid viimaste aastate jooksul võtnud tugevalt fookusesse ka keskkond- like riskide juhtimise. 2020. aastal said kliimamuutused ja ökoloogilised probleemid rohkelt tähelepanu, kerkides esiplaanile ka ärisektoris. Näiteks Maailma Majandusfoo-
rumi
avaldatud
riskiaruandes,
milles
loetletakse
tõenäosuse
ja mõju ulatuse alusel maailma kõige rohkem ähvardavad riskid, on nimekirja alguses ülekaalus keskkonnaprob- leemid. Esimest korda ajaloos on kõik viis kõige tõenäoli- semat riski seotud just nendega: ekstreemsed ilmastiku- olud, bioloogilise mitmekesisuse kadu, kliimameetmete
läbikukkumine,
looduskatastroofid
ja
inimeste
põhjustatud
keskkonnakatastroofid. Arusaadavalt valitseb ka finants- sektoris suundumus tähtsustada jätkusuutlikku arengut järjest rohkem ja kasvab arusaam olukorra pakilisusest.
LHV-s oleme olulisematest tegevustest valinud endale täit- miseks viis ÜRO kestliku arengu eesmärki, liitunud ÜRO jätkusuutliku panganduse raamistikuga ning seadnud
eesmärgiks
viia
enda
tegevus
kliimaneutraalseks
aastaks
2022. Meie suurim mõju tuleb siiski läbi finantseerimis- ja investeerimispoliitika. Oleme täiendanud finantseerimi- seks ja investeerimiseks välistatud tegevuste ja projek- tide nimekirja ning pingutame, et oleksime tulevikus koos klientidega võimelised mõõtma ja juhtima ühiseid kesk- konnaalaseid eesmärke. 2020. aasta tõime turule mitmeid uusi tooteid, sh rohelise pensionifondi, rohelise kodulaenu,
liisingu,
järelmaksu
ja
ärilaenu.
Eelmainitud
tooted
aitavad
nii
Eesti
majandusel
tervikuna
kui
ka
LHV-l
saavutada
Pariisi
kliimaeesmärke.
Ühingujuhtimise
seisukohalt
on
parimate
juhtimispraktikate
tugevaim tunnustus LHV nimetamine Nasdaq Balti börside parimate investorsuhetega ettevõtteks. Läbipaistvus juhti-
mises
annab
investorile
ja
avalikkusele
kindluse
ja
parema
nähtavuse
kontrolli
tegemiseks
ka
sellistes
teemades
nagu
võimalikud huvide konfliktid, korruptsioonioht jms. LHV
juhtimismudel
koos
juhtimisstruktuuri,
seda
toetavate
komi-
teede
ja
riskikontrollisüsteemide,
tasustamispoliitika
põhi-
mõtete ning tasude suurusega on põhjalikult kajastatud aastaaruandes.
Sotsiaalse
vastutuse
all
mõistame
laiemalt
Eesti
majanduse
ja
kapitaliturgude
arendamist
koos
inimeste
finantskirjaos-
kuse
parandamisega
ning
kitsamalt
parima
teenuse
pakku-
mist klientidele ja väärtustava töökeskkonna loomist LHV
inimeste
jaoks.
Viimati
mainitud
suundade
suurima
tunnus-
tusena nimetas äriajakiri Euromoney LHV Eesti parimaks pangaks ning Eesti suuri tööportaal tunnistas LHV pare- muselt kolmandaks tööandjaks . Eesti majanduse ja kapi-
talituru
arendamine
on
osa
LHV
missioonist.
Teadvustame
LHV
osa
majanduse
mõjutajana:
soovime
suunata
nii
Eesti
elanike kui ka ettevõtete finantskäitumist targema majan- damise suunas. Arendame tänapäevast ja ühiskondlikke
kokkuleppeid
arvestavat
majandust
oma
laenupoliitika
ning
pensionifondide
investeerimispoliitika
kaudu.
Mida
paremini
läheb
majandusel,
seda
suurem
on
Eesti
inimeste
heaolu.
LHV
ei
ole
lõpuni
valmis.
Selline
valmisolek
eeldab
täielikku
kooskõla
ühiskonnaga.
Finantssektor
saab
olla
küll
suuna-
näitaja,
aga
parima
tulemuse
saavutamiseks
peavad
ühiselt
mõtlema riigisektor, reguleerivad asutused, ettevõtted ja tarbijad. Samas oleme pingutanud, et olla tulevikus kesk- kondlike, sotsiaalsete ja juhtimisega seotud eesmärkide saavutamisel heaks eeskujuks. LHV-l on olemas jätku- suutlikkuse strateegia, sellest lähtuvad eesmärgid ja neid
eesmärke
jõustavad
eeskirjad.
Samuti
on
loodud
mõõdikud
ja
protsessid
paremate
tulemuste
saavutamiseks
ning
viidud
läbi jätkusuutlikkusalaseid koolitusi. Oleme turule tulnud
mitme
rohelise
tootega
ning
võtnud
eesmärgiks
muuta
oma
tegevus
kliimaneutraalseks.
Meie
oleme
valmis
oma
panuse
andma.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
20
Meie lähenemine
Eesmärk
LHV keskendub jõuliselt jätkusuutlikkusele ja ühiskonna uute vajadustega arvestamisele. Oleme teadlikud kliima-
muutustega
kaasnevatest
tohututest
probleemidest
ja
inim-
tegevuse põhjustatud ökoloogilisest kriisist ning tunneme selle pärast muret. Tunnistame, et kuigi LHV on algatanud mitu keskkonna- ja sotsiaalküsimustega seotud projekti,
saaksime
veel
palju
rohkem
ära
teha,
et
viia
oma
igapäevane
töö
ja
majandustegevus
vastavusse
meie
keskkonnaalaste,
sotsiaalsete
ja
äriühingu
juhtimisega
seotud
eesmärkidega
(ESG-eesmärkidega).
Keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid ning kaalut- lused on lahutamatu osa meie igapäevasest tegevusest ja väärtuse loomise strateegiast. Tegutseme aktiivselt selle
nimel,
et
oma
äritegevusega
seotud
keskkonna-
ja
sotsiaal-
seid riske veelgi paremini ja tõhusamalt hallata ja maan- dada, ning püüdleme kõigis ärivaldkondades keskkonnaa-
lase
ja
sotsiaalse
tegevuse
pideva
täiendamise
ja
paremaks
muutmise poole.
Juhindumine ÜRO säästva arengu eesmärkidest
Vastutame jätkusuutliku tegutsemise eest nii kollektiivselt kui ka individuaalselt. Peame oma missiooniks edendada ja ellu viia vastutustundlikku pangandust, mis ei kahjusta keskkonda ega inimesi.
Alates
2020.
aastast
oleme
jätkusuutlikkuse
vallas
kesken-
dunud
viiele
ÜRO
säästva
arengu
eesmärgile
(Sustainable
Development Goals, SDG), et luua jätkusuutlikumale tule- vikule suunatud tegevuse ja kohustuste tarbeks eesmärgi- keskne raamistik.
Eesmärk nr 1 (SDG 1): vaesuse kaotamine
Usume, et sotsiaalsete ja keskkonna- tegurite arvessevõtmisega oma põhite- gevuses ning investeerimisega finants- kirjaoskuse levitamisse saame toetada ebavõrdsuse, vaesuse ja majanduslike raskuste vähendamist ühiskonnas.
Eesmärk nr 7 (SDG 7): taskukohane ja puhas energia
Jätkusuutlikkus on meie väärtusloome ja tootearenduse lahutamatu osa. See hõlmab laia valiku keskkonnasõbralike
finantstoodete
pakkumist
klientidele
ning
ESG-ga seotud hoolsuskontrolli protses- side täiustamist oma äriklientide ja part- nerite jaoks.
Eesmärk nr 8 (SDG 8): inimväärne töö ja majanduskasv
Mõistame pankade ja finantsasutuste
tähtsust
jätkusuutliku
kasvu
edendamisel,
töökohtade loomisel, ettevõtluse erguta- misel ja innovatsiooni soodustamisel.
Eesmärk nr 12 (SDG 12): vastutus- tundlik tarbimine ja tootmine
LHV võtab endale kohustuse arvestada majandustegevusega seotud otsuste tegemisel keskkonnateguritega ning propageerida vastutustundlikku laenu- andmist ja tarbimist.
Eesmärk nr 13 (SDG 13): kliimameetmed
Eesti
finantssektori
jätkusuutliku
arengu
toetajana
kutsume
üles
järgima
keskkon-
nasäästlikke
äritavasid
nii
finantssektoris
kui ka riigi tasandil
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
21
J
ä
t
k
u
s
u
u
t
l
i
k
u
a
r
e
n
g
u
m
i
s
s
i
o
o
n
Jätkusuutlikkus on pidev õppimisprotsess, kuhu kaasame sidusrühmi ja väliseksperte, kes aitavad meil paremini mõista oma otsuste tagajärgi ja luua pikaajalist väärtust.
Meie
eesmärk
on
strateegiliselt
suurendada
ettevõttesisest
pädevust, arendada jätkusuutlikke finantstooteid ja -teenu-
seid,
tõhustada
äriprotsesse
ning
arendada
vastutustundli-
kuma äritegevuse nimel kogu sektorit hõlmavat koostööd.
•
Mõistame,
kui
ulatuslikult
meie
majandustege-
vusega
seotud
otsused
ühiskonda
ja
keskkonda
mõjutavad,
ning
keskendume
seetõttu
just
nende
mõjude
haldamisele.
•
Meie
eesmärk
on
olla
finantsmaailma
jätkusuutliku
arengu eestvedajaks. Selleks püüame algatada
süsteemseid
muutusi
ning
luua
võimalusi
uuendus-
like
ja
jätkusuutlike
lahenduste
väljatöötamiseks,
et
suunata
ühiskonda
säästva
arengu
suunas.
•
Viime oma tegevuse kooskõlla ÜRO säästva
arengu
eesmärkide
ja
Pariisi
kliimakokkuleppega.
•
Tegutseme läbipaistvalt ning anname oma
edusammudest
ja
komistuskividest
erinevate
jätku-
suutlikkuse
aruannete
ja
ettevõtte
suhtluskanalite
kaudu
avalikult
aru.
Uuendame
pidevalt
oskus-
teavet
jätkusuutlikkuse
aruandluse
standardite
kohta
ja
selle
kohta,
kuidas
oma
aastaaruanne-
tesse
ulatuslikumalt
kaasata
globaalsest
aruandlu-
salgatusest
(GRI)
tulenevat
aruandlust.
•
Oleme võtnud endale kohustuse luua vajalikud
tingimused
oma
jätkusuutlikkuse
strateegia
järgimiseks.
Seda
on
võimalik
saavutada
sisemise
suutlikkuse suurendamise ja ESG lõimimisega
kogu
grupi
äriprotsessidesse.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
22
Meie fookus ja mõju
LHV
ESG-alased
fookusvaldkonnad
valiti
välja
alljärgneva
põhjal:
•
LHV Panga äritegevuse
võimalikud positiivsed
ja
negatiivsed
keskkonna-
ja
sotsiaalsed
mõjud,
tugi-
nedes
ÜRO
Keskkonnaprogrammi
finantsalgatuse
(UNEP FI) portfellimõju analüüsivahendile (UNEP FI
Portfolio
Impact
Analysis
Tool);
•
väliste
huvigruppide
(sotsiaalse
ja
keskkonnamõju
ekspertide,
klientide
ja
partnerite)
ootused;
•
sisemiste
huvigruppide
(LHV
juhtkonna,
võtmeisi-
kute
ja
töötajate)
arvamused).
Nende
sisendite
põhjal
on
LHV
jätkusuutliku
arengu
fookusvaldkonnad järgmised:
ÜRO eesmärgid
Meie
eesmärgid
Kõiki
fookusvaldkondi
hallatakse
kolmel
tasandil:
•
LHV
põhitegevuse
positiivsed
ja
negatiivsed
mõjud
(nt
finantsotsuste mõju keskkonnale ja ühiskonnale)
•
LHV
põhitegevuse
positiivsed
ja
negatiivsed
mõjud
(nt
finantsotsuste mõju keskkonnale ja ühiskonnale.
•
LHV
laiem
mõju
ühiskonnas
(tegevused,
mis
toetavad
ja
suunavad
laialdasemat,
süsteemsemat
muutust
Eesti
ühiskonnas)
Kaasav
majandus
Rahaline kindlustunne
K
l
i
i
m
a
ja
elurikkus
Ringmajandus
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
23
ESG näitajad ja mõõtmine
Mõistame,
et
ettevõtte
jätkusuutlikuma
arengu
eesmärkide
saavutamisel
on
üks
väljakutseid
seotud
mõjuanalüüsiga
ja
tulemuslikkuse
põhinäitajate
kindlaksmääramisega
jätku-
suutlikkuse eesmärkide saavutamiseks. Selleks peame tulevikus pühendama rohkem aega ja jõudu sellele, et luua sisemine suutlikkus oma edusammude paremaks mõõtmi-
seks.
Sel
eesmärgil
oleme
praeguseks
kindlaks
määranud
kõigi oma mõjuvaldkondade põhinäitajad ja töötanud välja
plaani
selle
kohta,
missuguseid
andmeid
peame
lähiaastatel
koguma
ja
mõõtma,
et
mõista
ja
saavutada
oma
eesmärke.
Oleme
välja
töötanud
ka
ESG
tegevuskava
aastateks
2021–
2023, mis aitab meil oma eesmärkide saavutamisele läbi- mõeldumalt lähemale jõuda.
ESG
eesmärkide
arvestamine
kõigis
meie
majandustege-
vusega seotud otsustes ja ärivaldkondades peab toimuma käsikäes meie üldise mõju mõõtmise terviklike mehhanis-
midega
ja
nõuetekohase
aruandlusega
mõju
ulatusekohta.
Sellest saab LHV jaoks edasises tegevuses ESG vald- konnas üks peamisi eesmärke.
Allpool on toodud mõned peamised ESG näitajad koos vastavate andmetega, mille kallal töötame kohta. Sellest saab LHV jaoks edasises tegevuses ESG valdkonnas üks peamisi eesmärke.
Fookusvaldkond
Põhinäitaja
2019
2020
Keskkond (E)
LHV
CO2-jalajälg
(CO2
ekvivalent
tonnides)
1210t
865t
Biometaani
tootvate
ettevõtete
osakaal
ettevõttelaenude
portfellis
0,55%
1,25%
Roheliste
varade
osakaal
LHV
Varahalduse
portfellis
N/A
4,2%
Päikeseenergiat
tootvate
ettevõtete
osakaal
laenuportfellis
0,05%
2%
II
samba
pensionifondi
Roheline
aktiivsete
klientide
osakaal
N/A
2,2%
Sotsiaal-
Kaasav
ja
sidus
Kohalike
omavalitsuste
osakaal
ettevõtete
laenuportfellis
0
14,4%
valdkond (S)
majandusruum
Väljaspool
Harjumaad
registreeritud
jaepangandusklientide
osakaal
34,3%
34,9%
Väljaspool
Harjumaad
antud
kodulaenude
osakaal
19,8%
19,7%
Investeerimiskoolis
osalenute
koguarv
6000
7420
Finantskirjaoskus
ja
Keskmine
klikkide
arv
artikli
kohta
Finantsportaalis
2372
2393
majanduslik
turvatunne
Investeerimistoodete
kasutamise
osakaal
kuni
25-aastaste
klientide
seas
19,3%
26,1%
Investeerimistoodete
kasutamise
osakaal
muu
kui
eesti
emakeelega
klientide
seas
(%)
5,6%
5,5%
Ettevõtte
üldjuhtimine
(G)
Naiste
osakaal
juhtivtöötajate
seas
26,5%
44,8%
Kliendirahuolu
indeks
93,5 %
94,9 %
Ettevõtte
vastu
käimas
olevate
kohtumenetluste
arv
aasta
lõpu
seisuga
0
0
Eetikareeglite
rikkumiste
ja
korruptsioonijuhtumite
arv
0
0
Tippjuhtide
palga
suhtarv
0,18
0,19
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
24
M õ j u j u h t i m i n e
E
S
G
r
a
a
m
i
s
t
i
k
j
a
p
õ
h
i
t
e
g
e
v
u
s
e
d
Järgnev joonis kujutab LHV peamisi mõjuvaldkondi,
eesmärke
ja
vastavaid
põhitegevusi
ning
peamisi
elemente,
millest oma jätkusuutlikkusele suunatud tegevuses juhin- dume ja mis seda toetavad.
•
S
Kaasav
m a j a n d u s
Krediidi- ja
investeerimispoliitika
PORTFELL ued tooted ja teenused
K
l
l
i
i
e
n
t
i
d
e
k
a
a
s
a
m
i
n
e
Rahaline
k
i
n
d
l
u
s
t
u
n
n
e
Võrdne
kohtlemine
E
T
T
E
V
Õ
T
T
E
S
I
S
E
N
E
VAADE
Juurdepääsetavus
I
n
v
esteerimismäng
Börsihai
LAIEM M U U T U S
Investeerimiskool
Väljaanded,
arvamuslood
K
r
e
d
i
i
d
i
-
j
j
a
investeerimispoliiti
k
a
Rohelised
too
t
e
d
P
O
R
T
F
E
L
L
ja
teenused
Klientide
kaasami
n
e
E
K l i i m a ja
e
l
u
r
i
k
k
u
s
Kliimaneutraalsus
aastaks
20
2
2
E
T
T
E
V
Õ
T
T
E
S
I
S
E
N
E
VAADE
BREEAM,
roheline
kont
o
r
R
i
n
g
m
a
j
a
n
d
u
s
Kliimaregist
e
r
Väljaanded,
arvamuslood
LAIEM M U U T U S
Roheline
Tiiger,
Eesti
Pangaliit
K a t u s
Jätkusuutlikkuse
aruanne
ESG-poliitika
Missioon
ja
visioon
G
V u n d a m e n t
Läbipaistev
juhtimine
Sidusrühmade
kaasamine
Mitmekesine
töökeskkond
G
Aruandlus
Suutlikkuse
suurendamine
Organisatsiooni-
kultuur
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
25
V
a
s
t
u
t
u
s
t
u
n
d
l
i
k
u
p
a
n
g
a
n
d
u
s
e
põhimõtted
ÜRO vastutustundliku panganduse põhimõtted annavad pankadele raamistiku jätkusuutlikuks toimimiseks ja sätestavad suunised ühiskonnaelu edendamiseks.
Ühinesime
algatusega,
et
näidata
oma
pühendumust
ÜRO
jätkusuutliku
arengu
eesmärkidele
ja
viia
oma
tegevus
vasta-
vusse
Pariisi
kliimaleppe
eesmärkidega.
Osaleme
finantsse-
ktori
rahvusvahelises
koostöös
ja
heade
tavade
jagamises.
1.
põhimõte
Kooskõlla
viimine
Viime oma äristrateegia kooskõlla üksikisikute vajaduste ja ühiskonna eesmärkidega, mis kajastuvad säästva arengu eesmärkides, Pariisi kliimaleppes ning asjakohastes riiklikes ja piirkondlikes raamistikes, ning toetame nende eesmärkide saavutamist.
2.
põhimõte
Mõju ja eesmärkide
seadmine
Suurendame pidevalt oma positiivset mõju, vähendades samal ajal oma tegevusest, toodetest ja teenustest tulenevaid negatiivseid mõjusid inimestele ja keskkonnale ning maandades vastavaid riske. Selle saavutamiseks seame ja avaldame eesmärgid valdkondades, kus meie mõju võiks olla kõige märkimisväär- sem.
3.
põhimõte
Kliendid
Teeme vastutustundlikult koostööd oma klientidega, et julgustada jätkusuutlike tavade rakendamist ja võimaldada majandustegevust, mis loob ühist heaolu praegustele ja tulevastele põlvedele.
4.
põhimõte
Sidusrühmad
Ühiskonna eesmärkide saavutami- seks konsulteerime ja suhtleme ennetavalt ja vastutustundlikult asjaomaste sidusrühmadega ning teeme nendega koostööd.
5.
põhimõte
Juhtimine ja kultuur
Täidame kõnealustest põhimõtetest tulenevaid kohustusi, tagades tõhusa juhtimise ja vastutustundliku panganduskultuuri.
6.
põhimõte
Läbipaistvus ja
vastutus
Analüüsime korrapäraselt kõnealuste põhimõtete individuaal- set ja kollektiivset rakendamist ning tegutseme läbipaistvalt ja vastuta- me oma positiivse ja negatiivse mõju ning panuse eest ühiskonna eesmärkide saavutamisse
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
26
Keskkond
Enim panustame oma säästva arengu fookuseesmärkidesse
Mõistame, et ettevõtete tegevuseks ja majanduse aren- guks kulub sageli loodusvarasid. Ent tunnistame ka seda, et kasvada ja väärtust luua saab ka teistmoodi, jätkusuut- likumal viisil. Finantsasutused saavad oma tegevuse ja
toodetega
teha
palju
ära
selleks,
et
kutsuda
esile
positiivseid
muutusi
ning
edendada
innovatsiooni,
loovuse
ja
ettevõtlik-
kuse abil jätkusuutlikke äritavasid.
LHV soovib tegutseda jätkusuutlikult ja Eesti ettevõttena tahame aidata Eesti majandusel kohaneda, et saavutada kliimaeesmärgid. Selleks LHV
•
aitab
kaasa
Pariisi
kliimaleppe
eesmärkide
saavutamisele;
•
toetab
Eesti
eesmärki
jõuda
aastaks
2050
kliima-
neutraalse
majanduseni;
•
on
avatud
uue
majanduse
pakutavatele
võimalustele;
•
teeb
positiivsemate
muutuste
saavutamiseks
koos-
tööd
ettevõtteväliste
sidusrühmadega
(nt
Eesti
Pangaliit,
väliskonsultandid
ja
-organisatsioonid,
et
suurendada
suutlikkust);
•
järgib
rohelise
kontori
põhimõtteid
ja
jälgib
oma
iga-aastast
ökoloogilist
jalajälge,
et
saada
2022.
aastaks CO2-neutraalseks ettevõtteks.
Finantsasutuse jätkusuutlik äritegevus tähendab, et toote-
pakkumisse
ja
-arendusse
on
järjepidevalt
kaasatud
tavad,
mis toetavad ESG-eesmärkide saavutamist. Tänaseks oleme välja töötanud spetsiaalsed laenupakkumised, mis
motiveerivad
kliente
tegema
keskkonnasäästlikke
tarbimis-
otsuseid.
Oleme
koostanud
ja
avalikustanud
ka
välistatavate
tegevuste nimekiri – need on tegevused, mis ei ole koos-
kõlas
meie
laenupoliitika
ning
jätkusuutliku
ja
vastutustund-
liku tegevuse põhimõtetega.
Keskkonnasäästlikud tegevused
Meie
eesmärk
on
muuta
oma
kontori
tegevus
aastaks
2022
kliimaneutraalseks. Ehkki meie suurim keskkonnamõju tuleneb finantseerimis- ja investeerimistegevusest, pole vähem tähtis see, kuidas me igapäevaselt oma äritegevust haldame. Sellepärast tahtsime kindlad olla, et meie oma
tarbimine on jätkusuutlik, meil on kord majas ja me oleme
kliimaeesmärkide
saavutamise
püüdlustes
teistele
igakülg-
seks eeskujuks.
Rohelise kontori põhimõtted
LHV on otsustanud astuda samme keskkonnasõbrali- kuma tegevuse suunas. Seda on tehtud kontorikeskkonna parandamise ja töötajate kaasamisega rohelise kontori protsessi nende teadlikkuse tõstmise kaudu. 2020. aastal pälvis LHV Tallinna kontor rohelise kontori sertifikaadi, mis
kinnitab, et kontor tegutseb keskkonnasäästlikult. 2020.
aasta
detsembris
pälvis
LHV
Tallinna
kontor
Eesti
Keskkon-
najuhtimise
Assotsiatsioonilt
aasta
parima
rohelise
kontori
auhinna.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
27
Meie ökoloogiline jalajälg
Kliimamuutuste halvimate tagajärgede vältimiseks tuleb
kasvuhoonegaaside
heitkoguseid
märkimisväärselt
vähen-
dada.
Ka
meie
kontorid
tekitavad
heidet
–
nii
otseselt
kui
ka
kaudselt,
enamasti
kütte
ja
elektrienergia
kasutamise
ning
töötajate kodu ja töö vahel liikumise ja töölähetuste tõttu.
Mida
oleme
juba
saavutanud?
2020. aasta alguses hakkasime esmakordselt koguma heitkoguste kohta andmeid ja tegime ettevõtte süsinikdiok-
siidi heitkoguste arvutused 2019. aasta kohta. 2021. aasta alguses tegime sama ka 2020. aasta kohta.
2019. aastal oli LHV kontorite kasvuhoonegaaside heite kogumaht 1210 süsinikdioksiidi ekvivalendi tonni, mis oli
arvutuste
tegemise
ajal
2,6
tonni
töötaja
kohta.
2020.
aastal
oli tulemus 865 tonni ehk 1,7 tonni töötaja kohta.
Süsinikdioksiidi heite allikate (mõjuala 1 ja mõjuala 2) 2019. ja 2020. aasta võrdlus
2019
61% küte ja elekter
24% töötajate sõit kodust tööle 14% töölähetused
1% kontoritööga seotud allikad, näiteks paber, vesi ja prügi.
2020
66% küte ja elekter
27% töötajate sõit kodust tööle 4% töölähetused
3% kontoritööga seotud allikad, näiteks paber, vesi ja prügi.
Jätkusuutlikumaks
toimimiseks
ja
oma
negatiivse
keskkon-
namõju vähendamiseks oleme koostanud kliimaneutraal- suse saavutamise kava. 2020. aastal läksime üle rohelise energia sertifikaadiga elektri tarbimisele, mis on vähen- danud heitkoguseid 30%. Lisaks oleme rohelise kontori põhimõtete nimel töötades mõistagi vähendanud ka heit- koguseid. Samuti valmistame ette kohalikku ja eetilist süsi-
nikuheite
tasakaalustamise
projekti,
millega
saame
aidata
tasakaalustada
sellise
süsinikuheite
koguse,
mida
me
oma
igapäevase tööga saavutada ei saa.
Arvutasime oma jalajälje rahvusvaheliselt tunnustatud
kasvuhoonegaaside
protokolli
alusel.
Teeme
igal
aastal
uue
arvutuse
ja
täiustame
arvutusmeetodit.
Püüame
saada
täie-
likumat
pilti,
lähtudes
sellest,
millistes
täiendavates
kategoo-
riates suudame usaldusväärseid andmeid koguda.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
28
Keskkonnasäästlikud tooted ja teenused
LHV mõju Eesti finantssektoris kasvab. Ühiskonna jaoks elutähtsa sektori osana mõjutame ümbritsevat nii otseselt kui ka kaudselt ning anname oma olulisima panuse inves- teeringute ja rahastamise kaudu. Seetõttu oleme otsus- tanud suunata põhitegevuse rahavood kooskõlastatumalt
tegevustesse,
mis
toetavad
üleminekut
kliimaneutraalsele
ja
jätkusuutlikule majandusele.
Oleme välja töötanud ainulaadsed rohelised tooted, mis motiveerivad kliente tegema võimalikult keskkonnasääst- likke igapäevaseid tarbimis- ja investeerimisotsuseid. Sel viisil anname oma panuse majanduskasvu toetamisse,
aidates
samal
ajal
vähendada
kasvuhoonegaaside
heitko-
guseid, reostust ja jäätmete teket.
Roheline
kodulaen
Üks
olulisemaid
tarbimisotsuseid,
mis
inimene
eales
vastu
võtab
–
nii
finantskulu
kui
ka
kesk-
konnamõju mõttes – on seotud oma kodu ostmisega. Kolmandik keskmise Eesti elaniku
aastasest
süsinikdioksiidi
jalajäljest
on
seotud
tema
koduga
–
enamasti
tuleneb
see
kütteks
kasutatavast
energiast
ja
majapidamises
kasutatava
elektrienergiaga
seotud
heitkogustest.
Kuna soovime edendada kõige energiatõhusamate kodude ehitamist ja ostmist, pakume oma klientidele võimalust kasutada Eesti esimest rohelist kodulaenu.
Roheline
autoliising
Meie
eesmärk
on
propageerida
energiatõhusate
sõidukite
ostmist.
Kõige
energiasäästlikum
sõiduk
on
täiselektriline
auto.
Ent
selleks,
et
saaksite
olla
kindel
auto
jätkusuutlikkuses,
peab
energia tulema üksnes taastuvatest allikatest.
Alates
2026.
aastast
loetakse
keskkonnasõbralikeks
sõidukiteks
ainult
selliseid
sõidukeid,
mille
süsinikdioksiidi
heide
kilomeetri
kohta
on
null.
Sellele
standardile
vastavad
ainult
elektri-
ja
vesinikusõidukid.
Seetõttu
pakume
autoliisingut
uute
tavakasutuseks
ostetavate
täiselekt-
riliste sõidukite ostuks.
Roheline
järelmaks
Taastuvad
energiaallikad
on
vaieldamatult
investeering
tulevikku.
Päikesepaneelide
kasuta-
mine elektri tootmiseks ning kodude kütmine ja majapidamisvee soojendamine maasooju-
senergia
abil
on
arukas
valik.
Soovime,
et
meie
kliendid
kasutaksid
fossiilkütustel
töötavate
sõidukite asemel sagedamini ühe- või kaherattalisi elektrisõidukeid. Soovime lihtsustada energiasäästlike valikute tegemist.
Roheline investeerimislaen
ettevõtetele
Eesti
majandus
on
väga
süsinikdioksiidimahukas.
Seetõttu
on
investeerimine
energiatarbi-
mise
vähendamisse,
taastuvenergia
tootmisse
või
igapäevasesse
ressursitõhususse
väga
tulus ja annab igale ettevõttele suurema konkurentsieelise.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
29
Roheline
elamuarenduslaen
Et inimestel oleksid energiatõhusad korterid, peab keegi need ehitama. Seetõttu pakume
arendajatele
A-energiaklassi
elamute
ehitamiseks
investeerimislaene
tavapärasest
mada-
lama intressimääraga.
Pensionifond
Roheline
(kogumispensioni
II
sammas)
2020. aasta märtsis käivitasime Eesti esimese keskkonnasäästliku pensionifondi. Tööta-
sime
selle
kallal
täpselt
aasta.
LHV
pensionifond
Roheline
on
mõeldud
kõigile,
kes
hoolivad
kasvõi pisutki rohelistest tõekspidamistest ja usuvad, et kapitaliinvesteeringud peaksid olema pikemas plaanis kasumlikud ning samuti keskkonnasäästlikud ja jätkusuutlikud.
Fond
investeerib
alati
75–100%
omakapitali.
Vähemalt
pool
portfellist
investeeritakse
inves-
teerimisfondidesse,
mis
järgivad
jätkusuutlikkuse
põhimõtteid
või
millel
on
keskkonnatee-
malisi projekte.
Pensionifond
Roheline
Pluss
(kogumispensioni
III
sammas)
2020. aasta detsembris asutas LHV pensionifondi Roheline Pluss, mis on Eesti esimese
keskkonnasäästlikke
investeeringuid
tegeva
teise
samba
pensionifondi
sõsarfond.
Esimese
keskkonnasäästliku
kolmanda
samba
pensionifondi
investeerimisportfell
koosneb
sotsiaal-
selt vastutustundlikest, jätkusuutlikest ja keskkonnasõbralikest varadest. Fondiga võetav
aktsiarisk
jääb
alati
vahemikku
75–100%.
Kogumispensioni
teise
ja
kolmanda
samba
rohe-
lised
fondid
on
kõigi
nende
jaoks,
kes
hoolivad
rohelisest
mõtteviisist
ja
usuvad,
et
investee-
ringud
peavad
olema
pikemas
plaanis
tootlikud
ning
keskkonnasõbralikud
ja
jätkusuutlikud.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
30
Sotsiaalvaldkond
Enim panustame oma säästva arengu fookuseesmärkidesse:
Kuigi pankadel ja finantsinstitutsioonidel on ühiskonnas majanduskasvu edendamises oluline roll, on neil ka võime mõjutada inimeste elu ja ühiskonna üldist heaolu. Teeme oma tööd alati ausalt, läbipaistvalt ja eetiliselt ning paneme ülimat rõhku õiglase tehingu põhimõtete järgimisele ning partnerite, klientide ja töötajate austamisele.
Tunnistades oma rolli ja ühiskondlikku mõju kohalikul tasandil, me
•
eraldame
raha
muusika
ja
kunsti,
hariduse,
spordi
ja
kogukonnaürituste
toetamiseks;
•
võime
toetada
välisliikumisi
ja
-partnereid
kohalike
kogukondade
kultuurilise
ja
majandusliku
arengu
edendamiseks;
•
seisame
majanduses
tegutsevate
inimeste
ja
ette-
võtete
võrdsete
võimaluste
eest;
•
tõstame
klientide
usaldust
LHV
kui
mittediskrimi-
neeriva
finantsteenuste
pakkuja vastu;
•
edendame
finantskirjaoskust
ja
majandustead-
miste
jagamist;
•
suurendame
pidevalt
oma
pädevust
keskkonna-,
sotsiaal-
ja
juhtimisvaldkonnas,
et
ühiskonna
sidusust
veelgi
enam
edendada.
Meie inimeste edu ja heaolu on meie äritegevuse tuum. Mõistame, et häid majandustulemusi ja kasvu ei saavutata
ilma
inimesteta,
kes
loovad
väärtust,
kelle
eest
hoolitsetakse
hästi,
kes
täidavad
südamega
oma
isiklikke
ja
kollektiivseid
ülesandeid ning tunnevad end kõrgelt hinnatuna.
S
o
t
s
i
a
a
l
n
e
v
a
s
t
u
t
u
s
LHV kasvades muutume üha teadlikumaks ka oma kasva- vast rollist Eesti majanduses ja ühiskonnas laiemalt. Oma missioonist lähtuvalt toetame tegevusi, mis võimaldavad Eesti inimestel ja ettevõtetel julgemalt tulevikule mõelda ja oma plaane teoks teha.
Peame
oluliseks
majandusliku
kindlustunde
suurendamist
ja
majanduskeskkonna
sidusamaks
muutmist.
Ühiskonnas
laiemalt toetame eelkõige neid ettevõtmisi, mis muudavad
Eesti
suuremaks
ja
toetavad
meie
kogukondade
võimekust.
Lisaks
investorite
harimisele
ja
ettevõtjate
tunnustamisele
on
meil mitmeid pikaajalisemaid ja uuemaid koostööprojekte, mis aitavad nimetatud eesmärke saavutada.
Finantskirjaoskus
Asutamisest alates on LHV olnud Eesti investorite kogu- konna osa. Investeerimisteenuste turuliidrina ja börsil noteeritud ettevõttena, mis samal ajal väärtustab suhteid
investoritega,
aitame
aktiivselt
kaasa
investorite
harimisele.
Suhetes oma enam kui 10 000 aktsionäriga oleme avatud, läbipaistvad ja kaasavad.
•
Korraldame
investeerimiskooli
raames
tasuta
seminare,
kus
2020.
aastal
osales
üle
7400
inimese
(2019.
aastal
oli osalejate arv 6000). Sel aastal toimusid enamik seminare veebis.
•
Igal
aastal
korraldame
ka
aktsiamängu
Börsihai.
Sel
aastal
jõudis
osalejate
arv
6576-ni
(2019.
aastal
oli
osalejaid 4600).
•
Juba teist aastat järjest korraldasime noortele klienti-
dele
suunatud
finantskirjaoskusteemalise
reklaamikam-
paania,
mille
ülevaatlik
materjal
on
kättesaadav
meie
veebilehel.
•
Koostöös
Tartu
Ülikooliga
valmistasime
ette
valikaine
„Kaasaegse
pangandusettevõtte
toimimine
LHV
Panga
näitel“, millele registreerus 54 tudengit.
•
Osalesime
Eesti
Pangaliidu
korraldatud
finantskirjaos-
kuse edendamise projektides.
•
Toetasime
Äripäeva
korraldatud
konverentsi
Investor
Toomas,
Investeerimisklubi
läbi
viidud
investeerimisfes-
tivali, Naiste Investeerimisklubi ja aktsiakoolitust.
•
Pakume
oma
klientidele
juurdepääsu
investeerimis-
ja
majandusalase kirjanduse raamatukogule.
•
Toetame
Äripäeva
kirjastust
investeerimisalaste
raamatute
väljaandmisel.
Aastal
2020
ilmus
tänu
meie
toetusele kuus raamatut.
•
Haldame
enda
loodud
finantsportaali
ja
investeerimis-
teemade arutamiseks mõeldud foorumit.
•
Toetasime
uudisteportaali
Rahageenius,
mis
pakub
tavatarbijale majandusteemalist sisu.
•
Valmistame
ette
materjali
taskuhäälingu
ja
ajaveebi
jaoks,
mis
käsitleb
ettevõtluse,
investeeringute
ja
finantsküsimustega seotud teemasid.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
31
Sponsorlus
Võimaluste piires toetab LHV ettevõtmisi ja algatusi, mis aitavad kaasa Eesti ühiskonna arengule. Eelistame spon- sorprojektide puhul pikaajalist sisulist koostööd.
Eesti kultuur ja ühiskond
•
Eesti
muusika
päevad
–
juba
viis
aastat
oleme
toetanud
Eesti
uue
heliloomingu
autasu
väljaandmist,
mille
2020.
aastal pälvis Märt-Matis Lill.
•
Enn
Soosaare
Sihtasutus
–
toetame
eetilise
esseistika
auhinna
väljaandmist.
2020.
aastal
pälvis
auhinna
Eero
Epner.
•
Eesti
filmi-
ja
teleauhinnad
2020
–
toetasime
silmapaist-
vate saavutuste tunnustamist.
•
Intsikurmu
muusikafestival
Põlvas
–
toetasime
muusi-
kafestivali viiendat korda.
•
"Kes
seda
teeb?"
toetusprogramm.
Käivitasime
kogu-
kondade
toetusprojekti
ühisalgatuse
rahastamiseks.
2020.
aastal
eraldasime
toetussumma
Leesi
Tarbijate
Ühisuse külapoe renoveerimisprojektile.
•
Lisasime
pangakaartidele
heategevusfunktsiooni.
2020.
aastal
töötasime
välja
LHV
pangakaartide
jaoks
funktsiooni,
mida
klient
saab
kasutada
valitud
heate-
gevusorganisatsioonile
mikroannetuste
tegemiseks.
Käivitame
selle
võimaluse
2021.
aasta
alguses.
Sport
ja
tervislik
eluviis
•
Eesti
Jalgpalli
Liit
–
LHV
Pank
on
olnud
Eesti
Jalg-
palli
Liidu
ja
Eesti
rahvuskoondise
peatoetaja
2010.
aastast
alates.
Lisaks
oleme
loonud
LHV
jalgpallikaardi
tugisüsteemi,
mille
kaudu
2019.
aastal
toetasime
Eesti
jalgpalliklubisid 79 766 euroga.
•
Eesti Optimist Klassi Liit – oleme üle kümne aasta
toetanud
Eesti
purjesporti.
Toetame
purjetamise
propa-
geerimist
laste
ja
noorte
seas.
Lisaks
sellele
toetasime
ka olümpiasportlast Ingrid Puustat.
•
Rally
Estonia
–
toetasime
autoralli
maailmameistrivõist-
luste esimest etappi Eestis.
•
Simple
Session
–
LHV
oli
selle
ekstreemspordi
tippsündmuse üks peatoetaja.
•
Toetasime
amatöörgolfivõistlust
BMW
Golf
Cup.
•
Korraldame
ettevõtetevahelist
jalgpalliturniiri
LHV
Cup,
mis 2020. aastal toimus neljandat korda.
Eesti majandus ja ettevõtlus
•
Eesti aasta ettevõtja konkurss – oleme alates 2012.
aastast
Eesti
aasta
ettevõtja
konkursi
üks
peatoetaja.
2020.
aastal
nimetati
aasta
ettevõtjaks
Kaarel
Kotkas.
•
Gaselliliikumine
–
LHV
toetas
gaselliliikumist,
et
tunnus-
tada kiiresti kasvavaid ettevõtteid.
•
Toetasime
konverentsi
Majanduskindlus
2020
Toetame
oma
teadmiste,
LHV-teemaliste
kingituste,
nõuan-
nete
ja
oma
inimeste
esinemisega
ka
väiksemaid
kohalikke
algatusi.
Osaleme
laatadel
ja
teeme
koostööd
ülikoolidega.
Oleme
Eesti
Infotehnoloogia
ja
Telekommunikatsiooni
Liidu,
Eesti
Kaubandus-Tööstuskoja
ning
Eesti
Tööandjate
Kesk-
liidu liige. Peame oluliseks aidata Eesti tootjaid ja ettevõt- jaid nende hangetes ja koostöösuhetes, tarbides teadlikult nende tooteid ja teenuseid.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
32
Sotsiaalne mõju müügi ja kanalite kaudu
Meie eesmärk on aidata kliendil kasutada meie tooteid ja teenuseid võimalikult hästi ja hõlpsalt. Aasta 2020 oli COVID-19 tõttu erakordne ja suhtlemisdistantsi hoidmise vajadus muutis elektrooniliste kanalite rolli ettevõtluses ja ühiskonnas veelgi kesksemaks. See näitab selgelt, et keskendumine digitaalsetele kanalitele on õige tee meie teenuste kõigile kättesaadavaks tegemisel.
Eesti parimad elektroonilised kanalid
LHV jaoks on jätkuvalt tähtis elektrooniliste kanalite aren- damine, et meie internetipank ja mobiilirakendus toetaksid
kõigi meie teenuste kättesaadavust. Viimase paari aasta jooksul oleme põhitähelepanu pööranud erakliendile suunatud teenustele, kuid arusaadavalt soovime samasu- gust kogemust pakkuda ka ärikliendile.
2020. aastal saime igal kuul juurde umbes 3500–4000 uut klienti. Üle poole meie uutest klientidest avavad panga- kontod meie elektroonilise kanali kaudu. Oleme kasvuten-
dentsi
täheldanud
varasematelgi
aastatel,
kuid
2020.
aasta
on näidanud, et enamik kliente saab meie teenuseid kasu- tada eemalt ja võrgus.
Kliendi tuvastamine kliendisuhte loomisel (erakliendid)
7000
6000
5000
4000
3000
2000
1000
0
2017 2018 2019 2020
Silmast silma Videotuvastus
Elektrooniline
tuvastus
Internetipanka
ja
mobiilirakendusse
sisselogijate
arv
kasvas
möödunud aastal vastavalt 20% ja 40%. See tähendab, et
kliendid
kasutavad
elektroonilisi
kanaleid
veelgi
rohkem
kui
varem.
LHV interneti- ja mobiilipanga kasutus sisselogimiste järgi
3000000
2500000
2000000
1500000
1000000
500000
0
Internetipanka
sisselogimiste
arv
Mobiilirakendusega
sisselogimiste
arv
1.1.2018
2.1.2018
3.1.2018
4.1.2018
5.1.2018
6.1.2018
7.1.2018
8.1.2018
9.1.2018
10.1.2018
11.1.2018
12.1.2018
1.1.2019
2.1.2019
3.1.2019
4.1.2019
5.1.2019
6.1.2019
7.1.2019
8.1.2019
9.1.2019
10.1.2019
11.1.2019
12.1.2019
1.1.2020
2.1.2020
3.1.2020
4.1.2020
5.1.2020
6.1.2020
7.1.2020
8.1.2020
9.1.2020
10.1.2020
11.1.2020
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
33
2020.
aasta
alguses
käivitasime
lihtsa
ja
sujuva
viisi
lastele
arvelduskonto
avamiseks
internetipanga
või
mobiiliraken-
duse
kaudu.
Konto
avamiseks
on
vajalik
ainult
lapsele
Eestis
väljastatud ID-kaart, pass või elamisloakaart.
Lapsekontode arv
3000
2500
2000
1500
1000
500
0
2016 2017 2018
2019
2020
2020. aastal lõime võimaluse saata oma klientidele elekt- rooniliste kanalite kaudu e-teateid.
LHV
on
ka
esimene
pank
maailmas,
mis
pakub
mobiiliraken-
duse
kaudu
virtuaalse
ISIC-üliõpilaspileti
tellimise
võimalust.
Virtuaalne
üliõpilaspilet
tähendab
seda,
et
õpilased
ei
vaja
enam
oma
staatuse
tõendamiseks
või
rahvusvaheliste
alla-
hindluste saamiseks plastkaarti.
Kõik meie pangakaarte omavad kliendid näevad meie
mobiilirakenduse
abil
oma
kaardi
PIN-koodi.
See
tähendab,
et
oleme
märkimisväärselt
vähendanud
tavaliselt
posti
teel
saadetavate teadete arvu.
Kliendid saavad oma mobiilirakenduses kasutada ka
ApplePay
ja
Google
Pay
digirahakotti
–
seega
pole
neil
vaja
plastkaarte kaasas kanda.
Keskendumine kliendikogemusele
Positiivne kliendikogemus on iga ettevõtte jätkusuutliku
kasvu
jaoks
väga
oluline
ja
kliendikogemus
on
ka
meie
jaoks
ülitähtis. Positiivne kliendikogemus soodustab lojaalsust, aitab meil kliente hoida ja julgustab neid brändi propagee-
rima.
Seetõttu
oleme
oma
kanalite
arendamisel
arvestanud
ka nägemispuudega inimeste vajadustega.
Nagu
eelmistel
aastatel,
keskendume
ka
nüüd
finantskirja-
oskuse
edendamisele.
Seetõttu
töötame
oma
e-kanali
jaoks
välja
eelarveplaneerimist
hõlbustavat
programmi,
mis
aitab
klientidel veelgi targemaid finantsotsuseid langetada.
Oleme alati oma müügi- ja turunduskampaaniate kavanda-
misel
ning
kliendile
parimat
võimalikku
lahendust
pakkudes
vastutustundlikud. Püüame arvestada oma klientide arva-
muste
ja
eelistustega.
Kogu
meie
tegevus
toetub
kliendiseg-
mentidele
ja
nende
segmentide
ainulaadsetele
vajadustele.
Meie eesmärk on pakkuda kõiki oma tooteid ja teenuseid
veebis
ning
positiivse
kliendikogemuse
toetamiseks
müügi-
tegevust segmentide kaupa veelgi paremini planeerida.
Meie ühiskondlik mõju tööandjana
LHV olulisim vara on inimesed. LHV meeskond on 515
inimesest
koosnev
kogukond,
kes
jagavad
ettevõtte
väärtusi
ja
töötavad
ühise
eesmärgi
nimel.
Püüdleme
ausa,
avatud
ja
toetava
sisekliima
poole.
LHV
siht
on
olla
parim
tööandja,
et
iga
meie
töötaja
saaks
rääkida
kaasa
ettevõtte
kujunemises,
tunda oma panuse olulisust ja ise ametialaselt areneda.
Soovime töötajates soodustada omanikutunnet. Sel eesmärgil oleme loonud aktsiaoptsiooni programmi. See on tulemustasuprogramm võtmetöötajatele, mis ühildab omanike ja tulemustasu saajate huvid ning soodustab
keskendumist
riske
arvestavatele
pikaajalistele
tulemustele.
Meie
eesmärk
on
suurendada
LHV
töötajate
rahulolu
tööga,
neid motiveerida, edendada nende pädevust (teadmisi,
oskusi,
kogemusi
ja
võimekust),
laiendada
eneseteostusvõi-
malusi
ja
suunata
töötajate
rahulolu
arengut.
Samuti
teeme
tõsist
tööd
andekate
noorte
leidmiseks
ning
solidaarsuse
ja
uhkustunde soodustamiseks. LHV kui tööandja peamine fookus on inspireeriv organisatsioonikultuur ja hea tunne, millega meie inimesed iga päev tööle tulevad.
LHV on kiiresti kasvav ettevõte, mis väljendub ka tööle- värbamises. LHV palkas aastaga juurde 79 töötajat. 97% kõigist LHV töötajatest töötab täisajaga. Aastal 2020 oli
tööjõu
vabatahtlik
voolavus
LHV
Grupi
ettevõtetes
5,7%,
mis
on
märgatavalt
väiksem
kui
2019.
aasta
10,9%.
Selle
põhju-
seks on eeldatavasti üldine olukord tööturul, kus tööpakku-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
34
miste arv on vähenenud, mistõttu on vähem tõenäoline, et töötajad töökohta vahetavad.
Töötajate arendamine
Me
aitame
kaasa
oma
inimeste
isiklikule
ja
tööalasele
aren-
gule.
Meie
lähenemine
koolitusele
juhindub
töötajakesksest
lähenemisviisist, mis keskendub töötaja konkreetsetele
vajadustele,
motivatsioonile
ja
kvalifikatsioonile.
Vajadusel
pakume rotatsioonivõimalust LHV sees. Oleme töötanud
välja
sisekoolituste
programmi,
sealhulgas
põhjaliku
kooli-
tusprogrammi uutele töötajatele ja keelekursused.
Juhtidele mõeldud koolitused on andnud neile praktilisi
vahendeid
juhtimise
parandamiseks,
juhiseid
sujuvamaks
ettevõttesiseseks suhtluseks, nõuandeid töölevärbami- seks ja praeguse talentide tööturu nõuetele vastamiseks. Juhtidelt saadud tagasiside põhjal võime täna öelda, et suhtlusoskus ja koostöö on paranenud tänu suurema- tele võrgustike loomise kogemustele. Uuendame pidevalt arengu- ja hindamisvestluste formaati kindlustamaks, et inimesed saaksid neist võimalikult palju kasu.
Töötajate tervise edendamine
LHV edendab töötajate füüsilist ja vaimset tervist. Pakume oma töötajatele võimalust saada tasuta psühholoogilist nõustamist ettetulevates isiklikes või ametialastes küsi- mustes. Alates 2020. aasta sügisest pakume terviseau- diteid kõigile üle 40-aastastele töötajatele, kes on LHV-s
töötanud
vähemalt
kaks
aastat.
Terviseauditeid
võib
korrata
iga kolme aasta tagant. Samuti pakume kõigile töötajatele
soovi
korral
gripi
vastu
vaktsineerimist
ning
hüvitame
näge-
miskontrolli
ja
nägemisteravust
korrigeerivate
abivahendite
ning hambaravi kulud.
Hüvitame töötajatele igas kvartalis kindlas summas tervi-
sega
seotud
kulutused
(spordiklubide
liikmesus,
rahvaspor-
diüritused, spordisaali üür, taastusravi).
Kvartali kaupa makstavat tervisekulude kompensatsiooni taotleti 2020. aastal aktiivselt: AS LHV Pank 75%; AS LHV Varahaldus 78%; AS LHV Finance 74%.
LHV-l on silmapaistev töötervishoiu pakett. LHV kuulub
Eestis
tervist
edendavate
tööandjate
võrgustikku.
Arvestame
ka
tervishoiualaste
soovitustega:
kasutame
silmasõbralikke
monitore,
täielikult
reguleeritavaid
toole
ja
kirjutuslaudu
ning
vajadusel
varustame
inimesed
ergonoomiliste
seadmetega
ja
anname
võimaluse
osaleda
kontorivõimlemises,
järgides
treeneri eelnevalt salvestatud juhiseid. Kasutame kontori-
ruumides
võimalikult
palju
tervisesõbralikke
ja
looduslikke
materjale.
Meil
on
kontoris
tervisesõbralikud
ja
naturaalsed,
suure
villasisaldusega
vaipkatted.
Haiguspäevade
osakaal
LHV ettevõtetes oli 2020. aastal 0,4%
Töö- ja eraelu tasakaal
Me
väärtustame
töö
ja
eraelu
tasakaalu.
Muude
eesmärkide
kõrval
soovisime
peresõbraliku
tööandjana
harmoniseerida
oma
tegevust
Sotsiaalministeeriumi
peresõbraliku
tööandja
programmiga. Kaheaastase töö tulemusena saavutasime 2019. aastal peresõbraliku tööandja programmi kuldta- seme, mis tähendab, et LHV toetab töötajaid nende igas
eluetapis.
Püüame
võimalikult
palju
arvestada
LHV-s
tööta-
vate inimeste isiklike vajadustega. Näiteks võime pakkuda üliõpilastele osaajatööd või võimaluse korral paindlikku tööaega. Töö ja eraelu sobiva tasakaalu tagamiseks täht-
sustame
pereelu:
lapse
kooli
alguse
puhul
toetame
töötajat
rahaliselt, lapse sünnipäeval on töötajal õigus lühendatud
tööpäevale
ja
abiellumise
puhul
kolmele
vabale
päevale.
Igal
aastal
korraldame
lastega
peredele
jõuluürituse.
Maksame
sünni- ja matusetoetust.
Kaasav töökoht
Töötajatelt tagasiside saamiseks ja sisesuhtluse soodus- tamiseks oleme välja töötanud mitmesuguseid meetmeid. 2020. aasta sügisel viisime läbi uue töötajate kaasatuse uuringu (Gallup Q12 küsimustik), mida meil on edaspidi kavas korraldada iga poole aasta tagant. Esimeses Q12 uuringus osales 92% töötajatest. Uuringu üldine keskmine tulemus oli 4,3 punkti viiest. Meie eesmärk on hoida tööta- jate rahulolutase kõrgena ja mõista, mida meie inimesed vajavad, et olla õnnelikud ja kaasatud. Gallup Q12 prot-
sess
hõlmab
ka
individuaalseid
ja
meeskondlikke
arutelusid
ning
annab
kõigile
suurepärase
võimaluse
oma
sõna
sekka
öelda. Võtame töötajate ettepanekuid tõsiselt ja lõimime neid oma juhtimisotsustesse. Töötajad saavad teha juhti- mise kohta ettepanekuid ning rääkida ettevõtte arengus kaasa koosolekutel ja strateegiapäevadel. Uutelt töötaja- telt kogume tagasisidet katseaja lõpus ja arvestame seda nende edaspidist tööd korraldades.
Tunnustatud tööandja
LHV on nõutud ja tunnustatud tööandja. 2020. aasta
alguses
avalikustatud
CV-Online’i
tööandjauuringus
tunnis-
tati LHV atraktiivsuselt teiseks tööandjaks Eestis. CV
Keskuse
iga-aastasest
ihaldusväärsete
tööandjate
küsitlu-
sest
selgus
ka,
et
LHV
saavutas
uue
tulijana
kolmanda
koha.
Samuti loeti meid majandustudengite ja kogenud töötajate
hinnangul
atraktiivseks
tööandjaks
(Instari
uuringu
põhjal).
Atraktiivsus
tööandjana
võimaldab
meil
värvata
paindlikult,
sest
huvi
meie
vastu
on
aasta-aastalt
kasvanud.
Möödunud
aasta jooksul suhtlesime enam kui 4500 töötajakandidaa-
diga
ja
valisime
neist
2,9%
meile
tööle.
Oleme
pannud
rõhku
kandideerijatelt
tagasiside
küsimisele
ja
värbamistarkvara
Greenhouse kasutuselevõtt on seda protsessi tunduvalt
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
35
tõhustanud. Anname ka ise kandidaatidele tagasisidet. Noortele talentidele pakume praktika- ja töövarjutusvõima-
lusi.
Iga
kümnes
töötaja
on
alustanud
LHV-s
praktikandina.
Ettevõtte juhtimine
Enim panustame oma säästva arengu fookuseesmärkidesse:
LHV on võtnud endale kohustuse tegutseda alati ausalt ja heauskselt ning tagada, et meie juhtimispõhimõtted, töömehhanismid ja struktuurid oleksid läbipaistvad ning kajastaksid vastutust, võrdõiguslikkust ja kõrgeimaid eeti-
kastandardeid.
Me
tegeleme
hoolikalt
kõigi
võimalike
huvide
konfliktidega
ning
väldime
altkäemaksu,
rahapesu,
ebasea-
duslikku käitumist ja korruptsiooni.
Jätkusuutliku
mõtteviisi
edendamiseks
kõigil
juhtimistasan-
ditel ja kogu organisatsioonis:
•
oleme
loonud
ülesehituselt
lameda
ja
mittehierarhilise
organisatsioonistruktuuri,
et
rõhutada
töötajate
indivi-
duaalse vastutuse võtmise tähtsust;
•
tõhustame pidevalt keskkonna-, sotsiaalsete ja juhti-
mistegurite
lõimimist
oma
igapäevatöösse,
juhtimisstiili,
värbamisprotsessidesse
ja
strateegiate
väljatöötamisse;
•
keskendume
kaasamisele
ja
koostööle;
•
tunnustame
keskkonna-,
sotsiaalsete
ja
juhtimistegurite
lõimimist
oma
äriprotsessidesse
kui
muutuste
juhtimist
ning mõistame koostöö tähtsust seatud eesmärkide saavutamiseks;
•
parandame oma keskkonna-, sotsiaalse ja juhti-
mistegevuse
ja
arengu
analüüsi
ja
aruandlust
ning
teeme
oma
mõõdikud
ja
saavutused
nõuetekohaselt
teatavaks
reguleerivatele
asutustele,
partneritele
ja
avalikkusele;
•
läbipaistva
juhtimiskultuuri
tagamiseks
järgime
Finant-
sinspektsiooni ja Nasdaq Tallinna börsi soovitatud ühingujuhtimise häid tavasid;
•
oleme
integreerinud
ESG-eesmärkide
täitmise
tippjuh-
tide tasustamise programmi.
Vastutustundlik
juhtimiskultuur
Vastutus ja avatus juhtimises on meie tööpõhimõtete alus- talad, mis on kindlalt juurdunud meie missioonis ja väär- tustes. Usume kindlalt, et meie kõrged eetikastandardid ja kõigi sidusrühmadega arvestamine, kõrgel tasemel riski- juhtimine ja õiguspärane tegevus on pikas plaanis meie edu jaoks üliolulised. Kõik LHV juhid ja töötajad peavad
käituma
eetiliselt
ja
vastutustundlikult
ning
eetikapõhimõtete
järgimine
on
kohustuslik.
LHV
eetikapõhimõtetele
toetuvad
LHV eri valdkondade poliitikad, ka ettevõtte juhtimise poli- itika, sise-eeskirjad ja korrad, mis reguleerivad nende põhimõtete täpsemat järgimist. 2020. aastal formuleeri-
sime
ja
avaldasime
ka
oma
esimese
ESG-poliitika,
milles
on
selgelt
välja
toodud
meie
vastutus
ja
pühendumus
sotsiaal-
ja keskkonnaküsimustes ja neid selgitatud.
Tehes oma tööd vastutustundlikult, läbipaistvalt ja põhieesmärgiga „mitte halba teha“, toetume peamiselt õiguspärasusele, parimatele tavadele ja terve mõistuse põhimõttele. Grupi nõukogu tööd toetavad mitu komiteed:
töötasukomitee,
nomineerimiskomitee,
auditikomitee
ning
riski- ja kapitali komitee. LHV juhtimise alustest anname põhjalikumalt aru ühingujuhtimise aruandes.
LHV juhtimisstruktuur on korraldatud lihtsasti mõistetavalt
ja
sisaldab
selgeid
vastutusliine.
Vastutustundliku
juhtimise
oluline
element
on
hoolikas
riskijuhtimine
ja
oma
tegevuse
kriitiline analüüs. LHV võtab krediidi-, likviidsus-, turu-,
kuritegevus-
ja
operatsiooniriskide
väljaselgitamist
ja
maan-
damist väga tõsiselt.
Riskide kontrollimiseks ja juhtimiseks on kolm kaitseliini. Sisekontrolliraamistik hõlmab nii hästitöötavat iseseisvat riskijuhtimist ja vastavuskontrolli kui ka auditiülesandeid täitvaid töötajaid. Oleme loonud komiteed, mis on vajalikud
riskide
juhtimise
teemal
nõu
andmiseks.
Riskidest
anname
põhjaliku
ülevaate
iga-aastases
AS
LHV
Grupi
riski
ja
kapi-
tali raportis.
Detsembris 2020 määras reitinguagentuur Moody’s LHV
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
36
Pangale
taas
investeerimisjärgu
tasemel
krediidireitingu,
kinnitades LHV tugevat, jätkusuutlikku finantsprofiili ja
võimet
teenindada
võetud
kohustusi.
Vastutustundliku
juhti-
mise oluline roll on viidud kooskõlla õigusnormide ja sekto-
rile
kehtivate
reeglitega.
Asjaajamises
reguleerivate
ja
järele-
valveasutustega
on
LHV
korrektne
ja
koostööaldis.
Täidame
korrektselt kõiki õigusnõuetest tulenevaid kohustusi ja aruandekohustusi. 2020. aastal ei tuvastatud LHV puhul mitte ühtegi õigus- ega muudele nõuetele mittevastavust.
Võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine
LHV on võrdõiguslikkusest lähtuv õiglane ja kaasav
tööandja,
kes
edendab
ja
järgib
alati
mittediskrimineerivaid
äri- ja personalitavasid. Juhtimis- ja värbamisprotsessis juhindume LHV huvidest ja oma inimeste heaolust ning peame kinni kõige kõrgematest eetikastandarditest. Tööta-
jaid
värvates
ja
edutades
lähtume
valiku
tegemisel
sooneut-
raalselt ja mittediskrimineerivalt kandidaadi haridusest,
oskustest
ja
kogemustest
ning
vajaduse
korral
vastavusest
õigusaktidest tulenevatele nõuetele. LHV ei ole tundnud vajadust rakendada mõnd konkreetset mitmekesisus- või võrdsuspoliitikat.
Tasustamispoliitikas oleme objektiivsed ega lähtu töötaja isikust. Kui teatud ametikoht seda nõuab, siis kontrollime värbamisel alati sisenemislävenditele vastamist.
LHV jaoks on tähtis töötajate võrdne kohtlemine ja mitte-
diskrimineerimine.
2020.
aastal
LHV-s
sellealaseid
rikkumisi
ei
esinenud.
Ei
olnud
töövaidlusi,
diskrimineerimisjuhtumeid
ega
inimõiguste
rikkumisi.
Tegutseme
alati
neutraalselt
ega
diskrimineeri
kliente
ega
töötajaid
nende
poliitiliste
vaadete
või isiklike eelistuste tõttu.
Investorsuhted
LHV
aitab
aktiivselt
kaasa
heade
suhete
arendamisele
inves-
torite kogukonnaga. Oleme kehtestanud endale kõrged
nõuded
avatuse
ja
läbipaistvuse
ning
investorite
teadlikkuse
tõstmise
osas.
Meil
on
investoritele
suunatud
veebileht,
kus
ühingujuhtimise hea tava kohaselt ja õigusaktidest tulene-
vate
nõuete
alusel
tehakse
aktsionäridele
kättesaadavaks
kõik dokumendid ja andmed. LHV kohtleb kõiki aktsionäre
võrdselt
ja
teavitab
neid
kõigist
asjakohastest
olulistest
asja-
oludest.
LHV
tagab
neile
võrdse
ja
kiire
juurdepääsu
vasta-
vale
teabele
ning
on
valmis
küsimustele
vastama.
Informat-
siooni
jagamisel
järgitakse
avalikele
ettevõtetele
kehtestatud
reegleid.
2019.
aastal
tuli
LHV
Grupp
võitjaks
Nasdaq
Baltic
Awards põhikategoorias ja sai parimate investorsuhetega ettevõtte auhinna. Meid tunnustati parimate tavade eest investorsuhete valdkonnas ja suurima aktsiatootluse eest Balti börsiettevõtete seas viimase kahe aasta jooksul.
Koostöö
Organisatsioonid,
millega
teeme
koostööd
LHV peab iseenesestmõistetavaks, et jätkusuutlikkus on seotud koostööga, ning me mõistame, et koostöös ühesu- guse mõtteviisiga inimeste ja organisatsioonidega peitub suur jõud. Meie eesmärk on aidata üles ehitada jõukas, kaasav ja vastupidav majandus, mida toetab jätkusuutlik
areng
ja
maailm,
kus
loodusvarasid
kasutatakse
mõistlikult,
ning
seda
saab
saavutada
ainult
üheskoos
ja
paljusid
sidus-
rühmi kaasates.
Roheline Tiiger
Roheline
Tiiger
on
uus
algatus
liikumiselt
„Teeme
ära!“,
mis
käivitas
ülemaailmse
maailmakoristuspäeva
projekti.
Rohe-
lise
Tiigri
eesmärk
on
kujuneda
järgmiseks
oluliseks
üleriigi-
liseks
algatuseks.
Seda
võib
võrrelda
ka
mõnekümne
aasta
taguse
Tiigrihüppe
arvutiseerimisprojektiga.
Roheline
Tiiger
loob
ringmajanduse
mudeli
üksikisikutele,
kogukonnale
ning
era-
ja
avalikule
sektorile
ning
on
tulevikus
teistele
riikidele
eeskujuks.
Seni
on
LHV
selles
algatuses
ainus
pangandus-
sektori esindaja ja partner.
Eesti
Pangaliit
Eesti Pangaliidu jätkusuutliku panganduse toimkond loodi LHV eestvõttel jaanuaris 2020. Toimkonna üks peaees- märke on aidata finantseerimistegevuste kaudu tutvus- tada ja ära kasutada uusi jätkusuutlikke ärivõimalusi, mis
suurendavad
kohalike
ettevõtete,
kogukondade
ja
kogu
riigi
konkurentsivõimet.
Samuti
aitab
toimkond
kaasa
jätkusuut-
likkusalase
teadlikkuse
suurendamisele
ja
on
riigiasutuste,
Eesti
Panga
ja
mõjuorganisatsioonide
partner
jätkusuutliku
finantseerimise valdkonna arendamisel.
Finance
Estonia
LHV
on
finantssektori
esindusorganisatsiooni
FinanceEs-
tonia liige. Meie tegevus selles mittetulundusühingus võimaldab meil aidata kaasa jätkusuutlike pangandus- põhimõtete levikule kogu finantssektoris. Toetame ka
FinanceEstonia
korraldatavat
konverentsi
Green
Finance,
mis keskendub aruteludele roheliste väärtuste kui tule- vikusuundumuse üle kogu finantsteenuste maailmas.
FinanceEstonia
toetab
finantssektori
arengut,
innovatsiooni
ja teenuste eksporti. COVID-19 tõttu on konverents kuni edasiste korraldusteni edasi lükatud.
Vabaühendused
2020.
aastal
tegime
koostööd
mitme
kohaliku
valitsusvälise
organisatsiooniga, et tutvustada endale võetud jätkusuut- likkusega seotud kohustusi, saada kinnitust oma portfelli
mõjuanalüüsi
tulemustele
ja
tagasisidet
meie
tegevuskava
ja
võimalike
tegevuste
kohta
lähiaastatel.
Mõistame
erinevate
sidusrühmade
kaasamise
ning
igapäevaselt
konkreetsete
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
37
sotsiaal- ja keskkonnaküsimustega tegelevate organisat- sioonidega diskussiooni ülevalhoidmise tähtsust.
Arutelud
riigi
tasandil
Teeme
jõupingutusi,
et
toetada
Eesti
püüdlust
olla
maailmas
esimene,
kes
töötab
välja
ettevõttelaenude
jätkusuutlikkuse
mõõtmise
süsteemi,
kus
kliimaeesmärkide
saavutamiseks
saab siduda era- ja avaliku sektori huve.
Eesti on seadnud eesmärgiks jõuda aastaks 2050 klii-
maneutraalse
majanduseni.
Selle
eesmärgi
saavutamine
nõuab riigi ja erasektori koostööd, samuti üksikasjalikku tegevuskava. Tegevuskava peaks põhinema läbipaistval
jätkusuutlikkuse
mõõtmise
süsteemil.
Selle
protsessi
toeta-
miseks kavatseme motiveerida erasektorit kliimamõjusid tõhusalt mõõtma ja aitama kogu finantssektoril suunata kapitali jätkusuutlikesse investeeringutesse.
Oleme
koostanud
kliimamõjude
andmebaasi
esmase
kont-
septsiooni. Pangad saaksid finantsotsuste tegemisel tugi-
neda
keskandmebaasile
ning
see
oleks
ka
riiklike
toetus-
ja
käendusprogrammide alus. Lõplik süsteem peaks olema automatiseeritud, nii et see ei paneks ettevõtetele liigset koormust, ning olema kooskõlas minimaalse andmeko- gumise ja ühekordse esitamise põhimõttega. Oleme oma ideed juba levitanud ja korraldanud koos partneritega
(poliitikakujundajad,
muud
turuosalised
jne)
ajurünnakuid.
Töötame selle nimel, et arutelu jätkuks ja jõuaks etappi, kus era- ja valitsussektor saavad ühiselt kujundada lõpliku süsteemi ja ideed katsetada.
Jätkusuutlikkuse mõõdikute väljatöötamine
Oma tegevuse positiivse mõju suurendamiseks ja kahju- liku mõju vähendamiseks ning keskkonda ja inimesi mõju- tavate riskide juhtimiseks koostasime 2020. aastal konk- reetse kava aastateks 2021–2023 selle kohta, mida peame
hakkama
jälgima,
et
mõjutada
meie
kõige
olulisemaid
fook-
usvaldkondi. Võtsime endale kohustuse välja töötada kõigi ärivaldkondade andmete kogumiseks sobiv metoodika,
kindlaks
määrata
lähtepositsioonid
ning
regulaarselt
jälgida
ESG-eesmärkide
saavutamise
käiku
ja
hinnata
tehtut.
Aastal
2020
uurisime
ka
võimalusi
ESG-andmed
visualiseerida
ja
töötasime
selleks
välja
spetsiaalsed
digitaalsed
lahendused
ESG-näidikute jaoks. Lisaks sellele astusime 2020. aastal
Vastutustundliku
Ettevõtluse
Foorumi
liikmeks.
Foorumi
liik-
meskonda kuulumine annab meile juurdepääsu ainulaad- sele jätkusuutlikkuse indeksi metoodikale, mis aitab meil veelgi paremini jälgida ja mõista meie praegust ESG-alast olukorda ja edusamme ning nende kohta aru anda.
Läbipaistvus
jätkusuutlikkuse
aruandluse
abil
Oleme võtnud eesmärgiks parandada lähiaastatel jätkus-
uutlikkuse
aruandlust
ning
mittefinantsteabe
avalikustamise
tavasid
ja
oskusteavet.
2020.
aastal
hakkasime
parandama
oskusteavet keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimismõõdikute alase aruandluse vallas ning aitasime kaasa ka mitmele vabatahtlikule mittefinantsteabe avalikustamise alga- tusele, näiteks Nasdaqi keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna teabe avalikustamise vorm ning Eesti pangandussektorile suunatud ESG-teabe avalikustamise projekt, mida juhib Eesti vabaühendus Estwatch. 2021 on esimene aasta, kui esitame ÜRO keskkonnaprogrammi finantsalgatusele
(UNEP
FI)
aruande
vastutustundliku
panganduse
põhimõtete
rakendamise edenemise kohta. 2021. aastal koostame ka tegevuskava oma aruandlustavade paremini vastavusse
viimiseks
globaalse
aruandlusalgatuse
GRI
nõuetega
ning
Põhjamaade ja Baltimaade turu jaoks mõeldud Nasdaqi
ESG
aruandluse
juhendiga.
Mõistame,
et
aruandlustavade
vastavusse
viimine
rahvusvaheliste
standarditega
tähendab
ka
suurema
hulga
mittefinantsteabe
avalikustamist
kui
seni.
Selleks
panustame
palju
rohkem
ESG-andmete
kogumisse
ja
analüüsimisse,
ESG-alasesse
suhtlusse
ja
teavitamisse
ja sisemiste protsesside tõhustamisse, koostades ja aval- dades jätkusuutlikkusega seotud materjale ja aruandeid
ning
suurendades
ettevõttesisest
suutlikkust
ülemaailmselt
tunnustatud
ESG-aruandlusstandarditele
vastamiseks.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
38
Ü
h
i
n
g
u
j
u
h
t
i
m
i
s
e
a
r
u
a
n
n
e
Käesolev aruanne on koostatud kooskõlas Eesti raamatu- pidamise seadusega ning annab ülevaate AS-i LHV Group
(edaspidi
LHV)
juhtimisest
ja
juhtimise
vastavusest
Finant-
sinspektsiooni
ja
Nasdaq
Tallinna
börsi
soovituslikule
juhen-
dile
„Hea
ühingujuhtimise
tava“.
LHV
järgib
head
ühingujuh-
timise
tava,
välja
arvatud
juhul,
kui
käesolevas
aruandes
on
märgitud teisiti.
1. Üldkoosolek
LHV
on
aktsiaselts,
mille
juhtimisorganiteks
on
aktsionäride
üldkoosolek, nõukogu ja juhatus.
Üldkoosolek on LHV kõrgeim juhtimisorgan, kus aktsio- närid teostavad oma õigusi. Üldkoosoleku esmased üles- anded on põhikirja muutmine, aktsiakapitali suurendamine
ja
vähendamine,
vahetusvõlakirjade
väljalaskmise
otsus-
tamine, nõukogu liikmete valimine ja volituste pikenda- mine, nõukogu liikmete ennetähtaegne tagasikutsumine, majandusaasta aruande kinnitamine ja kasumi jaotamine, aktsiaoptsiooniprogrammi kinnitamine, audiitori(te) arvu
määramine,
audiitori(te)
nimetamine
ja
tagasikutsumine
ning
muude seaduse ja põhikirjaga üldkoosoleku pädevusse antud küsimuste otsustamine.
Põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud häältest.
Põhikirja
muutmise
otsus
jõustub
vastava
kande
tegemisel
äriregistrisse.
Äriregistrile
esitatavale
avaldusele
lisatakse
üldkoosoleku
otsus
põhikirja
muutmise
kohta,
üldkoosoleku
protokoll ja põhikirja uus tekst.
Igal aktsionäril on õigus osaleda üldkoosolekul, võtta üldkoosolekul sõna päevakorras esitatud teemadel ning esitada põhjendatud küsimusi ja teha ettepanekuid.
Üldkoosoleku
kutsub
kokku
juhatus.
Korraline
üldkoosolek,
mille
päevakorras
on
majandusaasta
aruande
kinnitamine,
toimub vähemalt üks kord aastas. Juhatus kutsub korralise üldkoosoleku kokku hiljemalt kuue kuu jooksul majandu-
saasta
lõppemisest.
Korralise
ja
erakorralise
üldkoosoleku
toimumisest teatab juhatus ette vähemalt kolm nädalat.
Üldkoosoleku päevakord, juhatuse ja nõukogu ettepa- nekud, otsuste eelnõud ja muud asjakohased materjalid
tehakse
aktsionäridele
kättesaadavaks
enne
üldkoosolekut.
Materjalid
tehakse
kättesaadavaks
LHV
veebilehel.
Aktsio-
näridele antakse võimalus enne üldkoosoleku toimumise päeva esitada küsimusi päevakorras nimetatud teemade kohta.
Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride ring määratakse aktsiaraamatu alusel seitse päeva enne üldkoosoleku toimumist.
2020.
aastal
toimus
üks
korraline
aktsionäride
üldkoosolek.
13. märtsil 2020. aastal toimunud korralisel aktsionäride
üldkoosolekul
kinnitati
2019.
aasta
majandusaasta
aruanne
ja jaotati 2019. aasta majandusaasta kasum, sealhulgas
otsustati
dividendide
maksmine.
Lisaks
anti
ülevaade
2020.
aasta
esimese
kahe
kuu
majandustulemustest,
ärikeskkon-
nast ja viieaastasest finantsprognoosist. Kinnitati optsioo- niprogramm aastateks 2020-2024, kiideti heaks tulemus- tasu maksmise tingimused, muudeti põhikirja ja pikendati
nõukogu
liikmete
volitusi.
Üldkoosolek
toimus
eesti
keeles.
2020.
aasta
üldkoosoleku
juhataja
oli
AS-i
LHV
Pank
juriidi-
lise
osakonna
juht
Daniel
Haab,
kes
tutvustas
üldkoosoleku
läbiviimise
protseduuri
ja
juhatuselt
ettevõtte
tegevuse
kohta
küsimuste küsimise korda.
2020.
aasta
korralisel
üldkoosolekul
osalesid
juhatuse
liige
Madis
Toomsalu,
nõukogu
esimees
Rain
Lõhmus,
nõukogu
liikmed Andres Viisemann, Raivo Hein, Sten Tamkivi ja Tauno Tats, volikirja alusel olid esindatud Tiina Mõis ja Heldur Meerits. Kohal oli ka audiitor Eero Kaup (KPMG).
Ühelgi
aktsionäril
ei
ole
aktsiaid,
mis
annaksid
neile
spetsii-
filisi
kontrolliõigusi
ja
hääleõigusi.
LHV
ei
ole
teadlik
aktsio-
näride vaheliste kokkulepete olemasolust, mis käsitleksid aktsionäriõiguste kooskõlastatud teostamist.
Olulist osalust omav aktsionär on Rain Lõhmus ja temaga seotud isikud, omades kokku 23,38% aktsiakapitalist.
2.
Juhatus
2.1.
Juhatuse
koosseis
ja
ülesanded
Juhatus on LHV juhtimisorgan, mis esindab ja juhib LHV-d. Juhatuse liikmed valib ja kutsub tagasi nõukogu. Juhatuse
liikme
valimiseks
on
vajalik
tema
kirjalik
nõusolek.
Juhatuse
liikmeteks
valitakse
isikud,
kellel
on
juhatuses
osalemiseks
ja
juhatuse
liikme
ülesannete
täitmiseks
piisavad
teadmised
ja kogemused ning kes vastavad LHV põhikirjast, juhatuse töökorrast ja muudest sise-eeskirjadest ning õigusaktidest tulenevatele nõuetele. Enne ametisse nimetamist hinna- takse isiku sobivust ametikohale vastavalt LHV juhtorgani liikmete ja võtmeisikute hindamise eeskirjale, arvestades LHV tegevuse eripäradega.
Vastavalt
LHV
põhikirjale
koosneb
juhatus
ühest
kuni
viiest
liikmest. Juhatuse liikme volituste tähtaeg on viis aastat, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Juhatuse liikme ametiaja pikendamist ei või otsustada varem kui üks aasta enne ametiaja kavandatavat möödumist ja pikemaks ajaks, kui on seaduses või põhikirjas ettenähtud ametiaja ülem- määr. Juhul, kui LHV juhatusel on üle kahe liikme, määrab
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
39
nõukogu
juhatuse
esimehe.
Juhatuse esimees korraldab juhatuse tööd. Nõukogu võib juhatuse liikme sõltumata põhjusest tagasi kutsuda. Juha-
tuse
liige
võib
juhatusest
tagasi
astuda
sõltumata
põhjusest,
teavitades sellest nõukogu. Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vasta- valt lepingule.
LHV
juhatus
on
hetkel
moodustatud
üheliikmelisena
ja
juha-
tuse
liige
on
Madis
Toomsalu.
Nõukogu
on
sõlminud
Madis
Toomsaluga juhatuse liikme lepingu. Nõukogu otsustab juhatuse liikmete tasustamise põhimõtted ja kompensat-
sioonid
juhatuse
liikme
lepingu
ennetähtaegse
lõpetamise
puhul. Juhatuse liikme volitused kehtivad kuni 5. detsemb- rini 2021. aastal.
Juhatus
teostab
igapäevaseid
juhtimisotsuseid
iseseisvalt,
lähtudes
LHV
ja
aktsionäride
parimatest
huvidest
ning
jättes
kõrvale
isiklikud
huvid.
Juhatuse
liikme
ülesandeks
on
LHV
igapäevane
juhtimine
ja
ettevõtte
esindamine,
samuti
LHV
tegutsemise
suunamine
välisturgudel
ja
suhtlemine
inves-
toritega, LHV strateegia väljatöötamise koordineerimine
ja
selle
rakendamine,
olles
LHV
suuremate
tütarettevõtete
aktiivne nõukogu esimees.
Juhatus
tagab
LHV
tegevusvaldkonnast
lähtudes
LHV
tege-
vuses sobiva riskijuhtimise ja sisekontrolli toimimise. LHV
sisekontrolli
süsteem
hõlmab
kõiki
tegevusi,
mida
viivad
ellu
LHV nõukogu, juhtkond ja kõik töötajad, et tagada tege- vuse tõhusus, adekvaatne riskide kontroll, nii sise- kui ka
välisaruandluse
usaldusväärsus
ja
vastavus
tegelikkusele,
kõikide õigusaktide tingimusteta täitmine. Sisekontrolli süsteem katab kõiki äri-, tugi- ja kontrolliüksuseid.
LHV riskijuhtimise eesmärgiks on riske ära tunda, neid õigesti mõõta ning juhtida. Laiemas plaanis on riskijuhti-
mise
eesmärgiks
ettevõtte
väärtuse
suurendamine
kahjude
minimiseerimise
ning
tulemuste
volatiilsuse
vähendamise
kaudu.
Riskijuhtimine baseerub LHV-s tugeval riskikultuuril ning on üles ehitatud kolme kaitseliini põhimõttel, kus esimene kaitseliin ehk ärivaldkonnad on vastutavad riskide võtmise ning igapäevase juhtimise eest. Teine kaitseliin ehk riski- juhtimise valdkond on vastutav riskijuhtimise metoodikate väljatöötamise ning riskide raporteerimise eest. Kolmas
kaitseliin
ehk
siseaudit
teostab
sõltumatut
järelevalvet
kogu
organisatsioonile.
2.2.
Juhatuse
liikmete
tasustamise
põhimõtted
LHV
tasustamise
põhimõtete
eesmärk
on
õiglase,
motivee-
riva,
läbipaistva
ja
seadusega
vastavuses
oleva
tasustamise
korraldamine.
Juhatuse
tasustamise
põhimõtete
ja
töötasude
üle
on
otsus-
tamisõigus nõukogul. Töötasukomitee vaatab kord aastas
üle
juhatuse
tasustamise
alused.
Juhatuse
tegevuse
hinda-
misel võtab töötasukomitee eelkõige arvesse konkreetse juhatuse liikme tööülesandeid, tema tegevust, samuti LHV
majanduslikku
olukorda,
äritegevuse
hetkeseisu
ja
tuleviku-
suundi
võrdluses
samasse
majandussektorisse
kuuluvate
äriühingute samade näitajatega.
Juhatuse liikme tasu, kaasa arvatud optsiooniprogramm, peab olema selline, mis motiveerib isikut tegutsema LHV parimates huvides. Juhatuse liikmete põhipalk ja tasusta- mispõhimõtted sätestatakse vastavate isikutega sõlmitud töölepingus või juhatuse liikme lepingus. Sisekontrolli ja riskijuhtimist teostatavate juhatuse liikmete või töötajate tasustamise põhimõtted peavad tagama nende sõltuma- tuse ja objektiivsuse riskijuhtimise/sisekontrolliga seotud
ülesannete
täitmisel.
Nimetatud
töötajate
tasustamine
ei
tohi
oleneda kontrollitavate valdkondade tulemustest. Seatud
eesmärgid
peavad
olema
kirjeldatud
üksiktöötaja
tasandil.
LHV
juhindub
tulemuste
mõõtmiseks
kasutatavate
peamiste
kvantitatiivsete
ja
kvalitatiivsete
ning
riski
hindamise
mõõdi-
kute seadmisel järgmistest põhimõtetest:
-
LHV poolt väljatöötatud tulemuskriteeriumid ei tohi
stimuleerida
ülemäärast
riskide
võtmist
või
ebasobivate
toodete müüki.
-
Tulemuskriteeriumid
ei
tohi
sisaldada
üksnes
tegevuse
tõhususe näitajaid (näiteks kasum, tulud, tootlikkus, kulud ja mahunäitajad) või turupõhiseid näitajaid
(näiteks
aktsia
hind
või
võlakirjade
tootlus)
vaid
peavad
olema
korrigeeritud
riskipõhiste
näitajatega
(näiteks
kapitali adekvaatsus, likviidsus).
-
Riskide
ja
tulemuste
mõõtmiseks
kasutatavad
kritee-
riumid
peavad
olema
võimalikult
tihedalt
seotud
kind-
laksmääratud
töötajaga,
kelle
tulemusi
mõõdetakse,
tehtavate otsustega ning peaksid tagama, et tasude
määramise
protsessil
on
töötajate
käitumisele
asjako-
hane mõju.
-
Tulemuskriteeriumite
väljatöötamisel
tuleb
kasutada
nii
kvantitatiivseid
kui
ka
kvalitatiivseid
ning
samuti
absoluutseid
ja
suhtelisi
kriteeriumeid
asjakohaselt
tasakaalustatuna.
-
Kvantitatiivsed
kriteeriumid
peavad
hõlmama
ajavahe-
mikku,
mis
on
piisavalt
pikk,
et
võtta
arvesse
kindlaks-
määratud töötajate või äriüksuste võetud riske, ning
need
peaksid
olema
riskiga
korrigeeritud
ja
sisaldama
majandusliku tõhususe mõõdikuid.
-
Kvalitatiivsete
kriteeriumide
näiteks
on
strateegiliste
eesmärkide
täitmine,
klientide
rahulolu,
riskijuhtimis-
poliitika
järgimine,
organisatsioonisiseste
ja
-väliste
eeskirjade
täitmine,
juhtimisoskus,
meeskonnatöö,
loovus,
motivatsioon
ning
koostöö
teiste
äriüksuste
ja
sisekontrolli funktsiooni täitjatega.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
40
LHV rakendab pikaajalist tulemustasude maksmise prog- rammi ehk optsiooniprogrammi. Juhatuse liikmete, tipp- juhtkonna ja optsiooniprogrammi lisatud võtmeisikute (sh juhatuse liikmega võrdsustatud töötajate) põhipalgale lisandub iga-aastane tulemustasu, mille suurus või väljas-
tamine
on
vastavuses
individuaalsete
ja
LHV
eesmärkide
täitmise või mittetäitmisega. Tulemustasu alumine piir on 0 eurot ning ülemine piir aktsionäride poolt kinnitatud 200% aastapalgast.
Finantsplaani täitmisel väljastatakse reeglina optsioone
kahe
protsendi
ulatuses
LHV
aktsiate
koguarvust.
Optsioo-
niprogrammi
tulemustasu
määramise
alused
peavad
olema
objektiivsed ja põhjendatud ning määrama eelnevalt kind- laks ajaperioodi, mille eest tulemustasu makstakse. Tule- mustasu instrumendiks on 100% aktsiaoptsioonid.
Juhatuse liikme lahkumishüvitis on seotud tema varase-
mate
töötulemustega.
Lahkumishüvitist
juhatuse
liikmele
ei
maksta,
kui
sellega
kahjustatakse
LHV
huve.
Lahkumishü-
vitise
suurus
peab
peegeldama
aja
jooksul
saavutatud
tule-
musi ja olema vastavuses töötasu suurusega.
LHV
juhatus
on
hetkel
moodustatud
üheliikmelisena
ja
juha-
tuse liikmele Madis Toomsalule on juhatuse liikme lepingu kohaselt 2020. aastal makstud kuutasu 12 tuhat eurot ning
aastatasu
kogusummas
144
tuhat
eurot.
Tulemustasuna
on
LHV
juhatuse
liikmel
Madis
Toomsalu
võimalik
2018.,
2019.
ja 2020. aastal väljastatud optsioonide eest kokku saada 90 920 AS-i LHV Group aktsiat, täiendavaid boonuseid ja soodustusi LHV juhatuse liikmel ei ole. LHV kõikide ettevõ- tete (ka LHV Grupi) juhtkonnale on makstud palka ja muid kompensatsioone koos maksudega kogusummas 1 768
tuhat eurot (2019: 1 453 tuhat eurot). LHV tütarettevõtete juhatuse liikmete töötasud/palgad ja kompensatsioonid on ülaltoodud kogusummas kajastatud. 2020. aasta lõpu seisuga on AS-i LHV Pank juhatus 7-liikmeline, AS-i LHV
Finance
(AS-i
LHV
Pank
tütarettevõte)
juhatus
1-liikmeline,
AS-i LHV Varahaldus juhatus 2-liikmeline, AS-i LHV Kind-
lustus
juhatus
2-liikmeline
ja
OÜ
Cuber
Technology
juhatus
1- liikmeline.
2.3.
Huvide
konfliktid
Juhatus esitab kord aastas majanduslike huvide ja majan-
duslike
huvide
konfliktide
deklaratsiooni.
Huvide
konflikte
ei
ole esinenud, mistõttu pole vastavaid parandusmeetmeid rakendatud.
LHV ja juhatuse, nende lähedaste või nendega seotud
isikute
vahel
toimuvad
tehingud
ja
nende
tingimused
peavad
olema
eelnevalt
nõukogu
poolt
heakskiidetud.
2020.
aastal
ei sõlmitud selliseid tehinguid juhatuse liikme, tema lähen- daste või temaga seotud isikute ja LHV vahel, samuti ei ole selliseid kehtivaid lepinguid varasematest perioodidest.
LHV juhatuse liige Madis Toomsalu ei ole teiste emitentide
juhatuse
ega
nõukogu
liige.
Talle
ei
ole
antud
volitusi
aktsiaid
emiteerida ja tagasi osta.
3.
Nõukogu
3.1
Nõukogu
koosseis
ja
ülesanded
Nõukogu
on
LHV
juhtimisorgan,
mis
planeerib
LHV
tegevust
ja
korraldab
LHV
juhtimist
ning
teostab
järelevalvet
juhatuse
tegevuse
üle.
Nõukogu
määrab
kindlaks
ja
vaatab
korrapä-
raselt
üle
LHV
strateegia,
üldise
tegevuskava,
riskijuhtimise
põhimõtted ja aastaeelarve. Nõukogul on viis kuni seitse liiget. Nõukogu liikmete volituste tähtaeg on kolm aastat.
Nõukogu
liikmed
valivad
enda
seast
nõukogu
esimehe,
kes
korraldab nõukogu tegevust. Nõukogu liikmete valimine ja volituste pikendamine kuulub aktsionäride üldkoosoleku pädevusse.
Nõukogu liikmeteks valitakse isikud, kellel on nõukogus osalemiseks ja nõukogu liikme ülesannete täitmiseks piisavad teadmised ja kogemused ning kes vastavad LHV põhikirjast, nõukogu töökorrast ja muudest sise-eeskir- jadest ning õigusaktidest tulenevatele nõuetele. Enne
ametisse
nimetamist
hinnatakse
isiku
sobivust
ametikohale
vastavalt
LHV
Juhtorgani
liikmete
ja
võtmeisikute
hindamise
eeskirjale, arvestades LHV tegevuse eripäradega.
LHV nõukogu liikmed on Rain Lõhmus (esimees), Andres Viisemann, Tiina Mõis, Heldur Meerits, Raivo Hein, Tauno Tats ja Sten Tamkivi. Nõukogu liikmete volitused kehtivad kuni 29. märtsini 2023. aastal.
2020. aastal toimus üksteist korralist nõukogu koosolekut ja neljal korral võeti otsused vastu elektrooniliselt. 2020.
aasta
kõikidel
nõukogu
koosolekutel
osalesid
kõik
nõukogu
liikmed.
Nõukogu on moodustanud neli komiteed, mille ülesandeks on nõustada nõukogu auditi, töötasu, riskide ja juhtkonna liikmete valikuga seotud küsimustes vastavalt käesoleva aruande punktides 3.3 – 3.6 kirjeldatule.
Nõukogu koosolekute raames sai nõukogu 2020. aastal
regulaarseid
ülevaateid
LHV
ning
tütarettevõtete
tegevus-
ja
finantstulemustest, seonduvate valdkondade tegevustest, arengutest ja tulemustest. Kvartaalselt vaadati üle riski- raportid ja siseaudiitori aruanded. Nõukogu kinnitas aasta alguses 2019. aasta majandusaasta aruande, nõukogu tegevusaruande ning kasumi jaotamise ettepaneku ning tegi ettepaneku maksta dividende netosummas 19 senti aktsia kohta. Kinnitati 2020. aasta finants- ja kapitaliplaan, kapitali eesmärgid, samuti 5 aasta finantsprognoos ja finantskalender. Üldkoosolekule tehti ettepanek ka põhi- kirja muutmiseks ja nõukogu liikmete volituste pikendami- seks. Aprillis uuendati 2020. aasta finantsplaani, mis võttis
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
41
arvesse
koroonaviiruse
puhangu
ja
eriolukorra
võimalikku
mõju
majandusele.
Kuna
oktoobriks
LHV
finantstulemused
edestasid prognoosituid seoses koroonakriisi prognoo- situst leebemate mõjudega, siis uuendati oktoobris veel-
kord
2020.
aasta
finantsplaani.
Augustis
pühendati
suurem
osa koosolekust LHV ja selle tütarettevõtete strateegia arutelule. Aasta jooksul vaadati üle, muudeti ja kehtestati
mitmeid
erinevaid
LHV
ja
tütarettevõtete
töökordi,
poliitikaid
ja
sisereegleid,
läbi
viidi
erinevad
kapitalitehingud.
Kinnitati
optsioonide
hinnastamine
ja
aktsiaoptsioonide
väljastamine
2019.
aasta
tulemuste
eest
ning
optsioonide
realiseerimine,
ühtlasi
suurendati
LHV
aktsiakapitali
seoses
optsiooniprog-
rammi realiseerimisega. Nõukogu otsustas asutada kind- lustusettevõtte LHV Kindlustus ja Ühendkuningriigis LHV
Panga.
Üle
vaadati
LHV
tegevused
seoses
Eesti
kliimaees-
märkidega ja kinnitati ESG poliitika.
3.2.
Nõukogu
tasustamispõhimõtted
ja
huvide
konfliktid
Nõukogu liikmetele makstava tasu suuruse ja selle maks- mise korra otsustab üldkoosolek, arvestades muuhulgas nõukogu tööülesandeid ja nende ulatust, samuti osalemist
nõukogu
koosolekutel
ja
nõukogu
kui
juhtorgani
tegevuses.
Nõukogu liikmele võidakse määrata täiendav tasu seoses tema osalemisega auditikomitee või muu nõukogu organi tegevuses.
Aktsionäride üldkoosolek on otsustanud määrata nõukogu liikmetele brutotasu 1500 eurot iga nõukogu koosoleku eest, millel liige osaleb. Nõukogu liikmele makstav tasu makstakse välja hiljemalt nõukogu koosolekule järgneval tööpäeval. Eraldi lisa- või tulemustasusid või täiendavaid boonuseid ega soodustusi ei ole kehtestatud.
2020. aastal on makstud LHV nõukogule tasusid
kogusummas
115
500
eurot
(koos
kõigi
maksudega),
millest
kõik nõukogu liikmed said 16 500 eurot.
Selguse mõttes peab LHV oluliseks märkida, et nõukogu liikme Andres Viisemanni puhul rakendab LHV pikaajalist tulemustasude maksmise programmi ehk optsiooniprog-
rammi
tulenevalt
tema
tegutsemisest
LHV
tütarettevõtte
AS
LHV
Varahaldus
pensionifondide
juhina.
Tulemustasu
inst-
rumendiks on 100% aktsiaoptsioonid. Andres Viisemannil võimalik 2018. ja 2019. aastal väljastatud optsioonide eest kokku saada 18 021 AS-i LHV Group aktsiat.
Nõukogu
liikmed
esitavad
kord
aastas
majanduslike
huvide
ja majanduslike huvide konfliktide deklaratsiooni. 2020.
aastal
ei
sõlmitud
LHV
ja
nõukogu
liikmete,
nende
lähedaste
või
nendega
seotud
isikute
vahel
olulisi
tehinguid,
samuti
ei
ole
selliseid
kehtivaid
lepinguid
varasematest
perioodidest.
Huvide konflikti ei ole esinenud, mistõttu pole vastavaid parandusmeetmeid rakendatud.
3.3
Auditikomitee
Auditikomitee on nõukogu poolt moodustatud nõuandev organ raamatupidamise ja aruandluse (sh eelarve koosta- mise protsessi), audiitorkontrolli, riski- ja kapitalijuhtimise,
sisekontrollisüsteemi
ja
siseauditi
efektiivse
toimimise
üle
järelevalve
teostamiseks.
Samuti
tegevuse
seadusandluse
nõuetele vastavuse tagamise osas.
Auditikomitee
lähtub
oma
tegevuses
eelkõige
Audiitortege-
vuse
seadusest
ja
LHV
nõukogu
poolt
kinnitatud
töökorrast.
Auditikomitee ülesanne on muuhulgas jälgida ja analüü- sida protsesse, mis peavad tagama igakuiste aruannete
ning
aastaaruande
korrektse
ja
efektiivse
koostamise,
grupi
ettevõtete majandusaasta aruannete audiitorkontrolli prot-
sessi
tõhususe
ning
audiitorettevõtja
ja
seda
seaduse
alusel
esindava
vandeaudiitori
sõltumatuse
ja
tegevuse
vastavuse
audiitortegevuse seaduse nõuetele.
Auditikomitee kohustus on teha nõukogule ettepanekud ja anda soovitusi audiitorettevõtja nimetamiseks või tagasi-
kutsumiseks,
siseaudiitori
nimetamiseks
või
tagasikutsumi-
seks,
probleemide
ja
ebatõhususe
vältimiseks
või
kõrvalda-
miseks
organisatsioonis
ning
tegevuse
vastavuse
tagami-
seks õigusaktidele ja heale tavale.
Auditikomiteesse
peab
kuuluma
vähemalt
kolm
liiget.
Audi-
tikomitee liikmed valitakse nõukogu poolt kolmeks aastaks eesmärgiga saavutada kompetentside mitmekesisus ja
liikmete
sõltumatus.
Auditikomiteesse
valitakse
isikud,
kes
on LHV-st piisavalt sõltumatud, et oma rolli tõhusalt täita ja
kellest
vähemalt
kaks
liiget
on
raamatupidamise,
rahanduse
või
õiguseksperdid.
LHV
töötaja,
juhatuse
liige,
siseaudiitor,
prokurist
või
auditeerimisteenuse
pakkuja
ei
tohi
olla
auditi-
komitee liikmeks. Auditikomitee liikme ametisse nimetami- seks on nõutav kandidaadi kirjalik nõusolek. Auditikomitee
liikmetele
makstava
tasu
suuruse
otsustab
LHV
nõukogu.
Auditikomiteesse kuuluvad Kristel Aarna, Tauno Tats ja Urmas Peiker (esimees). Auditikomitee liikmete volitused
kehtivad
kuni
31.
märtsini
2023.
aastani.
Täpsem
info
auditi-
komitee
liikmete
kohta
on
esitatud
majandusaasta
aruande
osas „LHV Grupi juhtimine“. LHV auditikomitee liikmele makstav brutotasu on 500 eurot kuus.
Vastavalt
töökorrale
on
auditikomitee
töövormiks
vähemalt
kvartaalsed koosolekud, kuid 2020. aasta jooksul on audi- tikomitee kohtunud kokku kaheksal korral ning lisaks peeti kolmel korral arutelusid ja võeti vastu otsuseid elektrooni-
liselt.
Seitsmel
koosolekul
andsid
riskijuhtimise
valdkonna
esindajad auditikomitee liikmetele ülevaate erinevatest riskijuhtimise teemadest, panga ja grupi riskipositsiooni- dest ning nende jälgimiseks ja juhtimiseks kasutatavatest mõõdikutest ja meetmetest – muuhulgas nt krediidiriski juhtimisest, rahapesu tõkestamisest, IT riskide juhtimisest, vastavuskontrolli tegevustest ning likviidsus- ja tururiski
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
42
juhtimisest
(sh
pandikirjadest).
Samuti
anti
kahel
koosolekul
(aprillis
ja
oktoobris)
riskijuhtimise
poolt
ülevaade
ja
arutleti
koroonakriisi mõjude ja rakendatud meetmete üle.
Enamikul
toimunud
koosolekutest
käsitleti
muude
teemade
kõrval siseauditi poolt tõstatatud teemasid, eelkõige seoses erinevate auditite raportitega. Siseaudiitor andis
ülevaate
valminud
siseaudititest.
Auditikomitee
on
tutvunud
kõigi siseauditi poolt koostatud aruannetega ja koosole- kutel arutati läbi tehtud tähelepanekud ning auditikomitee kujundas oma seisukohad tähelepanekute osas. Aasta esimesel koosolekul kinnitati siseauditi tööplaan 2020. aastaks ja novembris toimunud koosolekul olid arutlusel
suunad
siseauditi
tööplaani
osas
aastaks
2021.
Plaan
kinni-
tati jaanuaris 2021.
Neljal koosolekul on aasta jooksul osalenud ka välisau-
diitor
(PwC
või
KPMG).
Veebruaris
andis
välisaudiitor
(PwC)
ülevaate 2019. aasta aastaaruande auditi protsessist ja tehtud tähelepanekutest. Aprillis andis uus audiitor KPMG ülevaate auditi ülevõtmisprotsessist ja läbi viidud I kvartali ülevaatusest. Oktoobris andis KPMG ülevaate oma näge-
musest
2020.aasta
finantsauditi
riskihinnangu
ja
plaani
ning
meeskonna ja ajakava kohta. Aasta viimasel koosolekul
detsembris
esitas
välisaudiitor
ülevaate
vaheauditi
käigus
tehtud tähelepanekutest.
Samuti andis auditikomitee aasta jooksul kinnitusi ja nõusolekuid välisaudiitori poolt spetsiifiliste lisateenuste osutamiseks.
3.4
Töötasukomitee
Töötasukomitee
on
LHV
nõukogu
ja
AS-i
LHV
Pank
nõukogu
poolt ühiselt moodustatud organ nimetatud ettevõtete
töötajate
ning
juhatuse
liikmete
tasustamise
strateegia
välja-
töötamiseks,
rakendamiseks
ja
järelevalve
teostamiseks.
Töötasukomitee
ülesandeks
on
muuhulgas
hinnata
tasusta-
misega
seotud
otsuste
mõju
riskijuhtimise,
omavahendite
ja
likviidsuse kohta sätestatud nõuete täitmisele.
Töötasukomitee teostab järelevalvet AS-i LHV Pank juha- tuse liikmete ja töötajate tasustamise üle, hindab vähemalt üks kord aastas tasustamise põhimõtete rakendamist ja teeb vajaduse korral ettepaneku tasustamise põhimõtete ajakohastamiseks ning valmistab nõukogule ette tasusta- misalaste otsuste projektid.
Töötasukomitee koosneb vähemalt kolmest liikmest, kes valitakse AS-i LHV Pank nõukogu liikmetest. Töötasu- komitee liikmed nimetab ametisse ja kutsub tagasi LHV
Nõukogu.
Töötasukomitee
liige
valitakse
ametisse
kolmeks
aastaks.
Töötasukomitee
liikme
tagasivalimise
ja
volituste
pikendamise kordade arv ei ole piiratud. Töötasukomi-
teesse
valitakse
isikud,
kes
omavad
piisavalt
asjakohaseid
teadmisi,
asjatundlikkust
ja
töökogemust
tasustamispoliitika
ja -tavade, riskijuhtimise ja kontrollitegevuse valdkonnas.
Töötasukomitee
liikmetele
makstava
tasu
suuruse
otsustab
LHV nõukogu.
Töötasukomitee
liikmeteks
on
Madis
Toomsalu
(esimees),
Rain
Lõhmus
ja
Andres
Viisemann,
kelle
volitused
kehtivad
11. aprillini 2021. aastal. Täpsem info töötasukomitee liik-
mete
kohta
on
esitatud
majandusaasta
aruande
osas
„LHV
Grupi
juhtimine“.
Töötasukomitee
liikmetele
tasu
ei
maksta.
Töötasukomitee kohtus 2020. aastal ühel korral jaanuaris, kui vaadati üle tasustamispoliitika ja tasustamise stratee- gilised põhimõtted, turuvõrdlus, kriitilised ametikohad ja planeeritud ametikohad 2020. aastaks. Arutleti ja tehti nõukogule ettepanek optsioonide saajate ja suuruste osas 2019. aasta tulemuste eest, samuti optsioonide hinnasta- mise ning lahkunud töötajate optsioonide osas. Tutvustati 2020. aastal realiseeritavaid ja 2017. aastal 2016. aasta tulemuste eest väljastatud optsioone. Üle vaadati tasus- tamissüsteem, sh LHV ja tütarettevõtete juhatuse liikmete
eesmärgid
ja
töötasud
ning
juhatuse
liikmete
ja
juhatuse
liik-
metega võrdsustatud isikute tasustamise põhimõtted.
Komitee tutvus LHV aktsiaoptsiooni programmiga aasta-
teks
2020–2024
ja
otsustas
selle
esitada
nõukogule
heaks-
kiitmiseks ja aktsionäride üldkoosolekule kinnitamiseks. Otsustati AS-i LHV Varahalduse tulemustasu programm aastateks 2020–2024.
3.5
Riski-
ja
kapitalikomitee
Riski- ja kapitalikomitee, mis on moodustatud AS-i LHV Pank tasemel, on funktsionaalne tööorgan, mille ülesan-
deks
on
LHV
nõukogu
ja
juhatuse
nõustamine
riskijuhtimise
põhimõtete ja riskitaluvuse alal, hinnata LHV poolt võeta- vaid riske ning jälgida riskipoliitika rakendamist LHV grupi ettevõtetes. Samuti teostab riski- ja kapitalikomitee järele-
valvet
riskijuhtimise
põhimõtete
rakendamise
üle
juhatuse
poolt vastavalt nõukogu juhistele, kontrollib tasustamise põhimõtetes riski, kapitali, likviidsuse ning tulude tõenäo-
suse
ja
ajastamise
arvestamist,
ning
klientidele
kehtestatud
tasudes
ärimudeli
ja
riskijuhtimise
põhimõtete
arvestamist.
Riski- ja kapitalikomiteesse peab kuuluma vähemalt kolm
liiget,
kes
valitakse
LHV
nõukogu
liikmete
hulgast,
kusjuures
komitee
koosseisu
peab
kuuluma
teiste
seas
LHV
nõukogu
esimees.
Riski-
ja
kapitalikomiteesse
valitakse
isikud,
kellel
on vajalikud teadmised, oskused ja kogemused, et mõista
ja
pidevalt
jälgida
LHV
grupi
ettevõtetes
riskijuhtimise
põhi-
mõtteid ja riskitaluvust. Riski- ja kapitalikomitee pädevuse, õigused, tegevuse põhimõtted ja liikmetele makstava tasu suuruse määrab LHV nõukogu.
Riski-
ja
kapitalikomitee
liikmed
on
Rain
Lõhmus
(esimees),
Andres
Viisemann,
Madis
Toomsalu
ja
Tiina
Mõis,
kelle
voli-
tused kehtivad 18. detsembrini 2022. aastal. Täpsem info
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
43
riski-
ja
kapitalikomitee
liikmete
kohta
on
esitatud
majandu-
saasta
aruande
osas
„LHV
Grupi
juhtimine“.
Riski-
ja
kapita-
likomitee liikmetele tasu ei maksta.
2020. aastal toimus neli korralist riski- ja kapitalikomitee koosolekut, kus vaadati üle regulaarsed riskiraportid ja
kõrgendatud
riskidega
laenud.
Koosolekutel
anti
ülevaateid
rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkon-
nast,
LHV
likviidsusest
ja
kapitaliseeritusest.
Aasta
jooksul
keskenduti
koroonaviiruse
mõjule
LHV
laenuportfellidele.
Kokkuvõtted tehti IRB projektist ja MREL-i muudatustest.
3.6
Nomineerimiskomitee
Nomineerimiskomitee,
mis
on
moodustatud
AS-i
LHV
Pank
tasemel, eesmärk on toetada AS-i LHV Pank nõukogu vali- kuprotsessi ja sobivusnõudeid puudutavates küsimustes.
Nomineerimiskomitee
pädevusse
kuulub
muuhulgas
juha-
tuse
liikme
kandidaatide,
nende
ametiülesannete
kirjelduse
ja ametiaja pikkuse esitamine nõukogule, juhatuse koos- seisu, struktuuri ja tegevuse hindamine vähemalt üks kord aastas ning vajaduse korral muudatusettepanekute tege- mine, juhatuse otsustusprotsessi pidev jälgimine, saadud riskiteabe sisu, vormi ja sageduse korrapärane ülevaata- mine ja otsuste vastu võtmine ning riskijuhtimise, vasta- vuskontrolli, siseauditi ja teiste osakondade juhtide kaasa-
tuse
vajadusel
tagamine
vastavaid
valdkondi
puudutavates
küsimustes.
Komitee koosneb vähemalt kolmest liikmest, kes valitakse AS-i LHV Pank nõukogu liikmete hulgast. Komitee liikmetel
peavad
olema
individuaalselt
ja
kollektiivselt
valikuprotsessi
ja sobivusnõuete alased teadmised, kogemused ja asja-
tundlikkus,
sealhulgas
teadmised
EBA
ja
ESMA
suunistes
juhtorgani liikmete ja võtmeisikute sobivuse hindamise kohta sätestatud nõuetest. Komitee pädevuse, õigused, tegevuspõhimõtted ja liikmetele makstava tasu suuruse määrab AS-i LHV Pank nõukogu.
Nomineerimiskomitee
liikmed
on
Madis
Toomsalu
(esimees),
Rain
Lõhmus
ja
Andres
Viisemann,
kelle
volitused
kehtivad
18.
detsembrini
2022.
aastal.
Täpsem
info
nomineerimisko-
mitee liikmete kohta on esitatud majandusaasta aruande
osas
„LHV
Grupi
juhtimine“.
Nomineerimiskomitee
liikmetele
tasu ei maksta.
2020. aastal toimus kolm korralist nomineerimiskomitee
koosolekut,
kus
viidi
läbi
juhatuse
ja
nõukogu
liikmete
indivi-
duaalne
ja
kollektiivne
sobivuse
hindamine,
töötati
välja
AS
i LHV Pank uue juhatuse esimehe valimise kriteeriumid ja
hinnati
uue
juhatuse
esimehe
võimalikke
kandidaate.
Nomi-
neerimiskomitee
viis
läbi
uue
juhatuse
esimehe
individuaalse
ja
kollektiivse
sobivuse
hindamise
ja
tegi
nõukogule
ettepa-
neku
valida
uueks
AS-i
LHV
Pank
juhatuse
esimeheks
Kadri
Kiisel. Välja töötati ka ÜK-s avatava ettevõtte ja tulevase
panga juhatuse esimehe kriteeriumid ja tehti nõukogule ettepanek valida sellele ametikohale Erki Kilu.
4.
Juhatuse ja nõukogu koostöö
Juhatus ja nõukogu teevad LHV huvide parima kaitsmise eesmärgil tihedat koostööd. Koostöö aluseks on eelkõige
avatud
arvamustevahetus
nii
juhatuse
ja
nõukogu
vahel
kui
ka juhatuse ja nõukogu siseselt.
Juhatus
ja
nõukogu
töötavad
ühiselt
välja
LHV
tegevusees-
märgid
ja
strateegia.
Juhatus
lähtub
LHV
juhtimisel
nõukogu
poolt antud strateegilistest juhistest ning arutab nõuko- guga strateegilisi juhtimisküsimusi kindlate ajavahemike
tagant
ausalt
ja
avameelselt.
Juhatus
on
kutsutud
osalema
igakuistel nõukogu koosolekutel.
Juhatus
teavitab
nõukogu
korrapäraselt
kõikidest
olulistest
asjaoludest, mis puudutavad LHV tegevuse planeerimist ja äritegevust, tegevusega seotud riske ning nende riskide juhtimist.
2020. aasta majandusaasta jooksul ei esinenud huvide konflikte, mistõttu pole vastavaid parandusmeetmeid rakendatud.
5.
Teabe avaldamine
LHV
kohtleb
kõiki
aktsionäre
võrdselt
ja
teavitab
kõiki
aktsio-
näre
olulistest
asjaoludest
võrdselt,
võimaldades
vastavale
informatsioonile kiiresti juurde pääseda ühetaolisel moel. Kogu informatsiooni jagamine toimub vastavalt avalikele ettevõtetele kehtestatud reeglitele.
LHV panustab aktiivselt investorkogukonnaga heade suhete arendamisse ja investorite teadlikkuse kasvata- misse. LHV-l on investoritele suunatud veebileht, kus aktsionäridele tehakse kättesaadavaks kõik dokumendid ja andmed hea ühingujuhtimise tava ja õigusaktidest tule- nevate nõuete alusel. LHV on Balti turu suurim ja ainus liige, kes avalikustab nii igakuised finantstulemused kui ka järgmise aasta ja viieaastase finantsprognoosi. Vastavad andmed on avalikustatud ka 2020. aasta kohta ja 2020.
aastal.
LHV
veebilehel
on
avalikustatud
jooksva
ja
järgmise
aasta
finantskalender,
mis
sisaldab
majandusaasta
aruande
ja
vahearuannete
avalikustamise
kuupäevi
ning
aktsionäride
korralise
üldkoosoleku
toimumise
kuupäeva.
Avalikustatav
teave
on
kodulehel
kättesaadav
eesti,
inglise
ja
vene
keeles.
Börsiteadetena
avalikustab
LHV
muuhulgas
aastaplaane
ja
kuutulemusi.
LHV
korraldab
kvartaalseid
investorkohtumisi
ja
veebipõhi-
seid
seminare,
mille
kokkuvõtetega
on
võimalik
tutvuda
LHV
veebilehe
kaudu.
Kohtumisi
analüütikutega
korraldatakse
ning analüütikutele, investoritele või institutsionaalsetele
investoritele
suunatud
esitlusi
ja
pressikonverentse
tehakse
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
44
täiendavalt
vastavalt
vajadusele
ja
huvigruppide
soovidele.
LHV
selgitab
veebilehel
oma
eesmärke,
suundi
ja
arvamust
võimalike trendide, regulatiivse ja ärikeskkonna muutuste osas. Eesmärk on olla avatud küsimustele, läbipaistev ja
anda
oma
tegevusest
investoritele
aru.
2019.
aastal
kuulutati
LHV
võitjaks
konkursil
Nasdaq
Baltic
Awards,
mis
tunnustab
Balti
parimaid
börsiettevõtteid
ettevõtete
läbipaistvuse,
hea
ühingujuhtimise
ja
investorsuhete
valdkonnas,
põhikategoo-
rias „Parimate investorsuhetega ettevõte“.
LHV
veebilehel
on
kättesaadav
LHV
dividendipoliitika,
mis
sätestab dividendide maksmise põhimõtted, mille koha- selt dividendi maksmise kõige olulisemaks eelduseks on kapitaliga seotud nii välised kui sisemised regulatiivsed
normatiivid,
mis
peavad
olema
jätkusuutlikult
täidetud.
LHV
võib
kasvu-
ja/või
investeerimisplaanide
korral
dividendide
maksmisest loobuda. LHV maksab eeltingimuste täitmisel dividendideks koos sisalduva tulumaksuga vähemalt 25% LHV aktsionäridele kuuluvast maksueelsest kasumist.
6.
Finantsaruandlus ja auditeerimine
LHV avalikustab igal aastal majandusaasta aruande.
Majandusaasta
aruanne
auditeeritakse,
selle
kiidab
heaks
nõukogu ning kinnitab lõpuks üldkoosolek.
Audiitorite arvu määrab ja audiitorid nimetab aktsionäride üldkoosolek, kes määrab ka audiitorite tasustamise korra. Audiitori valiku olulisemate kriteeriumitena peab auditiko- mitee üldkoosolekule audiitori nimetamiseks ettepanekut
tehes
silmas
audiitori
varasemat
kogemust
finantsteenuste
valdkonnas ja avaliku huvi üksuste auditeerimisel, mees-
konna
koostöövalmidust,
kompetentsi
ja
võimekust
kaasata
eksperte ning oluliste erinevuste korral ka teenuse hinda. Audiitorid nimetatakse ühekordse audiitorkontrolli tegemi- seks või teatud tähtajaks.
Audiitor on LHV konsolideerimisgruppi kuuluvatele ette- võtetele 2019. aasta jooksul osutanud lepingujärgseid teenuseid, sealhulgas gruppi kuuluvate ettevõtete majan-
dusaasta
aruannete
auditid
ja
kvartaalsete
vahearuannete
osas kasumi ülevaatused, tõlketeenused, maksunõusta-
misteenused
ja
investeerimisfondide
seaduse
planeerita-
vate muudatustega seonduv nõustamine ning muud kind- lust andvad teenused, mille läbiviimise kohustus tuleneb
krediidiasutuste
seadusest,
väärtpaberituru
seadusest
ning
investeerimisfondide seadusest.
Tehinguid seotud osapooltega on käsitletud raamatupida- mise aastaaruande lisas 24.
2019. aasta veebruaris korraldas juhatus koos auditiko- miteega konkursi audiitori valimiseks 2020.–2022. aastate majandusaasta aruannete auditeerimiseks. Konkursi
raames
kohtuti
ja
küsiti
pakkumisi
neljalt
suuremalt
rahvus-
vaheliselt tunnustatud ettevõttelt. Audiitori valikul hinnati
kandideerijate varasemat praktilist töökogemust, oskusi ja teadmisi, usaldusväärsust, suhtlemise läbipaistvust ning pakutavaid koostöötingimusi võrdluses turutingimustega ja LHV äritegevuse eripäradest tulenevaid kriteeriume. Konkursi raames saadeti kutse kolmele suurimale audii- torbüroole ning pakkumise esitanud kahe büroo vahel valiti välja KPMG Baltics OÜ, kes nimetati 13. märtsil 2019.
aastal
toimunud
aktsionäride
korralisel
üldkoosolekul
grupi
ettevõtete audiitoriks 2020.–2022. aastate majandusaas- taks. 2020. aastal audiitori poolt ostutatud teenuste eest makstud või tasumisele kuuluvate tasude kogusumma on 145 tuhat eurot, millest 15 tuhat eurot on tasud auditeeri- mise ja kvartaalsete ülevaatuste eest ning 130 tuhat eurot muude teenuste eest.
Vastavuse deklaratsioon
LHV
järgib
hea
ühingujuhtimise
tava,
välja
arvatud
järgmised
juhised ja soovitused nimetatud põhjustel:
"1.3.3. Emitent teeb vastavate tehniliste vahendite olemas-
olul
ning
juhul,
kui
see
ei
ole
talle
liiga
kulukas,
üldkoosoleku
jälgimise
ja
sellest
osavõtu
võimalikuks
sidevahendite
kaudu
(nt Internet)."
Üldkoosoleku jälgimist ja sellest osavõttu ei ole tehtud
võimalikuks
sidevahendite
kaudu,
kuna
selleks
on
puudunud
sobilik
lahendus.
LHV-l
on
valmisolek
tagada
aktsionäridele
üldkoosolekust
osavõtt
tehniliselt
turvaliste
elektrooniliste
vahendite
abil
ilma
üldkoosolekul
füüsiliselt
kohal
olemata,
olles lisanud sellise võimaluse põhikirja.
"2.2.1.
Juhatusel
on
enam
kui
üks
(1)
liige
ning
juhatuse
liik-
mete seast valitakse juhatuse esimees.
Juhatus või nõukogu eristab iga juhatuse liikme vastutus- valdkonna, piiritledes iga juhatuse liikme tööülesanded ja volitused võimalikult täpselt. Samuti määratakse kindlaks juhatuse liikmete vahelise koostöö alused.
Nõukogu esimees sõlmib juhatuse liikmega tema ülesan- nete täitmiseks ametilepingu."
LHV
juhatusel
on
üks
liige.
LHV
puhul
on
tegemist
valduset-
tevõttega, millel puudub igapäevane äritegevus ja seetõttu
on
tagatud
LHV
piisav
ja
põhjalik
juhtimine
ühe
juhatuse
liik-
mega.
LHV
suurematel
tütarettevõtetel
on
mitmeliikmelised
juhatused.
"3.2.2. Vähemalt pooled emitendi nõukogu liikmetest on sõltumatud. Kui nõukogus on paaritu arv liikmeid, siis võib
sõltumatuid
liikmeid
olla
1
liige
vähem
kui
sõltuvaid
liikmeid."
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
45
LHV
nõukogu
koosseisus
ei
ole
sõltumatuid
liikmeid.
LHV
on
jätkuvalt aktiivse ülesehituse ja kasvu etapis, kus nõukogu
liikmetena
on
eelistatud
pikaajalise
juhtimis-
ja
pangandus-
kogemusega inimesed, kes on kujunenud ühtlasi ka LHV suurimateks aktsionärideks. LHV hinnangul on suurimad aktsionärid nõukogu liikmetena enim motiveeritud panus- tama LHV juhtimisse ja paremasse pikaaegsesse aren-
gusse.
Tulenevalt
objektiivsetest
ja
tõendatavatest
andme-
test on leidnud siiski kinnitust, et olulist osalust omab seitsmest nõukogu liikmest ainult üks nõukogu liige (Rain Lõhmus ja temaga seotud isikud, omades 23,68% aktsia- kapitalist) ning ükski nõukogu liikmetest ei oma mistahes viisil õigust määrata enamust LHV juhatuse või nõukogu
liikmetest
ega
teosta
muul
viisil
kontrolli
LHV
üle,
neid
ei
seo
LHV-ga
oluline
ärihuvi,
nad
ei
ole
seotud
LHV
aktsionäriga,
kes teostab kontrolli LHV üle, nad pole LHV töötajad ega
koostööpartnerid
või
koostööpartneri
võtmetöötajad,
millest
tulenevalt ei pea LHV vajalikuks mistahes parandusmeet- mete rakendamist ja hindab LHV nõukogu kollektiivselt
sobivaks,
sh
sõltumatuse
osas,
olemasolevas
kooseisus.
„Raamatupidamisseaduse §24² lg 4 alusel peab suurette-
võtja,
kelle
emiteeritud
hääleõigust
andvad
väärtpaberid
on
võetud
kauplemisele
Eesti
või
muu
lepinguriigi
reguleeritud
väärtpaberiturule, ühingujuhtimise aruandes kirjeldama äriühingu juhatuses ja kõrgemas juhtorganis ellu viidavat mitmekesisuspoliitikat ning selle rakendamise tulemusi
aruandeaastal.
Kui
mitmekesisuspoliitikat
aruandeaastal
rakendatud ei ole, tuleb selle põhjuseid selgitada ühingu- juhtimise aruandes.“
LHV
ei
ole
pidanud
vajalikuks
rakendada
mitmekesisuspolii-
tikat,
sest
LHV
peab
oma
töötajate
ja
juhtide
valimisel
silmas
alati LHV parimaid huve ja lähtub seetõttu valiku tegemisel sooneutraalselt ja mittediskrimineerivalt isiku haridusest, oskustest ja varasematest kogemustest ning vajadusel vastavusest õigusaktidest tulenevatele nõuetele.
Tiina
Mõis
on
LHV
nõukogu
liige
ning
riski-
ja
kapitalikomitee
liige, Kristel Aarna on auditikomitee liige. LHV tütarettevõ- tetes on kokku 94 keskastme juhti, kellest 39 on naised,
lisaks
on
11
juhatuse
liiget,
kellest
üks
on
naine.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
46
Finantstulemused
Ärivaldkondade tegevused
Aasta
2020
oli
LHV
jaoks
lausa
üllatavalt
väljakutseterohke.
Mõned
märksõnad
sellest
aastast:
COVID-19,
pandikirjade
emissiooniks
loa
saamine,
reitingu
taotlemine
ja
esmaemis-
sioon,
teise
pensionisamba
reform,
LHV
Kindlustuse
asuta-
mine, Danske Panga laenuportfelli ülejäänud osa ost ja aasta lõpus tehtud otsus hakata Ühendkuningriigis looma tütarpanka.
Ettevõtete panganduse valdkonnas tõi 2020. aasta mitu tõsist proovikivi. Ühelt poolt soovis pank kasvada, teisalt tekitas COVID-19 sellise keskkonna, mida keegi ei osanud
varem
prognoosida.
Keskendusime
laenuportfelli
jälgimi-
sele, maksepuhkuste andmisele ja tagatiste haldamisele. Peale selle ostis pank ülejäänud osa Danske Panga ette-
võtete
ja
kohalike
omavalitsuste
laenuportfellist,
kasvatades
oma laenuportfelli üheainsa tehinguga 254 miljoni euro võrra. Seetõttu suurenes meie turuosa ettevõttelaenude
turul
aasta
lõpuks
16%-ni
ja
ettevõttelaenude
portfell
ulatus
1 191 miljoni euroni. Ka praegu valitseb majanduskesk-
konnas
COVID-19
tõttu
suur
ebakindlus.
Maksepuhkustega
hõlmatud
laenuportfell
on
kahanenud
kooskõlas
meie
prog-
noosidega – üksnes umbes 10% klientidest vajavad veel täiendavat leevendust, ülejäänud on pöördunud või pöör-
dumas
tagasi
esialgse
laenugraafiku
juurde.
Laenuportfell
on
püsinud
tugev:
tähtaja
ületanud
laenude
osakaal
on
väga
väike.
Jaepanganduses keskendusime kodulaenudele, inves- teerimisteenustealase teadlikkuse tõstmisele ja klientide vajadustele kohandatud teenuste väljatöötamisele. Nagu
ettevõttelaenude
portfellis,
tekkis
ka
siin
vajadus
anda
lühi-
ajalisi
maksepuhkusi,
millest
enamik
oli
2020.
aasta
lõpuks
lõppenud. Kodulaenude valdkonnas suunasime peatähe- lepanu protsesside automatiseerimisele ja võtsime kasu- tusele täisautomaatse otsuste tegemise süsteemi. Aasta
lõpu
seisuga
ulatus
jaelaenude
portfell
kokku
1
017
miljoni
euroni, mis võrdub 10% turuosaga.
Finantsvahenduse valdkonnas keskendusime uute klien-
tide
leidmisele
ja
tooteportfelli
laiendamisele.
Tõime
turule
mitu täiendavat teenust ja jätkasime kliendibaasi loomist.
Fintech-ettevõtete
turg
on
väga
aktiivne
ja
nõudlus
teenuste
järele aina suureneb. Meie äritegevus Ühendkuningriigis on kasumlik ja tulubaas kasvab – teenime tulu peamiselt
maksetest,
valuutavahetusest,
kaardimaksete
vahendami-
sest, krediiditeenustest ja hooldustasudest.
LHV
Varahalduse
hallatavate
investeerimisfondide
kogu-
maht ulatus 2020. aastal 1,5 miljardi euroni, mis vastab ligikaudu 28% turuosale. 2020. aastal õnnestus LHV Vara- haldusel teenida ka edukustasu ja loodame seda teha ka edaspidi. Investeeringuid tehes tuleb pöörata üha enam
tähelepanu
fondide
mahtude
võimalikule
vähenemisele
ja
sellest tulenevale likviidsusvajadusele.
miljonites
eurodes
2014*
2015*
2016*
2017*
2018*
2019
2020
Hoiuste
maht
457
633
778
1 543
1 444
2 727
4 588
sh
maksevahendajate
hoiused
0
0
32
607
194
376
1 054
Laenude
netomaht
316
410
538
732
919
1 687
2 209
Varade
maht
556
757
935
1 773
1 677
3 032
4 971
Fondide
maht
504
570
974
1 103
1 214
1 374
1 537
Hallatavate
kontode
maht
586
1 253
1 072
1 287
1 486
1 565
2 066
Neto
intressitulu
20,3
23,2
30,0
35,5
39,8
47,3
68,5
Neto
teenustasutulu
12,8
14,7
19,2
22,2
26,0
25,7
33,3
Neto
finantstulu
0,5
0,4
1,3
1,0
3,4
0,7
1,6
Netotulud
33,6
38,3
50,5
58,7
70,0
73,8
103,4
Kulud
21,7
24,1
28,9
31,9
33,8
39,3
44,0
Kasum
enne
krediidikahjumeid
11,9
14,3
21,7
26,6
36,2
34,6
59,6
Oodatav
krediidikahjum
2,6
1,4
1,5
3,2
5,3
3,2
10,9
Tulumaksukulu
0,5
0,9
0,3
1,2
3,8
4,2
8,8
Kasum
9,7
14,8
19,9
22,2
27,2
27,1
39,8
sh
emaettevõtte
omanikele
kuuluv
osa
9,2
13,7
17,8
19,6
25,2
24,8
38,0
*
sisaldab
lõpetatud
tegevusi
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
47
Grupi maksueelne kasum 2020. aastal oli 48,7 miljonit eurot ja puhaskasum 39,8 miljonit eurot. Maksueelne kasum on 55% suurem kui aasta varem. Neto intressi- tulu kasvas 45% ja neto teenustasutulu 30%. Grupi neto- tulud olid 103,5 miljonit eurot ja need kasvasid eelmise aastaga võrreldes 40%. Tegevuskulud moodustasid 44,0
miljonit
eurot
ja
kasvasid
aastaga
12%.
Suurem
osa
kulude
kasvust
on
seotud
suurenenud
ärimahtude
ja
töötajate
arvu
kasvuga. Grupp saavutas 2020. aasta alguses avaldatud finantsprognoosi.
Detsembri lõpuks oli Grupi laenuportfelli kogumaht, millest on maha arvatud allahindlused, 2 209 miljonit eurot (detsember 2019: 1 687 mln eurot). Portfelli maht kasvas aastaga 31%. Laenuportfellist suurima osa moodustavad laenud ettevõtetele, mis kasvasid aastaga 42% ja ulatusid 1 353 miljoni euroni (2019: 951 mln eurot). Eraisikulaenude portfell kasvas aastaga 16% ja ulatus 856 miljoni euroni (2019: 737 mln eurot).
Grupi hoiuste maht suurenes aastaga 68% ja oli aasta lõpuks kokku 4 588 miljonit eurot (2019: 2 727 mln eurot). Nõudmiseni hoiuste osakaal kõigis hoiustes suurenes ja ulatus 88%-ni (31.12.2019: 81%).
Suurima äriüksuse AS-i LHV Panga puhaskasum 2020. aastal oli 34,6 miljonit eurot, kasvades eelmise aastaga
võrreldes 12,4 miljonit eurot. Laenud klientidele kasvasid
522 miljoni euro võrra ja ulatusid 2 209 miljoni euroni. Maksevahendajate hoiused suurenesid aasta jooksul 678
miljoni
euro
võrra,
samal
ajal
kui
põhipanganduse
klientide
hoiused kasvasid 742 miljoni euro võrra ja ulatusid aasta lõpuks 4 118 miljoni euroni.
2020. aastal teenis LHV Varahaldus puhaskasumit 8,3
miljonit
eurot,
mida
on
võrreldes
eelmise
aastaga
2,2
miljoni
euro võrra rohkem. Arvude võrdlemisel tuleb arvesse võtta ka õigusaktide muudatusi, mistõttu on LHV Varahalduse ärimudel muutunud. Kuni 2019. aasta kolmanda kvarta-
lini
olid
valitsemistasud
suuremad.
Kõnealusest
kvartalist
alates on olnud valitsemistasud väiksemad, kuid kehtes- tati edukustasu. 2019. aasta neljandas kvartalis LHV edukustasu ei saanud, kuid 2020. aastal õnnestus meil seda teenida 6,2 miljonit eurot. Teise samba pensionifon-
dide
klientide
arv
suurenes
10
tuhande
võrra,
ulatudes
180
tuhandeni. Neto teenustasutulu suurenes 2,1 miljoni euro
võrra
15,0
miljoni
euroni.
Ärikulud
kasvasid
2020.
aastal
0,3
miljoni
euro
võrra
6,4
miljoni
euroni.
LHV
Varahaldus
maksis
dividende summas 4,4 miljonit eurot (2019: 4,4 mln eurot).
LHV
Group
kui
eraldi
üksus
teenis
kasumit
5,7
miljonit
eurot
(2019:
5,5
mln
eurot)
tulenevalt
tütarettevõtete
LHV
Varahal-
duse
ja
LHV
Panga
dividendide
maksmisest
LHV
Grupile.
Võtmenäitajad
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
Esimese
taseme
põhiomavahendite
kapitali
adekvaatsus
%
17,58
15,97
15,10
14,02
13,65
12,39
12,09
Esimese
taseme
omavahendite
kapitali
adekvaatsus%
17,58
15,97
15,10
14,02
13,65
13,88
14,39
Kapitali
adekvaatsus
%
22,82
23,36
20,70
18,30
20,91
17,97
19,33
Omavahendite
ja
kõlblike
kohustiste
miinimumnõue
(MREL)
%
15,72
14,49
12,25
7,78
11,43
8,70
6,38
Finantsvõimenduse
suhe
%
6,92
6,84
6,96
5,01
6,56
6,18
4,40
Likviidsuse
kattekordaja
%
190,0
271,6
221,5
121,3
148,5
144,8
147,9
Stabiilne
rahastamise
suhe
(NSFR)
%
-
-
-
140,8
147,6
152,9
152,6
Omakapitali
tootlus
(ROE)
%
*
21,4
21,8
20,7
17,6
18,4
14,0
17,3
Varade
tootlus
(ROA)
%
2,00
2,3
2,4
1,6
1,6
1,15
1,0
rahavoogude
investeeringu
tasuvus
(CFROI)
%
26,4
25,9
23,9
22,6
25,4
19,0
26,4
Kulude ja tulude suhe %
67,5
62,8
57,2
54,4
48,3
53,19
42,47
Neto
intressimarginaal
(NIM)
%
3,50
3,62
3,60
2,66
2,34
2,04
1,73
Hinnavahe
(spread)
%
3,44
3,55
3,52
2,62
2,32
1,99
1,70
Laenude
ja
varade
suhe
%
57,42
54,54
57,86
41,61
55,24
55,64
44,43
Laenude ja hoiuste suhe %
69,68
66,91
69,68
48,00
65,14
62,52
53,63
Aktsiahinna
ja
puhaskasumi
suhe
aktsia
kohta
-
-
13,29
13,56
9,75
13,77
14,81
Dividendi
ja
puhaskasumi
suhe
%
-
-
26,7
21,0
21,6
20,17
13,57
Dividend
aktsia
kohta
-
-
-
0,15
0,16
0,21
0,19
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
48
Suhtarvude
selgitused
* Omakapitali tootluse suhtarv põhineb AS-i LHV Group omanikele kuuluval kasumil ja omakapitalil ning ei sisalda mittekontrollivat osalust.
Kapitali adekvaatsus arvutatakse vastavalt ühise aruand- luse (COREP-i) aruandele iga aasta lõpuks.
Omavahendite
ja
kõlblike
kohustiste
miinimumnõue
(MREL)
=
(omavahendid
+
kvalifitseeruvad
kohustised)
/
kohustised
kokku * 100
Likviidsuse kattekordaja ja stabiilse rahastamise suhe
(NSFR)
arvutatakse
vastavalt
ühise
aruandluse
(COREP-i)
aruandele iga aasta lõpuks.
Omakapitali tootlus (ROE) = puhaskasum (emaettevõtte omanike osa) / keskmine omakapital (emaettevõtte omani- kele kuuluv) * 100.
Varade tootlus (ROA) = puhaskasum / varad, keskmine *
100.
Rahavoogude
investeeringu
tasuvus
(CFROI)
=
kasum
äritegevusest / investeeringud (keskmine).
Kulude ja tulude suhe = tegevuskulud kokku / netotulud kokku * 100
Neto
intressimarginaal
(NIM)
=
neto
intressitulu/intressiris-
kile avatud varad, keskmine * 100.
Hinnavahe
(spread)
=
intressiriskile
avatud
varade
intressi-
tootlus – võõrkapitali hind.
Laenude ja varade suhe % = neto laenud / varad kokku * 100.
Laenude ja hoiuste suhe % = neto laenud / hoiused * 100.
Aktsiahinna
ja
puhaskasumi
suhe
aktsia
kohta
=
aktsia
hind
/
puhaskasum
/
aktsiate
arv
(keskmine).
Dividendi
ja
puhaskasumi
suhe
=
dividend
/
puhaskasum.
Dividendi ja aktsia suhe = dividendi väljamaksed kalend- riaastal / aktsiate arv väljamakse hetkel
Tundlikkuse
analüüsid
LHV-l
on
kolm
peamist
ärivaldkonda:
universaalpangandus
Eestis,
maksevahendajate
teenindamine
Ühendkuningriigis
ja
varahaldus.
Nende
ärivaldkondade
tundlikkus
riskitegu-
rite suhtes on väga erinev.
Universaalpangandus
on
selgelt
protsükliline,
mis
tähendab,
et
makromajanduslik
areng
mõjutab
otseselt
selle
tulemusi.
Üldjoontes
mõjutavad
panga
tulemusi
kolm
peamist
tegurit:
-
intressimäär
-
krediidikahjud
-
tööjõukulud
Iga 100 baaspunkti suurune intressimäärade tõus suurendab LHV intressitulu 1,5 miljoni euro võrra esimese
12
kuu
jooksul.
Samas
suurusjärgus
intressimäärade
langus
vähendab LHV intressitulu 0,5 miljoni euro võrra.
Krediidikahjud sõltuvad majanduse olukorrast. LHV-s juhi- takse krediidiriski asjatundlikult, võimaldamata üheski
majandussektoris
ülemäärast
riski.
Jätkuv
kiire
kasv
varjab
krediidikahjusid, kuna oluline osa portfellist ei ole veel täht- aegunud. Krediidikahjude tegeliku taseme mõistmiseks arvutab LHV lisaks praegusele portfellile krediidiriski ka 12 kuu vanuse portfelli kohta. LHV-l on olnud ajalooliselt väga vähe makseviivitusi ja panga ainsad reaalsed kredii- dikahjud on olnud seotud pigem pettuse, mitte valede krediidiotsustega.
Tööjõukulud on panga suurim kulubaas, moodustades umbes 50% kogukuludest. LHV sisepoliitika näeb tööta- supakettides ette lähtumist turutasemest. LHV pakub oma
teenuseid
peamiselt
elektrooniliste
kanalite
kaudu.
Nende
teenuste tõhusaks pakkumiseks on LHV teinud otsuse arendada süsteeme majasiseselt. Seetõttu moodustab IT- meeskond peaaegu 25% kogu personalist. Kuna IT-per-
sonali
palgatase
on
kasvanud
ja
näib
lähitulevikus
kasvavat
rohkem
kui
teiste
personalisegmentide
puhul,
on
LHV
prog-
noosinud konkurentidest kiiremat palgakasvu.
Maksevahendajate
teenindamine
on
mahuäri
ja
makroma-
janduslike arengute suhtes tundlik, kuid seda täiesti teist-
moodi
kui
pangandus.
Üldjuhul
mõjutavad
maksevahenda-
jate teenindamise äritulemusi kolm peamist tegurit:
-
riikidevaheline
kauplemistegevus
-
valuutakursside
volatiilsus
-
regulatsioonid
Kaks esimest on väga sarnased: enamik maksevahen- dajaid pakub lühikese aja jooksul teatud valuuta ülekand- mist/konverteerimist teise piirkonda/valuutasse. Vajadus sellise äri järele kasvab siis, kui riikide vahel on kas kindlad
ärisuhted
või
kui
üks
valuuta
muutub
väga
volatiilseks
ja
ette-
võtted
peavad
oma
positsioone
kiiresti
maandama.
Kolmas
valdkond
on
seotud
regulatsioonidega.
Finantsvahendajate
ärimudelid
liiguvad
rohkemate
regulatsioonide
suunas,
mis
mõjutavad enamikku osalejatest.
Varahaldust makromajanduslik areng peaaegu ei mõjuta. Tulemused sõltuvad kahest peamisest tegurist:
-
pensionifondide
haldamine
-
poliitiline
risk
Pensionifondide haldamine on tulemuste saavutamisel võtmetähtsusega. Alates 2019. aasta IV kvartalist on fondi haldustasusid arvestatud edukustasu põhimõttel. LHV on seadnud eesmärgiks ületada kokkulepitud võrdlusin- deksi pikema perioodi jooksul, kuid mitte lähiaastatel. Viimase kümne aasta jooksul oleme edestanud kõiki oma konkurente.
Varahaldust
mõjutav
teine
suur
risk
on
poliitiline
risk.
Viimase
viie
aasta
jooksul
on
pensionifondide
haldustasude
arvuta-
misel
igal
aastal
toimunud
muutusi.
LHV
on
nende
muutus-
tega edukalt toime tulnud ja suutnud saavutada häid tule-
musi
vaatamata
seadusandluse
pidevatele
muudatustele.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
49
Likviidsus ja kapitaliseeritus
Grupi
likviidsuse
kattekordaja
(LCR),
mida
arvutatakse
vasta-
valt
Baseli
komitee
määratlusele,
oli
detsembri
lõpu
seisuga
147,9% (31.12.2019: 144,8%). Grupi likviidsusolukord ei ole
muutunud,
sest
LCR-i
vähenemise
taga
on
finantsvahenda-
jate poolt panka paigutatud hoiused, mida kaetakse 100%
ulatuses
likviidsete
vahenditega.
Finantsvahendajate
hoiu-
seid arvesse võtmata oli Grupi LCR 31. detsembri 2020. aasta seisuga 269,3%. Grupp loeb likviidsuspuhvrite hulka raha keskpangas ja teistes krediidiasutustes ning võlakir- japortfelle – need moodustasid finantsseisundi aruande mahust 55% (31.12.2019: 43%). Grupi laenude ja hoiuste
suhe
2020.
aasta
lõpus
oli
54%
(31.12.2019:
62%).
Grupi omavahendite tase seisuga 31. detsember 2020 oli 293,6 miljonit eurot (31.12.2019: 241,8 miljonit eurot).
Võrreldes
sisemise
kapitali
adekvaatsuse
eesmärgiga,
mis
on 16,00%, on Grupp aruandeperioodi lõpu seisuga hästi kapitaliseeritud. Kapitali adekvaatsuse tase oli 19,33% (31.12.2019: 17,97%) ning esimese taseme omavahendite
suhtarv 14,39% (31.12.2019: 13,88%), oluliselt kõrgemal
regulatiivsest
määrast,
mis
on
11,3%
(31.12.2019:
11,3%).
Grupp
kasutab
krediidi-
ja
tururiski
kapitalinõuete
arvutami-
seks
standardmeetodit
ning
operatsiooniriski
kapitalinõuete
arvutamiseks
baasmeetodit.
Grupp
on
aruandeaastal
ning
sellele eelnenud aastal täitnud kõiki kapitalinõudeid.
Igal
aastal
viiakse
läbi
sisemise
kapitali
adekvaatsuse
hinda-
mise
protsess
(ICAAP),
mille
eesmärk
on
tuvastada
võimalik
kapitalivajadus
lisaks
regulatiivsetele
kapitalinõuetele.
Vastavalt
Baseli
Pangajärelevalve
Komitee
nõuetele
arvu-
tatud finantsvõimenduse määr oli seisuga 31. detsember 2020 4,40% (31.12.2019: 6,18%). Finantsvõimenduse määr
on
Grupi
esimese
taseme
omavahendite
ja
Grupi
kogu
riski-
positsiooni (sh riskipositsioon varadelt ja finantsseisundi
aruande
välistelt
kohustistelt)
jagatis.
Aruandeperioodi
lõpu
finantsvõimenduse
määr
on
viimase
kvartali
kuude
aritmee-
tiline keskmine.
Omavahendite
ja
kõlblike
kohustiste
miinimumnõue
(MREL)
on kriisilahenduskava üheks osaks ning kohustab LHV-d omama piisavas koguses omavahendeid ning tagamata pikaajalisi kohustisi, mida saab kriisilahenduse kava järgi kasutada kahjumite katteks. MREL-i miinimummääraks on kehtestatud 5,79% ning kord aastas vaatab Finant- sinspektsioon selle üle. LHV Grupil oli nimetatud suhtarv aasta lõpu seisuga 6,38% (2019: 8,70%) ning see sisaldab piisavat puhvrit 2021. aasta kasvuplaanide teostamiseks. Teisalt sunnib see LHV-d muutma oma senist ainult hoius- tega finantseerimise poliitikat ning Grupp hakkab MREL-i suhtarvu juhtimiseks kaasama ka võlakirjade või laenu
vormis
MREL-i
jaoks
kvalifitseeruvaid
kohustisi.
2021.
aastal
viiakse
MREL-i
arvutamine
vastavusse
Euroopa
Pangan-
dusjärelevalve
definitsioonidega
ning
see
hakkab
kohustiste
kogusumma asemel lähtuma riskiga kaalutud varadest.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
50
Kapitalibaas
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Sissemakstud
aktsiakapital
28 819
28 454
Ülekurss
71 468
70 136
Kasumi
arvel
moodustatud
kohustuslik
reservkapital
4 713
4 713
Muud
reservid
0
212
Eelmiste
aastate
jaotamata
kasum
90 434
69 452
Immateriaalne
põhivara
(miinusega)
-18 761
-18 319
Aruandeperioodi
kasum
(COREP)
14 239
12 186
Mahaarvamised
-323
-33
Esimese
taseme
põhiomavahendite
elemendid
või
mahaarvamised
-2 188
0
Selliste
finantssektori
ettevõtjate
esimese
taseme
põhiomavahenditesse
kuuluvad
instrumendid,
kus
krediidiasutusel
on
oluline
investeering
-4 842
0
Esimese taseme omavahendid
183 559
166 801
Täiendavad
esimese
taseme
omavahendid
35 000
20 000
Esimese
taseme
omavahendid
kokku
218 558
186 801
Allutatud
kohustised
75 000
55 000
Teise taseme omavahendid kokku
75 000
55 000
Piiranguid
ületavad
allutatud
kohustised
ja
eelisaktsiad
0
0
Neto-omavahendid
kapitali
adekvaatsuse
arvutamiseks
293 559
241 801
Kapitalinõuded
Keskvalitsused
ja
keskpangad
standardmeetodil
363
920
Krediidiasutused
ja
investeerimisühingud
standardmeetodil
8 060
4 183
Äriühingud
standardmeetodil
865 624
818 918
Jaenõuded
standardmeetodil
197 849
167 276
Avalik
sektor
standardmeetodil
3 250
2
Eluasemekinnisvara
standardmeetodil
243 971
208 693
Viivituses
nõuded
standardmeetodil
13 362
5 242
Investeerimisfondide
aktsiad
ja
osakud
standardmeetodil
7 145
8 052
Muud
varad
standardmeetodil
49 321
17 875
Krediidiriski
ja
vastaspoole
krediidiriski
kapitalinõuded
kokku
1 388 945
1 231 161
Valuutariski
kapitalinõue
standardmeetodil
3 950
4 211
Intressipositsiooniriski
kapitalinõue
standardmeetodil
0
0
Aktsiapositsiooniriski
kapitalinõue
standardmeetodil
972
959
Krediidiväärtuse
korrigeerimise
riski
kapitalinõue
82
22
Operatsiooniriski
kapitalinõue
baasmeetodil
124 638
109 546
Kokku
kapitalinõuded
adekvaatsuse
arvutamiseks
1 518 587
1 345 899
Kapitali
adekvaatsus
(%)
19,33
17,97
Esimese
taseme
kapitali
suhtarv
(%)
14,39
13,88
Esimese
taseme
põhikapitali
suhtarv
(%)
12,09
12,39
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
51
LHV emiteeritud aktsiad ja võlakirjad
Viimastel
aastatel
on
LHV-d
kapitaliseeritud
kiiresti
kasvava
kohaliku
jaepangana,
millel
on
selge
maksevahendajatele
suunatud nišš. LHV tootlus ja investeeringud ei väljendu mitte üksnes aktsiahinnas, vaid ka allutatud võlakirjadega seotud dividendides ja intressides. LHV on emiteerinud mitmeid väärtpabereid:
Nimetus
ISIN-kood
Emitent
Summa
Lunastustähtaeg
Börs
Lihtaktsia
EE3100073644
AS
LHV
Group
28 819 092
-
Nasdaq Tallinna
põhinimekiri
Esimese
taseme
allutatud
võlakiri
EE3300111780
AS
LHV
Group
20 000 000
tähtajatu
Esimese
taseme
allutatud
võlakiri
EE3300001668
AS
LHV
Group
15 000 000
tähtajatu
Allutatud
võlakiri
EE3300001791
AS
LHV
Group
35 000 000
30/09/2030
Nasdaq
Baltic
võlakirjade
nimekiri
Allutatud
võlakiri
EE3300111558
AS
LHV
Group
40 000 000
28/11/2028
Nasdaq
Baltic
võlakirjade
nimekiri
LHV on emiteerinud ainult ühe klassi aktsiaid nimiväärtu-
sega
1
euro.
Iga
aktsia
annab
ühe
hääle.
LHV
Grupi
aktsia-
tega
kaubeldakse
NASDAQ
Tallinna
põhinimekirjas
alates
2016. aasta maist.
Aktsionäride
arv
10 713
Kümme
suurimat
aktsionäri:
Esindatud
riikide
arv
33
Aktsionäri
nimi
Aktsiate
arv
Osakaal
Eesti
residentide
osakaal
78,74%
AS
Lõhmus
Holdings
3 618 920
12,56%
Eesti
residentide
osakaal
koos
kahe
asutajaga
95,25%
RAIN
LÕHMUS
2 538 367
8,81%
Eraisikute
osakaal
25,75%
Viisemann
Investments
AG
2 186 432
7,59%
Juriidiliste
isikute
osakaal
69,64%
Ambient
Sound
Investments
OÜ
1 653 709
5,74%
Institutsionaalsete
investorite
osakaal
2,98%
Krenno
OÜ
1 210 215
4,20%
Esindajakontode
osakaal
1,99%
AS Genteel
1 082 744
3,76%
LHV
klientide
osakaal
84,75%
AS
AMALFI
1 031 310
3,58%
Kristobal
OÜ
712 488
2,47%
SIA
KRUGMANS
688 199
2,39%
Bonaares
OÜ
638 276
2,21%
•
13
908
669
aktsiat
(48%)
kuulusid
nõukogu
ja
juhatuse
liikmetele ja nendega seotud isikutele.
•
14
910
423
aktsiat
(52%)
kuulusid
Eesti
ettevõtjatele
ja
investoritele ja nendega seotud isikutele.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
52
Aktsia hind
2020. aasta alguses oli aktsia hind 12 eurot. Aasta jooksul tõusis aktsia hind 63% ja ulatus aasta lõpuks 19,5 euroni, edestades OMX üldindeksit.
Madalaim kaubeldav hind oli 9,16 eurot ja kõrgeim 19,50 eurot. Kaalutud keskmine hind oli 12,74 eurot. Kokku kaubeldi 2,8 miljoni aktsiaga. Aktsiahinna alusel oli LHV turuväärtus 562 miljonit eurot.
Dividendipoliitika osas püüab LHV saavutada pikaajalist dividendide kasvu, mõjutamata negatiivselt grupi omava-
hendite suhtarve. Aastane dividend koos dividendiga seotud maksudega moodustab 25% maksueelsest kasu-
mist.
Igal
aastal
hinnatakse
dividendi
valitsevate
majandus-
olude,
grupi
kasumi,
kasvuvõimaluste,
regulatiivsete
nõuete
ja
kapitalipositsiooni
valguses.
Lisaks
on
LHV
võtnud
vastu
konservatiivse
otsuse
mitte
võtta
LHV
aktsiatega
kauplemis-
positsioone ega aktsepteerida neid tagatisena. Aktsiaopt-
siooniprogrammide
elluviimisel
on
aktsionärid
delegeerinud
volitused uute aktsiate emiteerimiseks nõukogule.
LHV
aktsia
hinna
muutus
100%
90%
80%
70%
60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%
-10%
100 000
90 000
80 000
70 000
60 000
50 000
40 000
30 000
20 000
10 000
0
LHV % OMX % Maht
LHV-l on Nasdaq Tallinna Börsil olnud kaks allutatud võla- kirjaemissiooni. Esimese võlakirja lõpptähtaeg on 2028. aastal ja teise lõpptähtaeg 2030. aastal. 2020. aastal andis LHV välja ühe allutatud võlakirja summas 40 miljonit eurot,
mis
suurendab
LHV
võlakirjade
summat
110
miljoni
euroni.
Emiteeritud uus võlakiri koos kapitali kaasamisega täien- dava esimese taseme täiendavate omavahendite hulka
kuuluvate
võlakirjade
vormis
võimaldasid
LHV-l
tugevdada
LHV
Grupi
kapitaliseeritust
LHV
Panga
kasvu
toetuseks.
Võlakirjade nimekirjadega seoses soovib LHV märkida, et võlakirjadega kauplemine Nasdaq Balti börsi Balti võla- kirjade nimekirjas väga piiratud, kuna enamik investoreid järgivad strateegiat „investeerida ja hoida“.
2020. aasta lõpuks oli LHV Grupil enam kui 4 033 võla- kirjaomanikku, kellest üle 1 100 investoril oli positsioone
mitme
võlakirjaga.
81%
investoritest
on
LHV
Panga
kliendid.
Neile järgnesid 13%-ga Swedbanki ja 5%-ga SEB kliendid. 66,50% võlakirjadest olid juriidiliste isikute omanduses.
LHV võlakirjadesse on investeerinud 16 eri riigi investorid.
97,68% võlakirjadest
olid
siiski
Eesti
residentide
omanduses.
01.01.18 01.02.18 01.03.18 01.04.18 01.05.18 01.06.18 01.07.18 01.08.18 01.09.18 01.10.18 01.11.18 01.12.18 01.01.19 01.02.19 01.03.19 01.04.19 01.05.19 01.06.19 01.07.19 01.08.19 01.09.19 01.10.19 01.11.19 01.12.19 01.01.20 01.02.20 01.03.20 01.04.20 01.05.20 01.06.20 01.07.20 01.08.20 01.09.20 01.10.20 01.11.20 01.12.20
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
53
Aktsiaoptsioonid
2014. aastal kinnitasid LHV Grupi aktsionärid juhatuse liik-
metele
ja
võtmetöötajatele
aktsiaoptsiooniprogrammi,
mille
tingimused on jäänud sestsaadik enam-vähem samaks.
Aktsiaoptsioonide
väljastamise
eesmärgiks
on
juhatuse
liik-
mete
ja
töötajate
huvide
efektiivsem
ühildamine
aktsionäride
ja
klientide
huvidega.
Teine
eesmärk
on
pakkuda
tööjõuturul
konkurentidega võrdväärset tasustamissüsteemi.
Programmi
raames
lisandub
põhipalgale
iga-aastane
tule-
mustasu, mille suurus või maksmine on vastavuses indivi-
duaalsete
ja
LHV
eesmärkide
täitmise
või
mittetäitmisega.
Programmi eesmärgid on:
•
konkurentsivõimelise
tasustamise
tagamine,
et
olla
tööjõuturul atraktiivne;
•
võtmeisikute
hoidmine
ja
motiveerimine
läbi
omani-
kusuhte loomise;
•
aktsionäride
ja
töötajate
huvide
ühildamine;
•
ettevõtte
väärtuse
kasvatamine
läbi
tulemusjuhtimise.
Optsiooniprogrammi tulemustasu instrumendiks on 100%
aktsiaoptsioonid.
Aktsiaoptsioonide
tähtaeg
on
kolm
aastat
alates optsioonide andmise hetkest. Alates 2018. aastast
on
juhatuse
liikmetele
väljastatud
optsioonide
suhtes
kohal-
datud täiendavaid tingimusi – neil ei ole lubatud vastavaid aktsiaid pärast optsiooniõiguste täitmisele pööramist veel ühe aasta jooksul müüa. Kolmeaastane periood enne aktsiate väljastamist annab võimaluse tulemusi hinnata
pikaajaliselt.
Optsioone
ei
saa
realiseerida
rahas.
Aktsiaopt-
sioone väljastatakse igal aastal maksimaalselt kuni 2%
ulatuses
LHV
aktsiate
koguarvust.
LHV-l
on
õigus
keelduda
aktsiaoptsioonide
realiseerimisest
ja
aktsiate
väljastamisest
õigustatud isikule kas osaliselt või tervikuna juhul, kui:
•
LHV
üldkoosolek
või
üldkoosoleku
otsuse
alusel
nõukogu
ei
võta
vastu
otsust
LHV
aktsiakapitali
suurendamise
ja
aktsiate
emiteerimise
kohta;
•
optsioonide
saamiseks
õigustatud
isiku
juhatuse
liikme
leping või töösuhe on lõppenud optsioonide saami-
seks
õigustatud
isiku
algatusel
või
vastavalt
töölepingu
seaduse §-le 88 või kui töölepingu seadust muude-
takse,
siis
analoogsel
alusel,
kusjuures
LHV
nõukogu
otsuse
alusel
on
võimalik
teha
käesoleva
punkti
kohal-
datavuse osas erandeid;
•
LHV või selle asjakohase tütarettevõtte üldised
majandustulemused
on
eelneva
perioodiga
võrreldes
märkimisväärselt halvenenud;
•
optsioone saama õigustatud isik ei täida enam tule-
muskriteeriume
või
ei
vasta
seaduses
sätestatud
kredii-
diasutuse/fondivalitseja juhile või töötajale esitatud nõuetele;
•
LHV
või
selle
asjakohane
tütarettevõte
ei
täida
enam
usaldatavusnormatiive
või
vastava
äriühingu
riskid
ei
ole adekvaatselt kaetud omavahenditega;
•
optsioonide
andmisel
on
tuginetud
andmetele,
mis
osutusid
olulisel
määral
ebatäpseks
või
ebaõigeks.
Sarnaselt 2014. aastaga on aktsiaoptsioone ajavahemikul 2015–2020 väljastatud igal aastal. 2020. aastal realiseeriti 2017. aastal väljastatud optsioonid täies mahus. Järgmine
aktsiaoptsioonide
väljastamine
võib
aset
leida
2021.
aastal
vastavalt nõukogu otsusele.
Aktsiaoptsioonide saamine ja suurus sõltusid ettevõtte üldiste ning juhatuse liikmete ja töötajate individuaal- sete tegevuseesmärkide edukast täitmisest. 2020. aasta alguses väljastati aktsiaoptsioone 107 inimesele, summas 2 444 tuhat eurot. 2019. aasta alguses väljastati aktsiaopt-
sioone
86
inimesele,
summas
2
209
tuhat
eurot.
2018.
aasta
alguses väljastati aktsiaoptsioone 72 inimesele, summas 1 458 tuhat eurot. 2017. aasta alguses väljastati aktsiaopt- sioone 69 inimesele, summas 1 573 tuhat eurot. Aktsiaopt-
sioonide
saamiseks
sõlmiti
juhatuse
liikmete
ja
töötajatega
aktsiaoptsioonilepingud kolmeaastase perioodiga.
2018.
aastal
väljastatud
aktsiaoptsioonide
realiseerimiseks
on aktsiate märkimisperiood ajavahemikul 01. aprill 2021–
30. aprill 2021 ning 1-eurose nimiväärtusega aktsiaid saab omandada hinnaga 5,33 eurot aktsia kohta. 2019. aastal
väljastatud
aktsiaoptsioonide
realiseerimiseks
on
aktsiate
märkimisperiood ajavahemikul 01. aprill 2022–30. aprill 2022 ning 1-eurose nimiväärtusega aktsiaid saab oman- dada hinnaga 4,90 eurot aktsia kohta. 2020. aastal väljas-
tatud
aktsiaoptsioonide
realiseerimiseks
on
aktsiate
märki-
misperiood
ajavahemikul
01.
aprill
2023–30.
aprill
2023
ning
1-eurose
nimiväärtusega
aktsiaid
saab
omandada
hinnaga
5,96 eurot aktsia kohta.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
54
Finantsplaan
Ühena väga vähestest börsiettevõtetest avaldab LHV igal aastal viie aasta finantsplaani. Kuna prognoosiperiood on pikk, siis tuleb siduvalt vaadelda vaid esimest aastat; ülejäänud neli aastat aga on suunisteks selle kohta, mis suunas LHV näeb oma tegevuse arenemist.
Finantsplaani
eeldused
Suurim eeldus on seotud makromajandusliku olukorraga, mille suhtes me teadlikult ei plaani suuremaid muudatusi, et tutvustada LHV tegelikku arengut ilma olulise majan- duskeskkonna mõjuta. 2021. aastat mõjutab negatiivselt COVID-19, ent pärast seda oleme prognoosis lähtunud tagasihoidlikust SKP kasvust.
Lisaks arvame, et konkurents jääb praeguse olukorraga sarnaseks. Kaks suurimat muudatust, mida on arvesse
võetud: juba teadaolevad õigusaktide muudatused ja turu seisukohad intressimäärade osas. Suurimad õigusaktide muudatused on seotud teise samba pensionireformi ja kasvavate regulatsioonidega. Eeldame, et 30% klientidest lahkub teisest sambast. Finantsplaanis ei ole arvestatud võimalike edukustasudega.
Intressimäärade
poolelt
näeme,
et
intressimäärad
püsivad
kogu prognoositava perioodi vältel negatiivsena, jõudes 2025. aastaks miinus 0,20 juurde.
Selles
plaanis
on
jätkuvalt
arvestatud
LHV
nelja
ärivaldkon-
naga,
millest
Eesti
pangandus
ja
varahaldus
on
juba
praegu
tugevad
ning
maksevahendajate
ja
kindlustuse
ärivaldkond
suureneb. Plaani juures ei ole arvesse võetud võimalikku tulu Ühendkuningriiki rajada kavatsetavast pangast.
Kasumiaruanne
(miljonites
eurodes)
2021
2022
2023
2024
2025
Neto
intressitulu
88
97
111
132
157
Neto
teenustasutulu
31
36
43
50
58
Netokasum
kindlustustegevusest
2
4
5
6
8
Netokasum
finantsvaradelt
0
0
1
1
1
Muud tulud
0
0
0
0
0
Netotulud
kokku
121
138
160
190
224
T
e
g
e
v
u
s
k
u
l
u
d
kokku
-51
-58
-63
-70
-77
Kulum
-9
-5
-6
-6
-6
Laenude
allahindluse
kulu
-12
-12
-14
-16
-18
Kasum
enne
tulumaksu
49
63
78
98
123
Tulumaksukulu
-1
-1
-1
-1
-1
Avansiline
tulumaksukulu
-6
-8
-9
-11
-14
Puhaskasum
42
54
68
86
109
Puhaskasum
/
vähemusosaluse
osa
2
3
4
5
7
Puhaskasum
/
grupi
aktsionäride
osa
39
51
64
81
101
Finantsseisundi
aruanne
(miljonites
eurodes)
2021
2022
2023
2024
2025
Raha
ja
raha
ekvivalendid
2 269
2 797
2 835
3 032
3 313
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
204
203
203
201
201
Antud
laenud
(neto)
2 604
3 058
3 573
4 120
4 690
Pikaajalised
finantsinvesteeringud
7
8
8
9
9
Muud varad
48
52
53
55
58
V
a
r
a
d
kokku
5 132
6 118
6 673
7 417
8 271
Klientide
hoiused
kokku
-4 101
-4 746
-5 284
-5 924
-6 604
Saadud
laenud
-599
-868
-814
-838
-936
Allutatud
laenud
-111
-131
-136
-136
-111
Muud kohustised
-44
-50
-54
-61
-67
Kohustised
kokku
-4
854
-5
795
-6
289
-6
958
-7
718
Omakapital
kokku
-278
-324
-384
-459
-553
Kohustised
ja
omakapital
kokku
-5
132
-6
118
-6
673
-7
417
-8
271
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
55
Suhtarvud ja näitajad
2021
2022
2023
2024
2025
ROE
aktsionäridele
kuuluvalt
kasumilt
15,8%
17,7%
18,9%
20,0%
20,9%
ROE
aktsionäridele
kuuluvalt
maksueelselt
kasumilt
18,7%
20,5%
21,7%
22,9%
23,9%
C/I
50%
46%
43%
40%
37%
L/D
63%
64%
68%
70%
71%
Laenukahjude
suhtarv
0,5%
0,4%
0,4%
0,4%
0,4%
E
P
S
(eurodes)
1,36
1,72
2,13
2,65
3,29
Dividend
(tuhandetes
eurodes)
8 358
8 879
11 285
14 055
17 711
DPS
(eurodes)
0,29
0,30
0,38
0,47
0,58
CET1
12,3%
12,5%
12,9%
14,3%
15,7%
T1
14,1%
14,1%
14,3%
15,6%
16,4%
CAD
18,2%
18,6%
18,3%
19,4%
19,4%
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
56
Grupi
tütarettevõtete
2020.
aasta
ülevaade
A
S
-
i
L
H
V
P
a
n
k
k
o
n
s
o
l
i
d
e
e
r
i
m
i
s
g
r
u
p
p
LHV missioon on parem juurdepääs finantsteenustele ja
kapitalile.
LHV
visioon
on,
et
inimesed
ja
ettevõtted
julgeksid
suurelt
mõelda
ja
ette
võtta,
seades
kõrgeid
sihte
ja
investee-
rides
tulevikku.
LHV
väärtused
on:
lihtne, toetav,
tulemuslik.
LHV
Pank
(edaspidi
pank)
on
suurim
kodumaine
pank.
Pank
keskendub
ettevõtliku
meelelaadiga
aktiivsetele
ja
iseseisva-
tele
klientidele.
Erakliendile
pakub
pank
igapäevaste
rahaas-
jade
korraldamist
ja
eluasemelaene,
eristudes
parimate
raha
kasvatamise
teenustega.
Ärikliendile
pakub
pank
paindlikku
ja
sobivat
finantseerimist
ning
igapäevaste
rahaasjade
korral-
damist. Finantsvahendajatele pakub pank ühtset panga- teenuste platvormi eurodes ja naelades. Panga tooted ja
teenused
on
lihtsad,
läbipaistvad
ning
asjakohased.
Kliendiga
suhtleb
pank
peamiselt
kaasaegsete
elektrooniliste
kanalite
kaudu. Kokkuhoitud kulud jõuavad panga klientideni läbi igapäevaste teenuste taskukohaste hindade.
Pank
on
jõudnud
üle
10%
turuosani
Eestis
nii
igapäevapan-
ganduses,
hoiustes
kui
ka
ettevõtete
laenudes.
Igapäevapan-
ganduses
ja
hoiustes
on
pank
tõusnud
kolmandaks
pangaks
Eestis.
Eesti
on
panga
koduturg
ja
pank
tahab
olla
siin
võima-
likult
tugev.
Panga
pikaajaline
siht
on
saada
kõige
suuremaks
ja kasumlikumaks pangaks Eestis. Seejuures keskendub
pank
kõrgele
efektiivsusele,
innovatsioonile
ja
parima
teenin-
duse
pakkumisele.
Pank
mõjutab
Eesti
ettevõtlust
ja
inimeste
finantskäitumist
turu
parima
tundmise,
aktiivsuse
ning
uuen-
duslike
ja
kiireimate
teenustega.
Pank
positsioneerib
ennast
kohaliku pangana Eestis. Pank on täisteenust pakkuv kodu- pank kliendile, kelle sissetulekud laekuvad panka ja kes kasutab aktiivselt panga teenuseid.
Panga
esindused
asuvad
Tallinnas,
Tartus
ja
Londonis.
2021.
aasta lõpus avab pank esinduse Pärnus. Pangas töötab ligi
500
inimest
ja
panga
teenuseid
kasutab
üle
250
000
kliendi.
Pank konsolideerib 65% tütarettevõttest AS LHV Finance (edaspidi LHV Finance), mis tegeleb tarbimisfinantseerimi- sega (edaspidi Grupp).
Äritegevus
2020. aastal jätkus panga väga kiire kasv. Panga klientide arv kasvas aastaga enam kui 50 000 võrra ehk 28%, 259
000
kliendini.
Esimese
kvartali
lõpus
Eestis
laiemalt
levima
hakanud
koroonaviirus
COVID-19
ja
valitsuse
poolt
väljakuu-
lutatud eriolukord mõjutasid klientide aktiivsust, kuid seda
vaid lühiajaliselt. Klientide aktiivsus taastus juba teise kvar- tali lõpuks ning aasta lõpuks saavutati klientide aktiivsuses ja ärimahtudes uued rekordtasemed. Kui enamus panga
inimesi
töötas
eriolukorra
ajal
kodust,
siis
kliendikontorid
hoiti
lahti
tavapärastel
aegadel.
Panga
Ühendkuningriigi
filiaali
klientide
arv
kasvas
130
finantsvahendajast
kliendini,
kellel
on
omakorda rohkem
kui
10
miljonit
lõppklienti
üle
maailma.
Panga hoiused kasvasid aastaga 53% 4 141 miljoni euroni.
Tavaklientide hoiused kasvasid aastaga 46% 2 871 miljoni
euroni ja finantsvahendajate hoiused 180% 1 054 miljoni
euroni.
Finantsvahendajate
hoiuste
kasvu
taga
on
viimases
kvartalis
märkimisväärselt
kasvanud
virtuaalrahade
hinnad
ja
klientide
huvi
nendesse
investeerimise
vastu.
Hoiuseplat-
vormide kaudu kaasatud hoiused kahanesid 42% 216 miljoni euroni. Hoiuseplatvormide kaudu raha kaasamine on panga jaoks seotud kõrgemate intressikuludega ja kuna puudus suurem vajadus täiendavate hoiuste kaasamiseks, ei olnud pank aasta jooksul aktiivne platvormidel hoiuste kaasamisega.
Panga laenud kasvasid aastaga 31% 2 209 miljoni euroni.
Ettevõtete
laenud
kasvasid
aastaga
40%
1
191
miljoni
euroni
ja
jaelaenud
22%
1
017
miljoni
euroni.
Jaelaenudest
moodus-
tasid
68%
kodulaenud,
13%
liising
ja
19%
ülejäänud
laenud.
Oktoobri
alguses
viisid
pank
ja
Danske
Pank
lõpule
tehingu,
millega pank omandas Danske Panga Eesti ettevõtetega ja avaliku sektoriga seotud krediidiportfelli käitise ülemineku
vormis.
Tehingu
lõplikuks
mahuks
kujunes
273
miljonit
eurot.
Võttes arvesse ostuhinna 19 miljoni eurost allahindlust, kasvas panga laenuportfell tehingu tulemusena 254 miljoni
euro
võrra.
Danske
Pangalt
võeti
üle
346
ärikliendi,
252
korte-
riühistu ja 80 avaliku sektori kliendi teenindamine. Soetatav
krediidiportfell
sisaldas
56%
osas
kohalikele
omavalitsustele
antud laenusid. Alates tehingu vormistamisest on portfellist lisanduv kasum suurusjärgus 4 miljonit eurot aastas.
Panga
puhaskasum
kasvas
aastaga
57%
34,6
miljoni
euroni.
Panga tulud kasvasid 45% ja kulud vaid 12%. Neto intres- situlude kasv tulenes peamiselt ettevõtete ja kodulaenude
mahtude
kasvust
ning
Danske
laenude
portfelli
lepingute
alla-
hindluse
varasemast
konverteerumisest
lepingute
muutmisel.
Neto teenustasutulude kasv tulenes peamiselt ärimahtude kasvust investeerimisteenuste ja finantsvahendajate vald-
konnas.
Laenude
allahindlused
suurenesid
aasta
jooksul
10,9
miljonit
eurot.
Lisaks
kajastavad
aasta
tulemused
muutunud
raamatupidamise reeglite järgi arvestada tulevat järgmise aasta avansilist tulumaksukulu 1,2 miljonit eurot eeldatava
tulevikus
makstava
dividendi
pealt.
Panga
efektiivsusnäitajad
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
57
olid väga kõrged. Panga omakapitali tootlus puhaskasumilt (aktsionäride osa) oli 17,3%, kulu ja tulu suhe 41,0% ning laenukahjumid 0,6%.
Aprillist kuni septembri lõpuni kehtis Eestis pankade vahel
kokkulepitud
ühine
maksepuhkuste
andmise
kord.
Kui
aprillis
oli klientide huvi maksepuhkuse taotlemise vastu suur, siis alates maist hakkas see vähenema ja juuni lõpus oli huvi
maksepuhkuste
vastu
minimaalne.
Teisel
poolaastal
lõppes
juba märkimisväärne osa maksepuhkustest ja aasta lõpuks oli panga maksepuhkusel olevate laenude kogusumma langenud 180 miljoni euroni. Kuigi mõne kriisist otseselt mõjutatud ettevõtete panganduse laenukliendi krediidirei- ting on halvenenud ja see on toonud kaasa täiendava alla-
hindluse,
on
panga
laenuportfelli
kvaliteet
tervikuna
püsinud
tugevana
ja
maksetähtaja
ületanud
laenude
osakaal
jätkuvalt
väga madalana.
Panga finantsseisundi aruande maht kasvas aastaga 64%
4 939 miljoni euroni. Likviidsete vahendite efektiivsemaks
paigutamiseks
osales
pank
Eesti
riigi
võlakirjade
kahel
emis-
sioonil, saades emissioonidest kokku 400 miljoni euro eest võlakirju. Euroopa Keskpank andis Finantsinspektsiooni
ettepanekul
pangale
loa
väljastada
pandikirju,
et
pank
saaks
kaasata eluasemelaenude tagatisel pikaajalist rahastust, millega vähendada väljalaenamiseks mõeldud raha hinda.
Juuni
alguses
toimus
panga
pandikirjade
esimene
ja
edukas
emissioon mahus 250 miljonit eurot, perioodiga 5 aastat ja intressimääraga 0,12% aastas. Emissioonis osales 31 insti- tutsionaalset investorit 13 riigist üle Euroopa. Keskpankade
ja
riikideüleste
investorite
huvi
moodustas
41%
emissioonist,
Saksamaa institutsionaalsete investorite huvi 20% ja Skan-
dinaavia
institutsionaalsete
investorite
huvi
19%.
Rahvusva-
heline
reitinguagentuur
Moody’s
andis
pandikirjadele
reitingu
(P)Aa1.
Pandikirjade
esmaemiteerimine
suurendas
panga
finantseerimisallikate
hulka
ning
võimaldab
edaspidi
kaasata
finantseerimist odavamalt ning paindlikumalt. Septembris
emiteeris
pank
veel
100
miljoni
euro
eest
pandikirju
ja
kaasas
Euroopa
Keskpanga
TLTRO-III
programmist
200
miljoni
euro
ulatuses finantseerimisvahendeid.
Seoses koroonaviiruse COVID-19 pandeemiaga jõustus kapitalinõuete määruse muudatus sooduskoefitsiendiga riskiga kaalutud varade arvestamise kohta väikese ja kesk-
mise
suurusega
ettevõtetel,
mis
vähendab
märkimisväärselt
selliste
ettevõtete
riskiga
kaalutud
varade
mahtu
panga
jaoks.
Muudatuse eesmärk on toetada väikese ja keskmise suuru-
sega
ettevõtetele
laenamist
Euroopa
Liidus
laiemalt.
Väikese
ja
keskmise
suurusega
ettevõtte
definitsiooni
alla
kuulub
üle
90% panga laenuportfellist, mistõttu vähenesid selle tule-
musena
panga
riskiga
kaalutud
varad
159,4
miljonit
eurot
ja
kapitali vabanes 25,5 miljonit eurot.
2020. aasta lõpus kinnitas Moody’s Investors Service üle pangale varem antud krediidireitingu investeerimisjärgu
tasemel
stabiilse
väljavaatega.
Reitingu
kinnitamisel
võttis
Moody’s
arvesse
panga
tugevat
kapitaliseeritust
ja
kasumlik-
kust, mis tasakaalustab panga kiiret kasvu.
Ettevõtte audiitor on 2020. aasta jooksul osutanud pangale muid kindlustandvaid teenuseid, mille läbiviimise kohustus
tuleneb
vastavalt
krediidiasutuste
seadusest
ja
väärtpaberi-
turu seadusest.
Arendustegevus
Aasta jooksul toodi turule mitmeid uusi tooteid. Aasta algu-
sest
sai
võimalikuks
lapsele
konto
avamine
internetipangas.
Uutest
makseteenustest
toodi
turule
Apple
Pay,
Google
Pay,
Fitbit
ja
Garmin
nutikellade
viipemaksed,
Alexela
krediitkaart,
virtuaalne ISIC üliõpilaspilet ja kaardi PIN-koodi tellimine mobiilipanka. Lisaks toodi turule nimemakse teenus ehk
makse,
mida
saab
teha
vaid
telefoninumbri
alusel,
sealhulgas
pankade vahel. Ettevõtetele toodi turule maksete kogumise täisteenus, mille abil pakuvad kaupmehed oma klientidele sobivaid viise kauba või teenuste eest tasumiseks. Koos
teiste
pankadega
tõstis
pank
viipemaksete
limiidi
50
eurole
ja
välkmakse limiidi 100 000 eurole. Alates maist alustas pank
taas
Eesti
residendist
klientidele
dollarimaksete
pakkumist.
F
i
n
a
n
t
s
v
a
h
e
n
d
a
j
a
t
e
s
t
klientidele
avati
aasta
alguses
reaalajas
toimivad naelamaksed. Naelamaksete pakkumise alusta- misega sai pank ainulaadse eelise pakkuda finantsvahen- dajatest klientidele rakendusliidese LHV Connect kaudu ööpäev läbi nii reaalajas euro- kui ka naelamakseid. Tege- mist on esimese pangapoolse rakendusliidesega, mis seda võimaldab. Lisaks toodi turule makseskeemidega liitumise kaudse liikme teenus. Teenus võimaldab finantsvahenda- jast kliendil liituda maksesüsteemiga ilma, et ettevõte peaks
ise
välja
ehitama
keerukat
infrastruktuuri.
Unikaalne
teenus
võimaldab LHV Connecti kaudu liidestuda kolme erineva
a
r
v
e
l
d
u
s
s
ü
s
t
e
e
m
i
g
a
:
S
E
P
A
,
S
E
P
A
I
n
s
t
a
n
t
j
a
F
a
s
t
e
r
Payments.
Investeerimisteenuste klientidele kaotati 2020. aasta algu-
sest
teenustasud
Balti
aktsiatega
tehingute
tegemisel.
Selle
sammuga muutis pank investeerimisega alustamise kätte- saadavaks kõigile. Panga mobiilirakenduses saab muga- valt avada konto, sõlmida investeerimiseks vajaliku lepingu ja sooritada esimesed aktsiatehingud Balti aktsiatega ilma teenustasudeta. Teenustasude kaotamine ja volatiilsed
aktsiaturud
suurendasid
oluliselt
klientide
väärtpaberitehin-
gute
mahtu
ning
tõid
pangale
kokkuvõttes
suuremad
teenus-
tasud
kui
planeeritud.
2021.
aasta
algusest
vähendati
lisaks
välisväärtpaberite
hoidmise
ja
välisaktsiate
tehingutasusid.
Seoses kogumispensionide seaduse jõustumisega toodi 2021. aasta jaanuarist turule pensioni investeerimiskonto, alustati avalduste vastuvõtmisega ja laiema turunduskam- paaniaga. Investeerimisteenustes on pank tõusnud turuliid- riks ja klientide hallatavate varade maht on jõudnud 1,9 mld euroni.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
58
Finantseerimistoodetest
toodi
turule
korteriühistu
laen.
Kasu-
tusele
võeti
kaugtuvastuse
võimalus
notaris,
mille
tulemusena
saab
näiteks
kodulaenu
taotleda
ja
vormistada
ning
notaritoi-
mingu teha kontaktivabalt.
Organisatsioon
Panga organisatsiooniline struktuur jaotub kuueks vald- konnaks, millel on oma osakonnad. Ärivaldkondadeks on
jaepanganduse,
ettevõtete
panganduse
ja
finantsvahenda-
jate valdkonnad ning toetavateks valdkondadeks infoteh-
noloogia,
finantsjuhtimise
ja
tugiteenuste
ning
riskijuhtimise
valdkonnad. Pangaülesteks tegevusteks on personalijuhti- mine, turundus ja kommunikatsioon, vastavuskontroll ning
ESG.
Finantsvahendajate
valdkonna
all
on
panga
Ühendku-
ningriigi filiaal.
Aasta jooksul loodi pangaülene ESG tegevusvaldkond ja
juhatuse
tasemel
finantsvahendajast
kliendi
aktsepteerimise
komitee, mille eesmärk on tõkestada panga ärakasutamist
rahapesus
ja
terrorismi
rahastamises
või
sellele
kaasaaita-
mises
ning
tunne
oma
klienti
põhimõtte
rakendamine
finants-
vahendajast kliendi puhul.
Seoses
Ühendkuningriigi
lahkumisega
Euroopa
Liidust
esitati
Ühendkuningriigi
järelevalvele
Ühendkuningriigi
filiaali
kui
kolmandast riigist pärit filiaali tegevusloa taotlus.
26.
juunil
2020
võtsid
LHV
Finance’i
aktsionärid
vastu
otsuse,
millega kutsuti alates 26. juunist 2020 nõukogust tagasi nõukogu liige Rain Lõhmus ja valiti uueks nõukogu liikmeks Madis Toomsalu.
30. novembril 2020 võttis panga nõukogu vastuse otsuse, millega kutsuti alates 20. jaanuarist 2021 juhatusest tagasi juhatuse esimees Erki Kilu ja valiti uueks juhatuse esime-
heks
Kadri
Kiisel.
Erki
Kilu
suundus
juhtima
Ühendkuningriiki
loodavat AS-i LHV Group tütarettevõtet eesmärgiga saada krediidiasutuse tegevusluba.
20.
jaanuaril
2021
võttis
LHV
Finance’i
nõukogu
vastu
otsuse,
millega kutsuti alates 29. jaanuarist 2021 juhatusest tagasi
juhataja
Kadri
Kiisel
ja
valiti
uueks
juhatuse
liikmeks
ja
juha-
tajaks Mari-Liis Stalde. Samal kuupäeval võtsid aktsionärid
vastu
otsuse,
millega
kutsuti
alates
29.
jaanuarist.2021
nõuko-
gust
tagasi
nõukogu
esimees
Erki
Kilu
ja
valiti
uueks
nõukogu
liikmeks
Kadri
Kiisel.
29.
jaanuaril
2021
võttis
nõukogu
vastu
otsuse,
millega
valiti
nõukogu
esimeheks
Kadri
Kiisel.
Aastaga kasvas panga töötajate arv 72 inimese võrra 507 inimeseni, sh passiivsed ja osalise koormusega, sh LHV
Finance’i
21
inimest.
Täistööaja
arvestuse
alusel
oli
aktiivsete
töötajate arv kokku 472 inimest.
Aasta jooksul sai pank mitme olulise tunnustuse osaliseks. Dive uuringus valiti pank jätkuvalt parima teenindusega
pangaks
Eestis.
CVKeskus.ee
ihaldusväärseimate
tööandjate
uuringus saavutas pank kolmanda koha. Pangas läbiviidud
personali
rahulolu-uuringu
Q12
tulemused
näitasid
inimeste
väga kõrget rahulolu. Eesti Keskkonnajuhtimise Assotsiat- sioon valis panga kontori Tallinnas City Plaza hoones aasta
parimaks
roheliseks
kontoriks
Eestis.
Euromoney
valis
LHV
Panga parimaks pangaks Eestis kolmandat aastat järjest ja
The
Financial
Times’i
ajakiri
The
Banker
teist
aastat
järjest.
Ilmus LHV raamat „Pangasaladus“, mis võtab kokku LHV esimesed kakskümmend tegevusaastat. Raamat on kätte-
saadav
paberköitena,
e-raamatuna
ja
audioraamatuna.
ESG
Märtsis liitus AS LHV Group ÜRO vastutustundliku pangan- duse põhimõtetega ja töötas välja tegevuskava antud luba-
duste
täitmiseks.
Muu
hulgas
plaanib
pank
muuta
enda
tege-
vuse
2022.
aastaks
kliimaneutraalseks,
lähtuvalt
seatud
sihist
täpsustada laenu- ja investeerimispõhimõtteid ning toetada
klientide
ja
Eesti
finantssektori
liikumist
rohelisemate
valikute
poole.
Vastavalt
ÜRO
vastutustundliku
panganduse
põhimõ-
tetele
on
pangal
tegevuste
rakendamiseks
neli
aastat.
Eesti valitsuse otsusega toetada Euroopa Liidu kliimastra-
teegiat
on
võetud
eesmärgid,
mille
saavutamine
nõuab
kogu
ühiskonna
ja
kõikide
sektorite
ühist
pingutust.
Finantssektoril
on seejuures mängida keskne roll majanduse kohanemisel
– laenuandmise ja investeeringute kaudu saavad pangad suunata rahavood jätkusuutlikesse tegevustesse, mis
toetavad
üleminekut
kliimaneutraalsele
majandusele.
ÜRO vastutustundliku panganduse põhimõtted on maailma
pankade
ja
ÜRO
keskkonnaprogrammi
finantsalgatuse
aren-
datud
ühine
jätkusuutliku
panganduse
raamistik.
Põhimõtted
sätestavad pangandussektori rolli ja vastutuse tuleviku
kujundamisel
ning
tegutsemise
kooskõlas
ÜRO
jätkusuutliku
arengu
ja
Pariisi
kliimaleppe
eesmärkidega.
Nende
põhimõ-
tete järgimine võimaldab pangal juurutada jätkusuutlikkust
äri
kõigisse
valdkondadesse
ja
selgitada
välja,
millega
saab
pank
anda
mõjukaima
panuse
kestlikusse
arengusse.
Ühine
raamistik aitab pankadel uusi ärivõimalusi võimendada,
arvestades järjest enam esile
kerkivat kestlikku majandust.
Aasta jooksul mõõdeti panga CO2-jalajälg, hakati tegelema
selle
vähendamisega
ja
seati
eesmärgiks
saavutada
kliima-
neutraalsus panga enda tegevuses 2022. aastal. Taotleti
Eesti
Keskkonnajuhtimise
Assotsiatsioonilt
Euroopa
Rohe-
lise Kontori tunnistust ja BREAM rohemärgist panga konto- rile Tallinnas City Plaza hoones. Kaardistati panga toodete
keskkonnamõjud,
täiendati
panga
krediidipoliitikat
ja
alustati
keskkonnasõbralike
finantstoodete
nagu
roheline
kodulaen,
liising,
järelmaks,
investeerimislaen
ja
arenduslaen
pakkumist
klientidele.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
59
Pank võtab sotsiaalset vastutust tõsiselt. Oma võimaluste piires toetab pank ettevõtmisi ja algatusi, mis aitavad kaasa Eesti ühiskonna arengule. Toetusprojektide puhul eelistab pank pikaajalist ja sisulist koostööd.
Pank on valmis panustama uuenduslike ja Eesti elu pare- maks muutvate mõtete teostamisse. Panga pikaajalisteks
partneriteks on Eesti Jalgpalli Liit, Eesti Optimist Klassi Liit,
Eesti
Aasta
Ettevõtja
konkurss,
Eesti
Muusika
Päevad
ja
Enn
Soosaare sihtasutus.
Finantstulemused
(miljonites
eurodes)
2020
2019
muutus
Neto
intressitulu
69,05
47,91
44%
Neto
teenustasutulu
18,38
12,81
43%
Netokasum
finantsvaradelt
0,88
0,21
319%
Neto
tegevustulud
kokku
88,31
60,93
45%
Muud tulud
0,20
0,18
11%
Tegevuskulud
-36,26
-32,52
12%
Tulumaksukulu
-6,76
-3,28
106%
Laenukahjumid
-10,89
-3,21
339%
Netotulud
34,60
22,10
57%
Ärimahud
(miljonites
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
muutus
Laenuportfell
2 209,0
1 687,0
31%
Võlakirjaportfell
322,9
32,9
881%
Hoiused
4 141,4
2 713,0
53%
Omakapital
214,7
171,7
25%
Pangas
varasid
hoidvate
klientide
arv
258 962
202 186
28%
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
60
A
S
L
H
V
V
a
r
a
h
a
l
d
u
s
AS LHV Varahaldus on fondivalitseja, kelle tegevuse põhirõhk on aktiivsetel investeerimisstrateegiatel. Halla- tavad fondid koosnevad 2020. aasta lõpu seisuga ühest avatud investeerimisfondist, seitsmest kohustuslikust ja
kolmest
vabatahtlikust
pensionifondist.
Investeerimisüksust
toetavad
riskijuhtimise,
operatsioonide
ning
müügiüksused.
2020. aastal kasvasid valitsetavad varad 1 374 miljonilt eurolt 1 537 miljoni euroni. Suurem osa kasvust tuli orgaa- nilisest kasvust ja kohustuslike pensionifondide investee- ringute tootlusest, kuna need fondid moodustavad umbes
98%
kõigist
valitsetavatest
varadest.
Ehkki
see
avaldab
ette-
võtte
üldistele
tulemustele
vähem
mõju,
tuleb
siiski
märkida,
et ka vabatahtliku pensionisamba hallatavate varade maht kasvas 48%, 21 miljonilt eurolt 31 miljoni euroni. Märtsis avas LHV uue teise samba fondi LHV Pensionifond Rohe- line, mis keskendub tugevalt jätkusuutlikkuse põhimõte- test lähtuvatesse ja keskkonnasäästlikele investeeringu-
tele.
Detsembris
alustas
tegevust
ka
analoogsel
strateegial
põhinev
kolmanda
samba
fond
LHV
Pensionifond
Roheline
Pluss. Septembris ühendati kaks teise samba fondi LHV
Pensionifond
Eesti
ja
LHV
Pensionifond
L.
Ühendav
fond
on
LHV Pensionifond L.
2020. aastal kasvasid valitsetavad varad 1 374 miljonilt eurolt 1 537 miljoni euroni. Suurem osa kasvust tuli orgaa- nilisest kasvust ja kohustuslike pensionifondide investee- ringute tootlusest, kuna need fondid moodustavad umbes
98%
kõigist
valitsetavatest
varadest.
Ehkki
see
avaldab
ette-
võtte
üldistele
tulemustele
vähem
mõju,
tuleb
siiski
märkida,
et ka vabatahtliku pensionisamba hallatavate varade maht kasvas 48%, 21 miljonilt eurolt 31 miljoni euroni. Märtsis avas LHV uue teise samba fondi LHV Pensionifond Rohe- line, mis keskendub tugevalt jätkusuutlikkuse põhimõte- test lähtuvatesse ja keskkonnasäästlikele investeeringu-
tele.
Detsembris
alustas
tegevust
ka
analoogsel
strateegial
põhinev
kolmanda
samba
fond
LHV
Pensionifond
Roheline
Pluss. Septembris ühendati kaks teise samba fondi LHV
Pensionifond
Eesti
ja
LHV
Pensionifond
L.
Ühendav
fond
on
LHV Pensionifond L.
2020
oli
ebatavaline
aasta,
kuna
koroonaviirus
avaldas
suurt
mõju
nii
inimeludele
kui
ka
majandusele
ja
turgudele.
Viiruse
tõsiste tagajärgede selgudes tabas turge aasta esimeses
kvartalis
märkimisväärne
langus.
Taastumine
on
aga
olnud
langusest kiiremgi, kuna enamik suurimatest indeksitest lõpetasid aasta positiivsete tulemustega. S&P 500 tootlus
eurodes
oli
6,8%
ja
MSCI
World-il
6,3%.
LHV
aktiivselt
juhi-
tavates
fondides
oli
turgude
langusesse
sattudes
noteeritud
aktsiate
osakaal
väiksem
ning
seega
ka
langusele
järgnenud
taastumine hoogsam. Võrreldes Eesti teiste samalaad-
sete
pensionifondidega,
saavutas
LHV
parimad
tulemused
niihästi teise kui ka kolmanda samba fondide seas. Teise
samba
fondi
XL
aastane
kõigi
tasude
järgne
tootlus
oli
7,6%
ning
vabatahtlik
pensionifond
Täiendav
kasvas
8,6%.
2020.
aastat
saab
kirjeldada
ka
aastana,
mil
märgatavalt
suurenes
jätkusuutlike ja keskkonnasäästlike investeeringute popu-
laarsus.
LHV
fondil
Pensionifond
Roheline
oli
väga
edukas
algus nii klientide suure huvi kui ka tulemuste poolest.
LHV
koos
oma
seitsme
kohustusliku
pensionisamba
fondiga
on valinud fondijuhiks enam kui 180 tuhat inimest. Ettevõte haldab teise pensionisambaga liitunutest enam kui 25,2% pensionisääste ning valitsetavate varade arvestuses on tema turuosa 28,4%. 2020. aastal suurenes märkimisväär-
selt
huvi
vabatahtliku
kolmanda
samba
fondide
vastu.
Aasta
lõpuks oli LHV kolmel vabatahtlikul fondil üle 26 tuhande kliendi – aasta varem oli neid 4 tuhat.
Eelmisel aastal jõustusid Eesti kohustusliku pensionisüs- teemi regulatsiooni olulised muudatused. Alates 2021.
aastast
võivad
inimesed
otsustada
kohustuslikust
pensioni-
süsteemist
lahkuda,
maksta
väljavõetud
summalt
20%
tulu-
maksu
ja
loota
üksnes
riiklikule
pensionile.
Teise
sambaga
saab uuesti liituda 10 aasta pärast. Inimesed võivad otsustada ka pensionisüsteemi edasi jääda, kuid kasu-
tada
fondide
asemel
isiklikku
pensioni
investeerimiskontot.
Pensionireformi esialgne mõju praegustele pensionifon- didele selgub alles 2021. aasta juuliks. See teeb tulevikus valitsetavate varade prognoosimise raskeks ning piirab
investeerimist
pika
investeerimistähtajaga
varaklassidesse.
Teine
ja
kolmas
pensionisammas
pakuvad
siiski
ka
edaspidi
Eesti inimestele kõige maksuefektiivsemat investeerimis- ja säästmisvõimalust ning jäävad enamikule klientidele tõenäoliselt atraktiivseks valikuks.
LHV Varahalduse puhaskasum oli 2020. aastal 8,3 miljonit eurot ehk 36% rohkem kui 2019. aastal. 2019. aastal toimunud regulatiivsed muudatused vähendasid oluliselt fikseeritud haldustasusid, kuid tõid kaasa tulemustasu võimaluse. Kui fikseeritud haldustasud jäid 2020. aastal 32% madalamaks kui aasta varem, siis tulemustasuga sai see langus enam kui kompenseeritud. Kuna LHV teise samba fondid L ja XL edestasid mõlemad võrdlusindeksit, ulatus tulemustasu kokku 6,2 miljoni euroni. LHV Vara- haldus omab enda valitsetavates fondides ka fondiosakuid
ning
fondide
2020.
aastal
saavutatud
heade
tulemuste
tõttu
saadi nendelt investeeringutelt kasumit kokku 0,7 miljonit eurot.
Finantstulemused
(miljonites
eurodes)
2020
2019
muutus
Neto
teenustasutulu
15,0
12,9
16%
Muud
finantstulud
0,6
0,3
100%
Netotulud kokku
15,6
13,2
18%
Tegevuskulud
-6,4
-6,1
5%
Tulumaksukulu
-0,8
-1,0
-20%
Puhaskasum
8,3
6,1
38%
Valitsevate
fondide
maht
1 537
1 374
12%
Kohustuslike
pensionifondide
klientide
arv (tuhandetes)
215
200
7,5%
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
61
Lisad
lehekülgedel
6
5
kuni
152
on
raamatupidamise
aastaaruande
lahutamatud
osad.
KONSOLIDEERITUD
RAAMATUPIDAMISE
AASTAARUANNE
Konsolideeritud kasumi- ja muu koondkasumi aruanne
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
2020
2019
Intressitulu
88 373
61 414
sh
EIR
intressitulu
84 479
57 805
Intressikulu
- 19 881
- 14 026
Neto
intressitulu
5, 7
68 492
47 388
Komisjoni-
ja
teenustasutulu
46 118
37 026
Komisjoni-
ja
teenustasukulu
- 12 769
- 11 349
Neto
teenustasutulu
5, 8
33 349
25 677
Netokasum
õiglases
väärtuses
kajastavatelt
finantsvaradelt
5, 11, 12
1 541
591
Valuutakursi
ümberhindluse
kasumid/kahjumid
43
79
Netokasum
finantsvaradelt
5
1 584
670
Muud tulud
146
93
Muud kulud
-
27
-
9
Tööjõukulud
9
- 23 910
- 19 265
Administratiiv-
ja
muud
tegevuskulud
9
- 20 064
- 20 003
Kasum
enne
krediidikahjumeid
59 570
34 551
Laenude
allahindluse
kulu
5, 13
- 10 898
- 3 210
Kasum
enne
tulumaksu
48 672
31 341
Tulumaksukulu
5, 6, 26
-
8 826
-
4 249
Aruandeperioodi
puhaskasum
5
39 846
27 092
Muu
koondkasum/-kahjum:
Kirjed, mida võib edaspidi klassifitseerida kasumiaruandesse:
Muudatused
FVOCI-s
mõõdetud
võlainstrumentide
õiglases
väärtused
0
0
Kirjed,
mida
ei
klassifitseerita
ümber
kasumiaruandesse:
Puhaskasum
investeeringutelt
omakapitaliinstrumentidesse,
mis on määratud FVOCI-s
11
0
134
Aruandeperioodi
koondkasum
39 846
27 226
Puhaskasum
omistatud:
Emaettevõtte
omanikud
37 950
24 797
Mittekontrolliv
osalus
1 896
2 295
Aruandeperioodi
puhaskasum
5
39 846
27 092
Kokku
koondkasum
omistatud:
Emaettevõtte
omanikud
37 950
24 931
Mittekontrolliv
osalus
1 896
2 295
Aruandeperioodi
koondkasum
39 846
27 226
Tavakasum
aktsia
kohta
(eurodes)
25
1,32
0,91
Lahustatud
kasum
aktsia
kohta
(eurodes)
25
1,29
0,89
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
62
Lisad
lehekülgedel
6
5
kuni
152
on
raamatupidamise
aastaaruande
lahutamatud
osad.
Konsolideeritud
finantsseisundi
aruanne
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Varad
Nõuded
keskpangale
10
2 213 211
1 232 733
Nõuded
krediidiasutustele
10
170 341
32 947
Nõuded
investeerimisühingutele
10
9 985
5 473
Omakapitaliinstrumendid
õiglases
väärtuses
muutusega
muus
koondkasumis
11
0
432
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
330 055
40 530
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
2 208 823
1 687 034
Muud
nõuded
klientidele
14
9 391
3 551
Muud
finantsvarad
15
2 073
2 246
Muud varad
15
2 182
1 961
Materiaalne
põhivara
16
2 780
1 909
Immateriaalne
põhivara
16
15 147
14 705
Kasutusõigusega
varad
16
3 805
4 777
Firmaväärtus
6
3 614
3 614
Varad
kokku
5
4 971 407
3 031 912
Kohustised
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
17
4 588 355
2 726 562
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
221
8
Võlad
hankijatele
ja
muud
kohustised
18
27 555
24 314
Allutatud
kohustised
20
110 000
75 000
Kohustised
kokku
5
4 726 131
2 825 884
Omakapital
Aktsiakapital
21
28 819
28 454
Ülekurss
21
71 468
70 136
Kohustuslik
reservkapital
21
4 713
4 713
Muud
reservid
11,21
3 409
3 280
Jaotamata kasum
128 385
94 228
Emaettevõtte
aktsionäridele
kuuluv
omakapital
kokku
236 794
200 811
Mittekontrolliv
osalus
6
8 482
5 217
Omakapital
kokku
245 276
206 028
Kohustised
ja
omakapital
kokku
4 971 407
3 031 912
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
63
Lisad
lehekülgedel
6
5
kuni
152
on
raamatupidamise
aastaaruande
lahutamatud
osad.
Konsolideeritud rahavoogude aruanne
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
2020
2019
Rahavood
äritegevusest
Saadud
intressid
87 144
59 768
Makstud
intressid
- 21 286
- 11 005
Saadud
teenustasud
46 118
37 026
Makstud
teenustasud
- 12 769
- 11 349
Muud saadud tulud
-
93
82
Makstud tööjõukulu
- 21 553
- 17 877
Makstud
administratiiv-
ja
muud
tegevuskulud
- 14 427
- 13 873
Makstud tulumaks
-
5 002
-
4 208
Rahavood
äritegevusest
enne
äritegevusega
seotud
varade
ja
kohustiste
muutust
58 132
38 564
Äritegevusega
seotud
varade
muutus:
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande,
netomuutus
-
64
49
Laenud
ja
nõuded
klientidele
- 531 929
- 770 388
Kohustuslik
reservkapital
keskpangas
- 14 827
- 12 146
Tagatisdeposiidid
173
690
Muud varad
-
5 483
27
Äritegevusega
seotud
kohustiste
muutus:
Klientide
nõudmiseni
hoiused
1 445 689
885 356
Klientide
tähtajalised
hoiused
- 25 248
390 754
Saadud
laenud
448 685
10 000
Saadud
laenude
tagasimaksed
Kauplemiseks
hoitavad
finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi kasumiaruande
- 5 886
212
- 5 886
-
3
Muud kohustised
- 1 124
-
6 295
Neto
rahavoog
äritegevusest
1 368 330
530 722
Rahavood
investeerimistegevusest
Soetatud
materiaalne
ja
immateriaalne
põhivara
16
- 4 699
-
3 772
Materiaalse
vara
müük
16
0
5
Laekumised
õiglases
väärtuses
muutusega
muus
koondkasumis
kajastatud
investeerimisväärtpaberite
müükidest
ja
lunastustest
11
432
0
Netosoetused
ja
-müügid
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
kajastatavatelt
finantsvaradelt
12
- 287 930
6 869
Neto
rahavoog
investeerimistegevusest
- 292 197
3 102
Rahavood
finantseerimistegevusest
Aktsiakapitali
sissemakse
(sh
ülekurss)
21
1 697
26 013
Tütarettevõtetes
mittekontrolliva
osaluse
omandamine
2 800
0
Makstud dividendid
21
-
6 838
-
6 664
Saadud
allutatud
laenud
20
50 000
40 000
Lunastatud
allutatud
laenud
20
- 15 000
- 15 900
Rendikohustiste
põhiosa
tagasimaksed
19
- 1 278
- 1 003
Neto
rahavoog
finantseerimistegevusest
31 381
42 446
Valuutakursi
muutuse
mõju
rahale
ja
raha
ekvivalentidele
43
79
Raha ja raha
ekvivalentide muutus
1 107 557
576 349
Raha
ja
raha
ekvivalendid
aruandeperioodi
alguses
10
1 244 727
668 278
Raha
ja
raha
ekvivalendid
aruandeperioodi
lõpus
10
2 352 284
1 244 727
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
64
Lisad
lehekülgedel
6
5
kuni
152
on
raamatupidamise
aastaaruande
lahutamatud
osad.
Konsolideeritud omakapitali muutuse aruanne
(tuhandetes
eurodes)
Aktsiakapital
Ülekurss
Kohus-
tuslik
r
e
s
e
r
v
k
a
-
pital
Muud
r
e
s
e
r
v
i
d
Jaotamata
kasum
Kokku
Mitte-
kontrolliv
osalus
Omakapital
kokku
Saldo seisuga 01.01.2019
26 016
46 653
3 451
2 090
75 430
153 640
4 123
157 763
A
k
t
s
i
a
k
a
p
i
t
a
l
i
s
i
s
s
e
m
a
k
s
e
2 438
23 483
0
0
0
25 921
0
25 921
K
a
n
t
u
d
k
o
h
u
s
t
u
s
l
i
k
k
u
reservkapitali
0
0
1 262
0
- 1 262
0
0
0
Makstud
dividendid
0
0
0
0
- 5 463
- 5 463
- 1 201
- 6 664
Aktsiaoptsioonid
0
0
0
1 056
726
1 782
0
1 782
Puhaskasum
0
0
0
0
24 797
24 797
2 295
27 092
Muu
koondkasum
0
0
0
134
0
134
0
134
Aruandeperioodi
koondkasum
2019
0
0
0
134
24 797
24 931
2 295
27 226
Saldo seisuga 31.12.2019
28 454
70 136
4 713
3 280
94 228
200 811
5 217
206 028
Saldo seisuga 01.01.2020
28 454
70 136
4 713
3 280
94 228
200 811
5 217
206 028
A
k
t
s
i
a
k
a
p
i
t
a
l
i
s
i
s
s
e
m
a
k
s
e
365
1 332
0
0
0
1 697
2 800
4 497
Makstud
dividendid
0
0
0
0
- 5 406
- 5 406
- 1 431
- 6 837
Aktsiaoptsioonid
0
0
0
129
1 613
1 742
0
1 742
Puhaskasum
0
0
0
0
37 950
37 950
1 896
39 846
Muu
koondkasum
0
0
0
0
0
0
0
0
Aruandeperioodi
koondkasum
2020
0
0
0
0
37 950
37 950
1 896
39 846
Saldo seisuga 31.12.2020
28 819
71 468
4 713
3 409
128 385
236 794
8 482
245 276
Täiendav
info
omakapitali
kohta
on
toodud
lisas
21.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
65
tamise ajastamist; ja b) on tõenäoline, et ajutine erinevus ei
Kokkuvõte olulistest arvestuspõhimõtetest
Põhilised
arvestuspõhimõtted,
mida
on
kasutatud
käesoleva
konsolideeritud
raamatupidamise
aastaaruande
koostamisel,
on toodud allpool. Toodud arvestuspõhimõtteid on Grupis
järjepidevalt
kasutatud
kõikidele
aruandes
toodud
perioodi-
dele
ja
konsolideeritavatele
grupi
ettevõtetele,
välja
arvatud
juhtudel, kui on kirjeldatud teisiti.
2.1
Koostamise
alused
Grupi
2020.
aasta
konsolideeritud
raamatupidamise
aastaa-
ruanne
on
koostatud
kooskõlas
rahvusvaheliste
finantsaru-
andluse standarditega (IFRS) nagu need on vastu võetud Euroopa Liidu poolt. Aastaaruande koostamisel on lähtutud
soetusmaksumuse
printsiibist,
välja
arvatud
kui
mõnes
allpool
toodud arvestuspõhimõttes on kirjeldatud teisiti, näiteks
“õiglases
väärtuses
läbi
kasumiaruande
kajastatavad
finants-
varad
ja
-kohustised”,
sh
tuletisinstrumendid
ja
finantsvarad
õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi aruande.
Konsolideeritud
raamatupidamise
aastaaruande
koostamine
vastavalt IFRS-le nõuab mitmetes valdkondades kriitiliste hinnangute tegemist. Samuti nõuab see juhtkonnapool- sete hinnangute tegemist arvestuspõhimõtete rakenda- misel. Valdkonnad, mis on olulisel määral hinnangulised ja
keerukad,
või
valdkonnad,
kus
tehtud
eeldused
ja
hinnangud
avaldavad
raamatupidamise
aastaaruandele
olulist
mõju,
on
välja toodud lisas 2.
Majandusaasta algas 1. jaanuaril 2020 ja lõppes 31. detsembril 2020. Raamatupidamise aastaaruande arvnäi- tajad on esitatud tuhandetes eurodes, kui ei ole märgitud teisiti.
Käesoleva
aruande
koostamise
hetkeks
on
välja
antud
uusi
rahvusvahelise
finantsaruandluse
standardeid
ning
olemas-
olevate standardite muudatusi ja tõlgendusi, mis on kohus- tuslikud Grupi aruandeaastatele, mis algavad 1. jaanuaril 2020 või hiljem. Ülevaade neist standarditest ning nende
tõlgenduste
mõjust
Grupi
aruannetele
on
välja
toodud
allpool.
Muudatused
arvestuspõhimõtetes
Kolmandas kvartalis saime kinnituse, et rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRS Interpreta-
tions
Committee,
IFRIC)
otsustas
mitte
aktsepteerida
Eestis
20 aastat kehtinud edasilükkunud tulumaksu kajastamise loogikat, mistõttu kõik IFRS-i järgivad ettevõtted peavad
kajastama
finantsseisundi
aruandes
tulumaksukulu
tuleviku
dividendimaksetelt.
Standardi
IAS
12
paragrahv
39
järgi
kajastab
ettevõte
edasi-
lükkunud
tulumaksukohustise
kõikide
tütar-,
sidus-
ja
ühiset-
tevõtetesse
ning
filiaalidesse
tehtud
investeeringutega
seotud
maksustavate
ajutiste
erinevuste
puhul,
välja
arvatud
juhul,
kui: a) ettevõte suudab kontrollida ajutise erinevuse tühis-
tühistu
lähimas
tulevikus.
Edasilükkunud
tulumaksukohustist
ei kajastata siis, kui investeering vastab mõlemale eespool
märgitud
kriteeriumile
a)
ja
b).
Kriteeriumi
a)
täitmiseks
peab
ettevõttel olema kontroll oma investeeringu üle. Kontroll
eksisteerib
üldjuhul
tütarettevõtete
ja
filiaalide
puhul.
Sidus-
ja
ühisettevõtete puhul üldjuhul kontrolli ei eksisteeri, mistõttu
nendes
investeeringutes
eksisteerivate
ajutiste
maksusta-
tavate erinevuste pealt tuleb tulumaksukohustist enamasti kajastada. Kriteeriumi b) täitmiseks peab ettevõte suutma
näidata,
et
tekkinud
ajutine
erinevus
ei
tühistu
lähitulevikus.
Tühistumise
all
mõeldakse
tehinguid
nagu
kasumi
jaotamine,
ettevõtte müük, likvideerimine või muud taolist. Lähitulevik ei ole standardis lahti seletatud, kuid levinud seisukoht on, et arvesse tuleks võtta 12 kuud alates aruandekuupäevast ja planeeritud tehinguid pärast seda kuupäeva. LHV Grupi
puhul
toob
see
muudatus
kaasa
järgnevatel
aastatel
tütaret-
tevõtetest
plaanitava
dividendi
võtmisega
kaasneva
tulumak-
sukohustise
kohese
kajastamise.
Täiendavat
teavet
vt
lisa
26.
Kokkuvõte
olulistest
arvestuspõhimõtetest
(a)
1.
jaanuaril
2020
või
hiljem
alanud
aruandeperioodidele
kohalduvad mitu uut standardit, kuid need ei avalda Grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
(b)
Järgmised uued standardid, tõlgendused ja muuda-
tused
31.
detsembril
2020
lõppenud
aruandeperioodile
veel
ei
kohaldu
ja
seetõttu
pole
neid
käesoleva
konso-
lideeritud aruande koostamisel rakendatud. Grupp kavatseb neid rakendada siis, kui need jõustuvad.
Standardi
IAS
1
„Finantsaruannete
esitamine“
muudatused
(Kohaldatakse
aruandeperioodidele,
mis
algavad
1.
jaanuaril
2023 või hiljem; rakendatakse tagasiulatuvalt. Lubatud on varasem rakendamine). EL ei ole muudatusi veel heaks kiitnud.
Muudatustega
selgitatakse,
et
kohustiste
liigitamine
lühi-
või
pikaajaliseks
põhineb
üksnes
ettevõtte
õigusel
arveldamist
aruandeperioodi lõpus edasi lükata. Ettevõtte õigus lükata arveldamist edasi vähemalt 12 kuud alates aruandekuu- päevast ei pea olema tingimusteta, kuid sellel peab olema sisu. Klassifitseerimist ei mõjuta juhtkonna kavatsused ega ootused selle kohta, kas ja millal ettevõte oma õigust kasutab. Muudatustega selgitatakse ka olukordi, mida peetakse kohustise tasumiseks.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel raken- damisel Grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Iga-aastased
IFRSi
edasiarendused
2018–2020
(Kohalda-
takse
aruandeperioodidele,
mis
algavad
1.
jaanuaril
2022
või
hiljem.
Lubatud
on
varasem
rakendamine).
EL
ei
ole
muuda-
tusi veel heaks kiitnud.
IFRS-i
edasiarendused
(2018–2020)
sisaldavad
standardites
tehtud kolme muudatust:
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
66
Technology
finantsaruandeid.
AS
LHV
Group
omab
läbi
LHV
•
IFRS
9
„Finantsinstrumendid“
muudatustega
selgita-
takse,
et
hinnates,
kas
võlainstrumentide
vahetamine
olemasoleva
laenuvõtja
ja
laenuandja
vahel
toimub
oluliselt
erinevatel
tingimustel,
sisaldavad
koos
raha-
voogude
diskonteeritud
nüüdisväärtusega
kaasatavad
tasud ainult uute tingimuste sõlmimiseks laenuvõtja
ja laenuandja vahel makstud või saadud tasusid
(sisaldades
ka
laenuvõtja
või
laenuandja
poolt
teise
osapoole nimel makstud või saadud tasusid).
•
IFRS
16
„Rendilepingud“
muudatustega
eemaldatakse
illustreeriv
näide
number
13,
mis
tekitab
praktikas
nii
rentniku kui ka rendileandja jaoks segadust seoses
renditud
vara
parenduste
kajastamisega.
Muudatuse
eesmärk
on
eemaldada
segadust
tekitav
illustreeriv
näide.
•
IAS
41
„Põllumajandus“
muudatusega
kaotatakse
nõue
kasutada
põllumajandusvarade
õiglase
väärtuse
mõõt-
misel maksueelseid rahavoogusid. Varem nõuti IAS
41-ga,
et
ettevõte
kasutaks
õiglase
väärtuse
mõõtmisel
maksueelseid
rahavooge,
kuid
ei
nõutud
maksueelse
diskontomäära kasutamist nende rahavoogude diskonteerimiseks.
Grupi
hinnangul
ei
avalda
muudatused
esmakordsel
raken-
damisel Grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
IFRS 17 „Kindlustuslepingud“ (Kohaldatakse aruandepe- rioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem; raken-
datakse
edasiulatuvalt.
Lubatud
on
varasem
rakendamine).
IFRS 17 vahetab välja standardi IFRS 4, mis andis ettevõ- tetele võimaluse jätkata kindlustuslepingute kajastamist varasema praktika kohaselt. Seetõttu oli investoritel raske
võrrelda
sarnaste
kindlustusettevõtete
finantstulemusi.
IFRS
17 on standard, mis sätestab ühe põhimõtte kõikide kind-
lustuslepinguliikide
kajastamiseks,
sh
kindlustusandja
poolt
hoitavate
edasikindlustuslepingute
kajastamiseks.
Standard
nõuab kindlustuslepingute rühmade arvele võtmist ja mõõt-
mist
(i)
tulevaste
rahavoogude
(täitmisrahavoogude)
nüüdis-
väärtuses,
mida
on
korrigeeritud
riskiga
ja
mis
võtab
arvesse
kogu teadaoleva informatsiooni täitmisrahavoogude kohta
kooskõlas
jälgitava
turuinformatsiooniga;
millele
on
liidetud
(kui tegu on kohustusega) või millest on lahutatud (kui tegu
on
varaga)
(ii)
summa,
mis
väljendab
veel
teenimata
kasumit
l
e
p
i
n
g
u
t
e
rühma
osas
(e.
lepingulist
teenuse
marginaali).
Kind-
lustusandjad
kajastavad
kasumi
kindlustuslepingute
rühmast
kindlustuskatte pakkumise perioodi jooksul ning vastavalt
sellele,
kuidas
nad
riskist
vabanevad.
Kui
lepingute
rühm
on
või muutub kahjumlikuks, peab ettevõte kajastama kahjumi
kohe.
Grupp
hindab
praegu
standardi
mõju
finantsaruandele.
2.2
Konsolideerimine
2020.
aasta
konsolideeritud
raamatupidamise
aastaaruanne
sisaldab AS LHV Group (emaettevõte) ja tema tütarettevõt-
jate
AS
LHV
Pank,
AS
LHV
Finance
(AS
LHV
Panga
tütaret-
tevõte),
AS
LHV
Varahaldus,
AS
LHV
Kindlustus
ja
OÜ
Cuber
Panga
65%
osalust
AS-is
LHV
Finance.
AS
LHV
Group
omab
65% osalust AS-is LHV Kindlustus.
Tütarettevõtjad
on
kõik
majandusüksused,
mille
üle
Grupil
on
kontroll.
Grupp
kontrollib
majandusüksust,
kui
ta
saab
või
tal
on
õigused
majandusüksuses
osalemisest
tulenevale
muutu-
vale
kasumile
ja
ta
saab
mõjutada
seda
kasumi
suurust
kasu-
tades oma mõjuvõimu majandusüksuse üle. Tütarettevõtja soetamist kajastatakse ostumeetodil (välja arvatud ühise kontrolli all olevate ettevõtete soetused). Soetusmaksumu- seks loetakse omandamise kuupäeval makstava tasu (s.o.
omandamise
eesmärgil
üleantava
vara,
võetud
kohustuse
ja
omandaja
poolt
emiteeritud
omakapitaliinstrumentide)
õiglast
väärtust.
Omakapitaliinstrumentide
emiteerimise
tehinguku-
lusid
kajastatakse
omakapitali
vähendamisena,
võlainstru-
mendi emiteerimise tehingukulud kajastatakse võlainstru-
mendi
bilansilise
väärtuse
vähendamisena
ning
kõik
muud
omandamisega
seotud
väljaminekud
kajastatakse
kuludes
Ostumeetodi korral võetakse kõik omandatud tütarettevõtja eristatavad varad, kohustised ja tingimuslikud kohustised
ostukuupäeval
arvele
nende
õiglastes
väärtustes,
sõltumata
mittekontrolliva osaluse olemasolust.
Iga äriühenduse puhul teeb Grupp valiku, kas kajastada mittekontrolliv osalus omandatavas ettevõttes, mis annab selle omanikule õiguse proportsionaalsele osale ettevõtte
netovarast
selle
likvideerimise
korral,
(a)
õiglases
väärtuses
või
(b)
mittekontrolliva
osaluse
proportsionaalses
osas
oman-
datavast
eristatavast
netovarast.
Mittekontrollivaid
osalusi,
mis ei ole osalused enam käesoleval hetkel, mõõdetakse õiglases väärtuses.
Kui
üleantud
tasu,
omandatavas
ettevõttes
oleva
mitte-kont-
rolliva osaluse ja omandajale eelnevalt omandatavas ette-
võttes
kuulunud
omakapitaliosaluse
õiglase
väärtuse
(oman-
damise kuupäeva seisuga) summa ületab Grupi osalust
omandatud
eristatavates
varades
ja
ülevõetud
kohustistes,
kajastatakse
vahe
firmaväärtusena.
Kui
eelnimetatud
summa
on soodusostude puhul väiksem kui omandatud tütarette-
võtte
netovarade
õiglane
väärtus,
siis
pärast
juhtkonna
poolt
täiendavate
hinnangute
tegemist
kõikide
omandatud
varade,
kohustiste ja tingimuslike kohustiste ja nende õiglaste väärtuste hindamiste osas, kajastatakse vahe koheselt kasumiaruandes.
Kõik omavahelised nõuded ja kohustised ning grupisisesed tehingud ja realiseerimata tulu Grupi ettevõtete vahelistelt
tehingutelt
on
elimineeritud.
Elimineeritud
on
ka
realiseeri-
mata
kahjumid,
v.a.
kui
tehing
viitab
loovutatud
vara
väärtuse
langusele.
Majandusaasta kestel soetatud tütarettevõtjate tulud ja kulud konsolideeritakse Grupi kasumi- ja muu koondka- sumi aruandesse alates omandamise hetkest kuni majan- dusaasta lõpuni. Majandusaasta jooksul müüdud tütaret- tevõtjate tulemus konsolideeritakse kasumi- ja muu koond- kasumi aruandesse alates majandusaasta algusest kuni müügihetkeni.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
67
on garanteerinud või kohustatud rahuldama sidusettevõtte
Vastavalt Eesti raamatupidamise seadusele tuleb konsoli-
deeritud
raamatupidamise
aastaaruande
lisades
avaldada
konsolideeriva
üksuse
(emaettevõtja)
eraldiseisvad
konso-
lideerimata põhiaruanded. Emaettevõtja põhiaruannete koostamisel on järgitud samu arvestuspõhimõtteid, mida
on
rakendatud
ka
konsolideeritud
raamatupidamise
aastaa-
ruande koostamisel. Tütarettevõtjate kajastamist käsitle- vaid arvestuspõhimõtteid on emaettevõtja eraldiseisvates
põhiaruannetes,
mis
on
esitatud
konsolideeritud
raamatupi-
damise
aastaaruande
lisana,
muudetud
IAS
27
„Konsolidee-
ritud raamatupidamise aruanded” nõuetele vastavalt.
Emaettevõtja
eraldiseisvates
põhiaruannetes,
mis
on
lisatud
käesolevasse
konsolideeritud
raamatupidamise
aruandesse
(vt lisa 27), on investeeringud tütarettevõtjate aktsiatesse
kajastatud
soetusmaksumuses
miinus
võimalikud
allahind-
lused vara väärtuse langusest.
Mittekontrolliv osalus on see osa tütarettevõtte aruandepe- rioodi tulemusest ja netovaradest, mida Grupp otseselt või kaudselt ei oma. Mittekontrolliv osalus moodustab eraldi osa Grupi omakapitalist. Konsolideeritud finantsseisundi aruandes kajastatakse mittekontrolliv osalus eraldi emaet-
tevõtte
omanikele
kuuluvast
omakapitalist.
Konsolideeritud
kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatakse mitte-
kontrolliva
osaluse
osa
kasumist
eraldi
emaettevõtte
omani-
kele kuuluvast osast.
2.3
Sidusettevõtted
Sidusettevõte on ettevõte, mille üle Grupp omab olulist mõju, kuid mida ta ei kontrolli. Üldjuhul eeldatakse olulise mõju olemasolu juhul, kui Grupp omab ettevõttes 20% kuni 50% hääleõiguslikest aktsiatest või osadest. Seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019 ei ole Grupil ühtegi sidusettevõtet.
Investeeringud sidusettevõtetesse kajastatakse konsoli-
deeritud
finantsseisundi
aruandes
kapitaliosaluse
meetodil.
Selle
meetodi
kohaselt
võetakse
investeering
algselt
arvele
tema soetusmaksumuses, mida korrigeeritakse järgmistel perioodidel investori osalusega muutustes investeeringu- objekti omakapitalis (nii muutused sidusettevõtte kasumis
/ kahjumis, kui muudel omakapitali kirjetel) ning investee- ringuobjekti varade, kohustiste ja tingimuslike kohustiste
ostuanalüüsis
leitud
õiglase
väärtuse
ja
bilansilise
väärtuse
vahe
elimineerimisega
või
amortisatsiooniga.
Omavahelistes
tehingutes
tekkinud
realiseerumata
kasumid
elimineeritakse
vastavalt
Grupi
osaluse
suurusele.
Realiseerimata
kahjumid
elimineeritakse
samuti,
välja
arvatud
juhul,
kui
kahjumi
põhju-
seks on vara väärtuse langus.
Juhul
kui
Grupi
osalus
kapitaliosaluse
meetodil
kajastatava
sidusettevõtte
kahjumis
ületab
sidusettevõtte
bilansilist
väär-
tust,
vähendatakse
investeeringu
bilansilist
väärtust
nullini
ning
hinnatakse
alla
selliseid
pikaajalisi
nõudeid,
mis
sisuliselt
moodustavad
osa
investeeringust.
Edasisi
kahjumeid
kajas-
tatakse finantsseisundi aruande väliselt. Juhul kui Grupp
kohustusi,
kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
nii
vastavat
kohustist kui kapitaliosaluse meetodi kahjumit.
Muid
nõudeid
sidusettevõtte
vastu
kajastatakse
korrigeeritud
soetusmaksumuses miinus võimalikud allahindlused.
Osalust omandatud sidusettevõtte varades ja kohustistes ning omandamisel tekkinud firmaväärtust kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
netosummana
real
„Investeeringud
sidusettevõtetesse“.
Igal
aruandekuupäeval
hinnatakse,
kas
on
indikatsioone,
et
investeeringu kaetav väärtus võib olla langenud alla tema
bilansilise
väärtuse.
Kui
selliseid
indikatsioone
esineb,
viiakse
läbi vara väärtuse test. Investeeringu kaetava väärtuse
määramisel
lähtutakse
punktis
2.10
kirjeldatud
põhimõtetest.
2.4
Välisvaluutas
toimunud
tehingute
ja
saldode
kajastamine
(a)
Arvestus-
ja
esitlusvaluuta
Grupi ettevõtete arvestus- ja esitlusvaluutaks on euro välja
arvatud
Ühendkuningriigi
filiaal,
mille
arvestusvaluutaks
on
nael.
Kuna
filiaalil
oli
2020.
aastal
piiratud
tegevus
ja
tehingud,
on mõju Grupi aruannetele ebaoluline.
(b)
Tehingud
ja
saldod
välisvaluutas
Välisvaluutas
fikseeritud
tehingute
kajastamisel
on
aluseks
võetud tehingu toimumise päeval ametlikult kehtinud Euroopa Keskpanga valuutakursid. Välisvaluutas fiksee- ritud monetaarsed varad ja kohustised hinnatakse ümber
eurodesse
aruandekuupäeval
ametlikult
kehtivate
Euroopa
Keskpanga
valuutakursside
alusel.
Välisvaluutas
fikseeritud
mittemonetaarsed finantsvarad ja -kohustised, mida kajas- tatakse õiglase väärtuse meetodil, hinnatakse ümber euro-
desse
õiglase
väärtuse
hindamise
päeval
ametlikult
kehivate
Euroopa
Keskpanga
valuutakursside
alusel.
Välisvaluutas
fikseeritud monetaarsete varade ja kohustiste ümberar- vestamisel tekkivad kasumid ning kahjumid kajastatakse
kasumiaruandes
real
“Valuutakursi
ümberhindlus
kasumid/
kahjumid”.
Mittemonetaarsete
varade
nagu
investeeringud
omakapitaliinstrumentidesse,
mida
kajastatakse
õiglases
väärtuses
läbi
kasumiaruande,
valuutakursimuutuste
mõju
kajastatakse
kasumiaruandes
real
„Netokasum
finantsvara-
delt õiglases väärtuses“.
2.5
Raha
ja
raha
ekvivalendid
Raha ja selle ekvivalentidena kajastatakse rahavoogude
aruandes
kassas
olevat
sularaha,
nõudmiseni
hoiuseid
kesk-
pangas ja teistes pankades ja investeerimisühingutes ning
tähtajalisi
hoiuseid
esialgse
tähtajaga
kuni
3
kuud,
mida
saab
ilma
piiranguteta
kasutada
ja
mille
väärtuse
muutuse
risk
on
ebaoluline.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
68
tingimusi, mistõttu on avatus muudele riskidele või volatiil-
2.6
Finantsvarad
Esmane
kajastamine
ja
kajastamise
lõpetamine
Finantsvarad kajastatakse finantsseisundi aruandes kui
Grupist
saab
instrumendi
lepinguline
osapool
ja
need
kajas-
tatakse
esmasel
arvele
võtmisel
õiglases
väärtuses.
Esmasel
arvele võtmisel liidetakse tehingukulud õiglasele väärtu- sele, välja arvatud finantsvarade puhul, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, mille puhul tehingukulud kajastatakse kasumiaruandes kuluna.
Õiglases
väärtuses
finantsvarad
kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
tehingupäeval.
Korrigeeritud
soetusmaksumuses
mõõdetavad finantsvarad kajastatakse tehingupäeval.
Finantsvarade
kajastamine
lõpetatakse,
kui
(a)
varad
on
taga-
simakstud
või
õigused
varadest
tulenevatele
rahavoogudele
on muul viisil aegunud või (b) Grupp on loovutanud õigused varadest tulevatele rahavoogudele või on sõlminud raha-
voogude
edasiandmise
kokkuleppe
(pass-through
arrange-
ment),
kusjuures
(i)
kõik
varade
omamisega
seotud
riskid
ja
hüved
on
üle
antud
või
(ii)
riskid
ja
hüved
pole
üle
antud,
kuid
varade üle puudub kontroll.
Kontroll varade üle säilib, kui vastaspoolel pole vara tervi-
kuna
võimalik
müüa
sõltumatule
kolmandale
osapoolele
ilma
müügipiirangute kehtestamiseta.
Edasine kajastamine
Grupp
klassifitseerib
finantsvarad
ühte
kolmest
mõõtmiska-
tegooriast:
finantsinstrumendid
õiglases
väärtuses
muutus-
tega
läbi
kasumiaruande;
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
muu koondkasumi aruande ja amortiseeritud soetusmak-
sumuses.
Klassifitseerimine
sõltub
sellest,
kas
finantsvara
puhul
on
tegemist
võlainstrumendi,
omakapitaliinstrumendi
või tuletisinstrument.
Võlainstrumendid
(laenud
ja
võlakirjad)
Klassifitseerimine
on
kombinatsioon
ärimudeli
hindamisest
finantsvarade haldamisel ning kas vara lepingulised raha-
vood
sisaldavad
ainult
põhiosa-
ja
intressimakseid
(„APIM“).
Ärimudeli
hindamine
teostatakse
homogeensete
portfellide/
toodete põhjal ning kuidas Grupi üksustes toimub ärijuhti-
mine.
Hindamine
baseerub
realistlikel
stsenaariumitel
ning
võttes
arvesse,
kuidas
portfelle
hinnatakse
ja
milline
on
juht-
konnale raporteerimine; millised riskid mõjutavad portfelli tulemuslikkust ja kuidas neid riske juhitakse; kuidas toimub juhtide tasustamine; müükide sagedus, väärtus ja ajastus
ning
nende
põhjused.
Hindamaks,
kas
rahavood
sisaldavad
ainult põhiosa- ja intressimakseid, on põhiosa määratud kui
võlainstrumendi
õiglane
väärtus
esmasel
kajastamisel,
mis
võib muutuda kui toimub tagasimakseid või intresside kapi-
taliseerimisi.
Intressirahavood
tulenevad
tavapärasest
laenu-
andmise komponentidest, sh tasu raha ajaväärtuse eest,
krediidiriski
eest,
likviidsusriski
eest
ning
muuhulgas
ka
admi-
nistratiivkulusid
ja
kasumimarginaali.
Kui
on
muid
lepingulisi
susele, siis ei ole täidetud ainult põhiosa- ja intressimaksete tingimused. APIM teste viiakse läbi ühe osana uute toodete
heakskiitmise
protsessis.
IFRS
9
rakendamisel
2018.
aastal
rakendati APIM 22 suuremale tootele, mida kajastati korri- geeritud soetusmaksumuses.
Võlainstrumendid kajastatakse järgmistel finantsseisundi aruande kirjetel: nõuded keskpangale, krediidiasutustele ja investeerimisühingutele; laenud ja nõuded klientidele; müügiootel finantsvarad; finantsvarad õiglases väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande;
muud
nõuded
klientidele
ja
muud
finantsvarad,
ning
sisaldavad
instrumente
järgmistes
mõõtmiskategooriates.
Õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande:
võla-
instrumendid kajastatakse antud kategoorias kui neid pole võimalik kajastada korrigeeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumi aruande. See on juhul, kui ärimudeliks on hoida kauplemi-
seesmärgil;
see
tähendab
finantsvarasid
hoitakse
kauplemi-
seesmärgil,
vaatega
need
lühiajalises
perspektiivis
müüa
ja
eesmärgiga
teenida
kasumit.
Võlainstrumendid
kajastatakse
kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasu-
miaruande
kui
neid
varasid
juhitakse
või
hinnatakse
õiglase
väärtuse
alusel
või
varasid
hoitakse
eesmärgiga
need
müüa
või
kui
rahavood
ei
sisalda
ainult
põhiosa-
ja
intressimakseid.
Õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumi aruande: võlainstrumendid klassifitseeritakse antud kate-
gooriasse
kui
järgmised
tingimused
on
täidetud
(a)
ärimudeli
eesmärk
on
hoida
varasid
nii
rahavoogude
sissenõudmise
kui
ka
müümise
eesmärgil,
(b)
lepingulised
rahavood
sisaldavad
ainult
põhiosa-
ja
intressimakseid.
Neid
varasid
mõõdetakse
õiglases
väärtuses
ja
õiglase
väärtuse
muutumisest
tekkinud
kasumid ja kahjumid kajastatakse muus koondkasumis ja akumuleeritakse omakapitalis. Akumuleeritud kasumid ja
kahjumid
klassifitseeritakse
omakapitalist
kasumiaruandesse
kui võlainstrumendi kajastamine lõpetatakse. Intressitulu
arvestatakse
intressikandvatelt
finantsvaradelt
kasutades
sisemise intressimäära meetodit ja oodatavad krediidikah- jumid kajastatakse kasumiaruandes.
Korrigeeritud
soetusmaksumuses:
Võlainstrumendid
klassi-
fitseeritakse
antud
kategooriasse
kui
järgmised
tingimused
on täidetud (a) ärimudeli eesmärk on hoida varasid raha- voogude sissenõudmise eesmärgil, (b) lepingulised raha- vood sisaldavad ainult põhiosa- ja intressimakseid. Nende varade bilansilist brutojääkmaksumust mõõdetakse efek-
tiivse
intressimäära
meetodil
ja
korrigeeritakse
oodatavate
krediidikahjumitega.
Omakapitaliinstrumendid
Omakapitaliinstrumendid
kajastatakse
õiglases
väärtuses.
Samas võib juhtkond teha tagasivõtmatu valiku kajastada
õiglase
väärtuse
muutused
läbi
muu
koondkasumi
aruande,
eeldusel, et instrumenti ei hoita kauplemiseesmärgil.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
69
Tuletisinstrumendid
Tuletisinstrumendid
kajastatakse
õiglases
väärtuses
muutus-
tega läbi kasumiaruande (kauplemiseesmärgil).
Muutmised
Grupp võib läbi rääkida või muuta lepingulisi tingimusi. Kui
uued
tingimused
on
oluliselt
erinevad
võrreldes
algsete
tingi-
mustega,
siis
lõpetab
Grupp
algse
vara
kajastamise
ja
võtab
arvele uue vara. Grupp hindab lisaks, kas uue finantsvara
osas
esineb
väärtuse
languse
tunnuseid
esmasel
arvelevõt-
misel.
Kui
tingimused
ei
ole
oluliselt
erinevad,
siis
ei
põhjusta
muutus kajastamise lõpetamist ning Grupp arvutab uue
bruto
jääkväärtuse
vastavalt
uutele
lepingulistele
rahavoo-
gudele
ja
esialgsele
efektiivsele
intressimäärale
ning
kajastab
muutmisest tuleneva kasumi või kahjumi.
Ümberklassifitseerimine
Harvadel
juhtudel
saab
võlainstrumente
(finantsvarad),
välja
arvatud need, mida on esmasel arvele võtmisel kajastatud
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande,
ümber
klassifitseerida,
kui
on
toimunud
muutus
ärimudelis
finants-
vara juhtimiseks.
Mahakandmine
Grupp
kirjutab
finantsvarad
kas
osaliselt
või
täielikult
maha,
kui on tehtud kõik võimalikud pingutused finantsvara sisse- nõudmiseks ning on ilmnenud, et finantsvara tagasinõud- mise osas puudub mõistlik ootus. Mahakandmine tähistab kajastamise lõpetamist.
Indikaatorid, et nõude tagasisaamiseks ei ole mõistlikke
ootusi,
hõlmavad
(i)
sissenõudmistegevuste
lõpetamine
ja
(ii)
kui
Grupi
sissenõudmismeetodiks
on
tagatise
realiseeri-
mine
ja
tagatise
väärtus
on
selline,
et
sissenõudmiseks
ei
ole
mõistlikku ootust.
Kui Grupi jaoks ei ole diskonteeritavate nõuete sissenõud-
mine
teostatav
või
majanduslikult
mõistlik,
hinnatakse
nõue
mittetoimivaks ja lõpetatakse kajastamine finantsseisundi aruandes. Kui nõue hiljem laekub, kajastatakse saadud summa tuluna.
Vähemalt üks nendest tingimustest peab olema täidetud, et klassifitseerida nõue lootusetuks.
IFRS 9 kategooria
Klass (määratletud Grupis)
31.12.2020
31.12.2019
Nõuded
pankadele
ja
investeerimisühingutele
2 393 537
1 271 153
Laenud juriidilistele isikutele 1 352 700 950 516
Finants-
varad
Tuletisinstrumendid 89 59
koondkasumi
aruande
kajastatavad
omakapi-
taliinstrumendid
2.7
Amortiseeritud
soetusmaksumuses
kajastatud
finantsvarade
väärtuse
langus
Mõõtmine
Allahindluse
nõuded
baseeruvad
oodatava
krediidikahjumi
(ECL)
mudelil.
ECL
mudeli
peamiseks
printsiibiks
on
näidata
finantsinstrumentide
krediidikvaliteedi
kahanemise
või
para-
nemise mustreid.
Kõik korrigeeritud soetusmaksumuses ja õiglases väär-
tuses
muutustega
läbi
muu
koondkasumi
kajastatavad
võla
finantsvarad, samuti ka liisingu nõuded, finantsgarantiid, varalepingud ja teatud valmisolekulaenud, on oodatava krediidikahjumi skoobis.
ECL finantsvaradelt korrigeeritud soetusmaksumuses ja
liisingu
nõuetelt
kajastatakse
kui
allahindlus,
st
kajastatakse
koos
nende
varadega
finantsseisundi
aruandes.
Allahindlus
vähendab bilansilist bruto jääkväärtust. ECL valmisoleku- laenudelt ja finantsgarantii lepingutelt kajastatakse eraldi- sena, st finantsseisundi aruandes kui kohustist. Allahind- luse ja eraldise korrigeerimised seoses ECL muutusega kajastatakse kasumiaruandes oodatava krediidikahjumi netomuutusena.
Amortiseeritud
soetusmaksumuses
Laenud
ja
nõuded
klientidele
Laenud
eraisikutele
856 123
736 518
Muud
nõuded
klientidele
9 391
3 551
Muud
finantsvarad
2 073
2 246
Õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
kajastatavad
finantsvarad
Aktsiad
479
510
Kohustuslik
kajastamine
õiglases
väärtuses
muustustega
läbi
kasumiaruande
Noteeritud
võlakirjad
322 699
38 697
Fondiosakud
6 788
7 590
Õiglases
väärtuses
muutusega läbi muu Investeerimisväärtpaberid
Noteerimata
aktsiad
0
298
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
70
Krediidiriski ja ECL hindamine aruandekuupäeval on erapooletu ja tõenäosustega kaalutud ning sisaldab kogu saadaolevat informatsiooni, mis on asjakohane hinnangu tegemiseks - sh informatsiooni toimunud sündmustest, praegustest tingimustest ning mõistlikke ja toetavaid prog-
noose
tuleviku
sündmustest
ja
majandustingimustest.
LHV
kasutab nii mudeleid kui eksperthinnanguid ECL arvutuste individuaalseks hindamiseks.
ECL mudelil on kolm faasi, mis baseeruvad krediidiriski
muutusel.
12-kuu
ECL
(faas
1)
rakendatakse
kõikidele
kirje-
tele, va kui on toimunud krediidiriski oluline suurenemine
võrreldes
esialgse
kajastamisega.
Kirjetele,
mille
puhul
on
toimunud oluline krediidiriski suurenemine (faas 2) või on maksejõuetud (faas 3), rakendatakse kogu eluea jooksul ECL-i.
Krediidiriski
oluline
suurenemine
Grupp hindab igal aruandekuupäeval, kas krediidirisk on oluliselt suurenenud võrreldes esmase kajastamisega.
Olulise
krediidiriski
suurenemise
hindamine
baseerub
kvan-
titatiivsetel
ja
kvalitatiivsetel
indikaatoritel.
Need
indikaatorid
sisaldavad mis on makseviivitusega vahemikus >30 ja <90
päeva
ja
finantsvarad,
mis
on
klassifitseeritud
kõrgendatud
jälgimise alla või on makseraskuste tõttu restruktureeritud
(laenud
mille
lepingulised
tingimused
on
muudetud
seoses
kliendi
finantsraskustega).
Kvantitatiivne
indikaator
arvuta-
takse vastavalt muutusele eluea makseviivituse tõenäo-
suses
(PD),
võrreldes
aruandekuupäeval
stsenaariumitega
kaalutud eluea PD muutust stsenaariumitega kaalutud esmase kajastamise eluea PD-ga. Juhul kui on toimunud
oluline
krediidiriski
suurenemine
võrreldes
esmase
kajas-
tamisega, kajastatakse eluea ECL allahindlus ja finants-
vara
liigub
faasi
2.
Meetod
on
sümmeetriline,
st
järgnevatel
aruandekuupäevadel,
kui
finantsinstrumendi
krediidikvali-
teet paraneb selliselt, et enam ei ole täidetud oluline kredii-
diriski
suurenemise
kriteeriumid
alates
esmasest
kajastami-
sest, siis finantsvara liigub tagasi faasi 1.
Maksejõuetuse
definitsioon
Grupp hindab finantsinstrumendi lootusetuks, kui vastab
täielikult
vara
väärtuse
languse
mõistele
ja
vastab
ühele
või
mitmele allpool toodud kriteeriumile:
Kvantitatiivsed
kriteeriumid
Laenuvõtja
on
lepinguliste
maksetega
rohkem
kui
90
päeva
ja 10 eurot üle tähtaja. 10-eurone piirmäär, millest algavad
tegevused
võla
sissenõudmiseks,
on
paika
pandud
võlahal-
duse protseduuridega ning tegemist on ka nõude lootuse- tuks tunnistamise olulise piirmääraga.
Kvalitatiivsed
kriteeriumid
Laenuvõtja ei täida tõenäoliselt laenude tagasimakse tingimusi, mis viitab, et tal on märkimisväärsed finantsras- kused. Näitajad, et klient ei suuda võlga täielikult tasuda, on järgmised:
•
Lepingule
on
määratud
mitteteenindav
staatus
•
Krediidikvaliteedi
langemise
tõttu
on
tehtud
spetsiifi-
lised krediidikorrigeerimised
•
Krediidikohustuse
müük
majandusliku
kahjumiga
üle
5%
•
Lepingule
on
rakendatud
vältimatud
restruktureerimise
tegevused, mille tulemusena on finantskohustused vähenenud rohkem kui 1% võrra
•
Laenusaaja
pankrot
on
muutunud
tõenäoliseks
või
on
alustatud pankrotimenetlust
•
Kliendi
rahavoo
seis
ei
võimalda
teenindada
osamakseid
•
Grupp
on
sisse
nõudnud
tagatise,
sealhulgas
realisee-
rinud garantii
Ülaltoodud kriteeriumeid on rakendatud kõikidele Grupi
finantsinstrumentidele
ja
vastavad
maksejõuetuse
definit-
siooniga
sisemise
krediidiriski
juhtimisel.
Lootusetud
finant-
sinstrumendid on faasis 3. Kõik finantsvarad, mis on faasis 3, on krediidikahjumiga.
Modelleerimine
ECL arvutatakse funktsioonina makseviivituse tõenäosu-
sest
(PD),
suurusest
maksejõuetuse
hetkel
(EAD)
ja
kahju-
määrast
antud
makseviivituse
korral
(LGD),
samuti
ka
kahju-
juhtumi
toimumise
hetkest.
Grupi
IFRS
9
metodoloogia
ECL
mõõtmiseks
baseerub
olemasolevatel
sisemistel
skooringu
ja reitingu mudelitel.
PD
väljendab
tõenäosust,
et
laenu
ei
maksta
tagasi
ja
jõuab
maksejõuetuks kas 12 kuu või eluea jooksul. Oodatav PD igale individuaalsele instrumendile sisaldab hinnangut toimunud sündmustest, praegustest tingimustest ning mõistlikke ja toetavaid prognoose tuleviku sündmustest ja majandustingimustest. LHV kasutab olemasolevaid skoo- ringu ja reitingu mudeleid, mida on korrigeeritud vastavalt
IFRS
9
spetsiifilistele
nõudmistele.
Mudelid
on
kalibreeritud
kombinatsioonina vastavalt vara klassist ja toote tüübist.
EAD väljendab hinnangut krediidipositsiooni summa osas hetkel, mil maksejõuetus võib tekkida. Finantsseisundi aruande väliste summade osas sisaldab EAD hinnangut, millised summad võetakse kasutusse maksejõuetuse hetkeks. LGD on summa, mida maksejõuetuse korral ei pruugita tagasi saada. LGD võtab arvesse iga omatava tagatise väärtuse ja kvaliteedi. LHV kasutab olemasole-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
71
arvatud akumuleeritud kulum ja kogunenud võimalikud
vaid LGD mudeleid, mida on korrigeeritud vastavalt IFRS 9 nõudmistele. ECL mõõtmisel kasutab LHV maksimaalset lepingulist perioodi, mille kestel LHV on riskile avatud.
Tulevikuprognoosid
Grupp kasutab ECL mõõtmisel sisemiselt välja töötatud makromajanduslikke prognoose tuleviku informatsiooni baasina. Selleks, et tagada erapooletu krediidikahjude hindamine vastavalt IFRS 9 nõuetele, kasutatakse vähe- malt kolme stsenaariumit. Üheks stsenaariumiks on baas- stsenaarium, mis on kõige tõenäolisem väljavaade ja mida
kasutatakse
ka
tavapärase
finantsplaneerimise
ja
eelarves-
tamise
protsessis,
kuivõrd
teised
stsenaariumid
kajastavad
optimistlikumat ja pessimistlikumat väljavaadet.
Prognoosid koostatakse sisemiselt krediidijuhtimise osakonnas, mis konsulteerib ekspertidega riskikontrolli üksusest, äriüksusest ja finantsosakonnast. Kui mõistliku
kuluga
on
kättesaadav,
tuleks
konsulteerida
väliste
eksper-
tide ja väliselt välja töötatud võrdlusprognoose. Viidatud
võrdlusprognoosid
sisaldavad,
kuid
ei
ole
piiratud
IMFi
poolt
avalikustatava
maailmamajanduse
väljavaatega,
Euroopa
Komisjoni
poolt
avalikustatava
Euroopa
majandusprognoo-
siga
ja
Eesti
Panga
poolt
avalikustatava
majandusprognoo-
siga. Stsenaariumid kinnitab riski- ja kapitalikomitee.
Stsenaariumid
tuleks
välja
töötada
ajaperioodile,
mille
puhul
saab
usaldusväärseid
projektsioone
koostada
ning
milleks
on tüüpiliselt 3-aastane ajahorisont. Minimaalselt tuleb kasutatavaid makroindikaatoreid prognoosida kaheaasta- seks perioodiks peale käesolevat aastat. Üldiselt vaada-
takse
stsenaariumid
üle
kvartaalse
sagedusega.
Juhul
kui
on toimunud olulisi muutusi makromajanduse väljavaa- detes, siis uuendatakse stsenaariumeid.
Individuaalsed
hindamised
ja
juhtkonna
hinnangud
Grupp kasutab ECL määramiseks nii mudeleid kui
eksperthinnanguid.
Hinnangu
tase
ECL
määramiseks
sõltub
mudeli tulemustest, olulisusest ja detailse informatsiooni kättesaadavusest. Mudel annab juhiseid ja läbipaistvust, kuidas majandussündmused võiksid mõjutada finantsva-
rade
allahindlust.
Eksperthinnangut
võib
rakendada
mudel-
leeritud tulemusele, et rakendada oodatud mõju näitajate osas, mida mudel ei arvestanud. Selliseid individuaalseid ECL hinnangud võidakse rakendada oluliste vastaspoole positsioonide puhul. Need hinnangud otsustab krediidiko- mitee. Lisaks võib olla vajadus korrigeerimisteks portfelli tasandil, mille otsustab riski- ja kapitalikomitee.
2.8
Materiaalsed
põhivarad
Materiaalseks
põhivaraks
loetakse
Grupi
enda
majandus-
tegevuses kasutatavaid varasid kasuliku tööeaga üle ühe aasta. Materiaalne põhivara võetakse algselt arvele tema
soetusmaksumuses,
mis
koosneb
ostuhinnast
(k.a
tollimaks
ja
muud
mittetagastatavad
maksud)
ja
otseselt
soetamisega
seotud kulutustest, mis on vajalikud vara viimiseks tema
tööseisundisse
ja
-asukohta.
Materiaalse
põhivara
objektile
tehtud
hilisemad
väljaminekud
kajastatakse
põhivarana,
kui
on
tõenäoline,
et
Grupp
saab
varaobjektiga
seotud
tulevast
majanduslikku kasu ning varaobjekti soetusmaksumust saab usaldusväärselt mõõta. Muid hooldus- ja remondiku- lusid kajastatakse kuluna nende toimumise momendil.
Materiaalset
põhivara
kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
tema
soetusmaksumuses,
millest
on
maha
arvatud
akumu-
leeritud
kulum
ja
võimalikud
väärtuse
langusest
tulenevad
allahindlused. Amortisatsiooni arvestamisel kasutatakse
lineaarset
meetodit.
Arvutustehnika,
mööbli
ning
sisustuse
aastase amortisatsioonimäärana kasutatakse 33%, rendi- pinna parendustele kas 20% aastas või amortiseerimist rendiperioodi pikkuse jooksul, sõltuvalt kumb on lühem.
Amortisatsiooni
arvestamist
alustatakse
kasutusele
võtmise
kuust
ning
arvestatakse
kuni
vara
bilansiline
väärtus
jõuab
selle
vara
lõppväärtuseni.
Kui
lõppväärtus
ületab
bilansilist
jääkmaksumust,
lõpetatakse
amortisatsiooni
arvestamine.
Igal
aruandekuupäeval
hinnatakse,
kas
kasutatavad
amor-
tisatsiooninormid, -meetodid ja varade lõppväärtuste hinnangud on asjakohased. Grupp viib läbi materiaal- sete varade väärtuse testi, kui on ilmnenud asjaolusid,
mis
võiksid
viidata
varade
kaetava
väärtuse
langusele
alla
bilansilise
jääkmaksumuse.
Juhul,
kui
vara
bilansiline
jääk-
maksumus on suurem tema kaetavast väärtusest (kõrgem kahest järgnevast näitajast: vara õiglane väärtus miinus müügikulud või vara kasutusväärtus), on materiaalse põhi-
vara
objektid
koheselt
alla
hinnatud
nende
kaetavale
väärtu-
sele
kajastades
vara
väärtuse
languse
kulu
aruandeperioodi
kasumiaruandes.
Põhivara
müügist
saadud
kasumid
ja
kahjumid,
mis
leitakse
jääkväärtuse lahutamisel müügist saadud summadest, on kajastatud kasumiaruandes muu tulu või tegevuskuluna.
2.9
Immateriaalsed
põhivarad
Immateriaalsed varad on eraldi identifitseeritavad mitte- rahalised mittefüüsilised varad ja mille hulka hetkel kuulub
soetatud
tarkvara.
Immateriaalne
põhivara
võetakse
algselt
arvele tema soetusmaksumuses, mis koosneb ostuhin- nast ja otseselt soetamisega seotud kulutustest. Peale
soetamist
kajastatakse
immateriaalset
põhivara
finantssei-
sundi
aruandes
tema
soetusmaksumuses,
millest
on
maha
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
72
seeritakse
lineaarselt
lepinguperioodi
vältel.
Iga
aruandepe-
väärtuse
langusest
tulenevad
allahindlused.
Amortisatsiooni
arvestatakse
lineaarselt,
v.a
kliendilepingud
(vaata
allpool).
Amortisatsioonimäär
ostetud
litsentsidele
on
33%
aastas.
Klientide hankimisega seotud kulud kapitaliseeritakse.
Ostetud
kliendilepinguid
amortiseeritakse
kahaneva
jäägi
meetodil.
Ostetud
kliendilepingute
aastane
amortisatsiooni-
norm
on
12%
nende
varade
bilansilisest
jääkmaksumusest.
Igal
aruandekuupäeval
hinnatakse,
kas
kasutatavad
amor-
tisatsiooninormid, -meetodid ja immateriaalsete varade lõppväärtuste hinnangud on asjakohased. Grupp viib läbi
immateriaalsete
varade
väärtuse
testi,
kui
on
ilmnenud
asja-
olusid, mis võiksid viidata varade kaetava väärtuse langu-
sele
alla
bilansilise
jääkmaksumuse.
Väärtuse
languse
kulu
kajastatakse koondkasumiaruandes ulatuses, mille võrra
vara
bilansiline
jääkmaksumus
ületab
kaetavat
väärtust,
mis
on
kõrgem
kahest
järgnevast
näitajast:
vara
õiglane
väärtus
miinus müügikulud või vara kasutusväärtus.
2.1
0
Varade
väärtuse
langus
Määramata
kasuliku
elueaga
immateriaalsete
põhivarade
(sh
firmaväärtus)
puhul
kontrollitakse
kord
aastas
vara
väär-
tuse
langust,
võrreldes
vara
bilansilist
maksumust
kaetava
väärtusega.
Piiramata kasutuseaga materiaalse põhivara ning amorti-
seeritavate
varade
puhul
hinnatakse
vara
väärtuse
võima-
likule
langusele
viitavate
asjaolude
esinemist.
Selliste
asja-
olude esinemise korral hinnatakse vara kaetavat väärtust ning võrreldakse seda bilansilise maksumusega.
Väärtuse
langusest
tekkinud
kahjum
kajastatakse
summas,
mille
võrra
vara
bilansiline
maksumus
ületab
selle
kaetava
väärtuse. Vara kaetav väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha lahutatud müügikulutused, või selle kasu-
tusväärtus,
vastavalt
sellele,
kumb
on
kõrgem.
Vara
väärtuse
languse
hindamise
eesmärgil
hinnatakse
kaetavat
väärtust
kas
üksiku
varaobjekti
või
väikseima
võimaliku
varade
grupi
kohta, mille jaoks on võimalik rahavoogusid eristada (cash generating unit).
Varade
allahindlusi
kajastatakse
aruandeperioodi
kuluna.
Kord alla hinnatud varade puhul hinnatakse igal järgmisel
aruandekuupäeval,
kas
võib
olla
tõenäoline,
et
vara
kaetav
väärtus on vahepeal tõusnud (v.a firmaväärtus, mille alla-
hindlusi
ei
tühistata).
Kui
väärtuse
testi
tulemusena
selgub,
et vara või varade grupi (raha genereeriva üksuse) kaetav
väärtus
on
tõusnud
üle
bilansilise
jääkmaksumuse,
tühista-
takse
varasem
allahindlus
ja
suurendatakse
vara
bilansilist
jääkmaksumust
kuni
summani,
mis
oleks
kujunenud,
arves-
tades vahepealsetel aastatel normaalset amortisatsiooni.
Allahindluse
tühistamist
kajastatakse
aruandeaasta
kasu-
miaruandes
põhivara
allahindluse
kulu
vähendamisena.
2.1
1
Valmisolekulaenud,
finantsgarantiid
ja
tegevusgarantiid
Grupp väljastab valmisolekulaene. Valmisolekulaenud on tühistamatud või tühistatavad ainult oluliselt kahjulike muutuste tõttu. Sellised kokkulepped võetakse algselt arvele nende õiglases väärtuses, mis tavaliselt väljendub saadud tasude summana. Seda summat amortiseeritakse lineaarsel meetodil kohustuse kogu eluea jooksul, välja arvatud selliste valmisolekulaenude puhul, mille osas on tõenäoline, et Grupp sõlmib konkreetse laenulepingu ega kavatse seda laenu müüa vahetult peale sõlmimist; sellise
valmisolekulaenu
tasud
kajastatakse
tulevikus
ja
lisatakse
laenu kajastamisel algsele bilansilisele väärtusele. Iga
aruandeperioodi
lõpus
kajastatakse
valmisolekulaenud
(i)
mitteamortiseeritud jääkväärtuses esialgsest arvelevõt- mise summast, millele on lisatud (ii) oodatava krediidikah-
jumi
mudeli
alusel
arvutatud
allahindlus,
välja
arvatud
juhul,
kui kohustus on väljastada turuintressimäärast madalama
intressimääraga
laen,
mille
puhul
kajastatakse
valmisole-
kulaen nimetatud väärtustest kõrgeimas summas. Valmis- olekulaenu jääkväärtus väljendab kohustist. Lepingutel, mis sisaldavad nii laenu kui ka valmisolekulaenu ja Grupil pole võimalik väljastamata osa komponenti ECL-is lahu-
tada
laenu
komponendist,
kajastatakse
valmisolekulaenu
allahindlus
koos
laenu
allahindlusega.
Juhul,
kui
kombinee-
ritud
ECL-id
ületavad
laenu
brutosummat,
kajastatakse
neid
kohustisena.
Grupp
väljastab
finantsgarantiisid.
Finantsgarantii
lepingud
nõuavad garantii andjalt ettenähtud maksete tegemist, kui klient ei ole täitnud võlakohustuse tingimusi kolmanda osapoole ees ning finantsgarantiid kannavad krediidi- riski nagu antud laenud. Finantsgarantiid võetakse algselt
arvele
õiglases
väärtuses
(lepingu
väärtus)
garantii
andmise
päeval. Seejärel garantii jääkväärtus amortiseeritakse lineaarselt garantii eluea jooksul. Igal aruandekuupäeval
hinnatakse
garantiist
tulenevaid
kohustusi
kõrgemas
kahest,
kas
lineaarselt
amortiseeritud
garantiitasu
jääkväärtus
või
juhtkonna hinnangust garantiilepingust tulenevate kohus- tuste arveldamiseks. Iga aruandeperioodi lõpus kajasta-
takse
finantsgarantiisid
selle
järgi,
kas
kõrgem
on
(i)
tagatud
riskipositsiooni kahjumi hüvitise summa, mis määratakse
kindlaks
oodatava
kahjumi
mudeli
alusel
või
(ii)
allesjäänud
amortiseerimata
saldo
summa
esmasel
kajastamisel.
Lisaks
sellele
kajastatakse
ECL
allahindlus
saadaolevate
tasude
puhul,
mida
kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
varana.
Tegevusgarantiid on lepingud, mis pakuvad kompensat- siooni juhul, kui teine osapool ei suuda täita lepingulisi
kohustusi.
Sellised
lepingud
kannavad
lisaks
krediidiriskile
ka
mittefinantsilist
tegevuse
riski.
Tegevusgarantiid
võetakse
algselt arvele nende õiglases väärtuses, mis tavapäraselt võrdub saadud teenustasudega. Tasude summa amorti-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
73
rioodi
lõppedes
hinnatakse
tegevusgarantiid
kas
(i)
algselt
arvele
võetud
tasude
amortiseerimata
jäägi
ulatuses
või
(ii)
parima
hinnangu
alusel,
milline
on
tänasesse
väärtusesse
diskonteeritud lepingu lõpetamise potentsiaalne kulu iga aruandeperioodi lõppedes; sõltuvalt kumb on kõrgem. Kui Grupil on lepinguline õigus kliendilt sisse nõuda garantii- lepingu alusel täitmiseks kulunud summasid, võetakse
sellised
summad
garantii
saajale
rahalise
kahju
korvamise
hetkel arvele kui laenunõuded.
2.1
2
Finantskohustised
Grupp
klassifitseerib
finantskohustisi
kas:
a)
finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi kasumiaruande
b)
korrigeeritud
soetusmaksumuses
kajastatavad
finantskohustised
c)
finantsgarantii
lepingud
ja
laenukohustused
Õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
finants-
kohustise
(tuletisinstrument)
kajastamist
vaata
arvestuspõ-
himõttes
2.6.
Kõigi
muude
finantskohustiste
edasine
kajas-
tamine
toimub
korrigeeritud
soetusmaksumuses,
kasutades
sisemise
intressimäära
meetodit.
Tehingukulud
kaasatakse
sisemise
intressimäära
arvutustesse.
Erinevused
laekunud
summade
(miinus
tehingukulud)
ja
lunastusväärtuse
vahel
kajastatakse
kasumiaruandes
instrumendi
tähtaja
jooksul
kasutades sisemist intressimäära. Intressikulud kajasta- takse kasumiaruandes real „Intressikulu”.
Klientide
deposiidid
võetakse
arvele
väärtuspäeval
õiglases
väärtuses,
miinus
tehingukulud,
ning
edaspidi
mõõdetakse
neid korrigeeritud soetusmaksumuses kasutades sise-
mise
intressimäära
meetodit
ja
kajastatakse
real
„Klientide
hoiused ja saadud laenud“, sh kajastatakse samal real tekkepõhiselt arvestatud intressikohustisi. Tekkepõhiselt
arvestatud
intressikulud
kajastatakse
kasumiaruandes
real
„Intressikulu".
Võetud laenud, emiteeritud võlaväärtpaberid ja sarnased allutatud kohustised võetakse algselt arvele õiglases väärtuses, miinus tehingukulud (laekumisel saadud raha summas, vähendatuna tehingukulude võrra). Allutatud kohustiseks loetakse kohustisi, mis krediidiasutuse likvi-
deerimise
või
pankroti
väljakuulutamise
korral
rahuldatakse
pärast
teiste
võlausaldajate
õigustatud
nõuete
rahuldamist.
Muud
finantskohustised
(võlad
hankijatele,
viitvõlad
ja
muud
võlakohustised)
võetakse
algselt
arvele
nende
õiglases
väär-
tuses,
millest
on
maha
arvatud
tehingukulud,
ning
edaspidi
kajastatakse neid korrigeeritud soetusmaksumuses.
LHV
sõlmis
2020.
aastal
kahte
uut
liiki
rahastamistehinguid:
-
pandikirjad;
-
TLTRO-III
Mõlemat võlainstrumenti kajastatakse muude saadud laenudena, kasutades efektiivse intressimäära meetodit. Pandikirjad on tagatud kinnisvaralaenudega, nende emis- sioonidel on Moody’se reiting ja need on noteeritud Dublini
börsil.
TLTRO-III
laenud
on
tagatud
hüpoteekvõlakirjadega
ja kohalikele omavalitsustele antud laenudega.
TLTRO-III intressimäär sõltub teatavate tingimuste täitmi-
sest.
LHV
on
valinud
konservatiivse
lähenemise
ning
arvutab
efektiivset
intressimäära,
võtmata
arvesse
võimalikku
sood-
samat
intressimäära.
Juhul,
kui
vajalikud
tingimused
täide-
takse, arvutab LHV intressitulu ümber ja kajastab vahe jooksval aruandeperioodil, korrigeerimata varasemate aruandeperioodide andmeid.
Finantskohustiste kajastamine lõpetatakse kui see on kustunud (ehk lepinguga kindlaks määratud kohustus on tasutud, tühistatud või lõppenud).
2.1
3
Kohustised
töövõtjate
ees
Kohustised töövõtjate ees sisaldavad nii välja maksmata palgakohustisi kui töövõtja elukohariigis kehtiva töösea- dusandluse kohaselt arvestatud puhkusetasu kohustist
aruandekuupäeva
seisuga,
mis
sisaldab
lisaks
puhkusetasu
kohustisele ka sellelt arvestatud sotsiaalmaksu ja töötus- kindlustusmaksu. Kohustised töövõtjate ees kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
lühiajalise
kohustisena
ning
kasu-
miaruandes kajastatakse seonduv kulu tööjõukuluna.
Sotsiaalmaks
sisaldab
ka
sissemakseid
riigi
pensionifondi.
Grupil puudub nii juriidiline kui faktiline kohustus teha sotsiaalmaksule lisanduvalt pensioni- või muid sarnaseid makseid.
2.1
4
Aktsiapõhised
maksed
AS LHV Group on kehtestanud aktsiapõhistel maksetel
põhineva
optsiooniprogrammi,
mille
järgi
tasub
grupi
tööta-
jatele nende teenuste eest väljastades optsioone AS LHV Group aktsiate omandamiseks. Väljastatud optsioonide
õiglane
väärtus
kajastatakse
optsiooniprogrammi
kehtivuse
jooksul grupi tööjõukuluna ning omakapitali (muude reser-
vide)
suurenemisena.
Kulude
kogusumma
on
määratletud
optsioonide õiglase väärtuse alusel optsioonide väljasta- mise hetkel. Optsioonide õiglane väärtus on leitud:
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
74
•
arvestades
optsiooni
hinda
mõjutavaid
turutingimusi
(näiteks AS-i LHV Group aktsiahinda);
•
jättes välja aktsiate üleandmise eelduseks olevad tegevustulemustega seotud eesmärkide ja turuga mitteseotud tingimuste mõju nagu näiteks ettevõtte
kasumlikkus
ja
kasvueesmärgid
ning
töötaja
töötamine
ettevõttes üle teatud ajaperioodi.
Iga aruandeperioodi lõpus hindab Grupp, kui palju optsioone kuulub tõenäoliselt realiseerimisele tulenevalt optsioonide väljastamise tingimustest (välja arvatud turu- tingimustel). Algsete hinnangute muutuse mõjud kajasta- takse kasumiaruandes ning vastukandena omakapitalis.
Kui
optsioonid
realiseeritakse,
emiteerib
AS
LHV
Group
uusi
aktsiaid.
Optsioonide väljastamist AS-i LHV Group tasandil tema tütarettevõtete töötajatele käsitletakse kui kapitali sisse- makset tütarettevõttesse. Optsioonide õiglase väärtuse kulu kajastatakse optsiooniperioodi vältel emaettevõtte
eraldiseisvas
finantsseisundi
aruandes
tütarettevõtte
inves-
teeringu
suurendamisena
ning
krediteeritakse
omakapitalis.
Vastavalt
optsioonide
väljastamise
tingimustele
ei
kaasne
optsioonide realiseerimisel peale 3 aastat sotsiaalmaksu kulu.
2.1
5
Eraldised
ja
tingimuslikud
kohustised
Finantsseisundi aruandes kajastatakse eraldisena enne aruandekuupäeva toimunud kohustavast sündmusest tulenevaid kohustusi, millel on kas seaduslik alus või mis
tulenevad
Grupi
senisest
tegevuspraktikast
(seaduslik
või
tõlgenduslik),
mis
nõuavad
tõenäoliselt
ressurssidest
loobu-
mist,
mille
realiseerumine
on
tõenäoline
(on
rohkem
tõenäo-
line kui mitte, et vahendite väljavool on vajalik kohustuse rahuldamiseks) ja mille summa suurust on võimalik usal-
dusväärselt
mõõta,
kuid
mille
realiseerimise
aeg
või
summa
ei ole täpselt teada. Eraldiste kajastamisel finantsseisundi aruandes lähtutakse juhtkonna hinnangust eraldiste täit-
miseks
tõenäoliselt
vajamineva
summa
ning
eraldise
reali-
seerumise
aja
kohta.
Eraldis
kajastatakse
finantsseisundi
aruandes summas, mis on juhtkonna hinnangu kohaselt
aruandekuupäeva
seisuga
vajalik
eraldisega
seotud
kohus-
tuse
rahuldamiseks
või
üleandmiseks
kolmandale
osapoo-
lele. Eraldiste kulu ja eraldiste bilansilise maksumuse
muutuste
kulu
kajastatakse
aruandeperioodi
kuludes.
Eral-
disi ei moodustata äritegevuse tulevaste perioodide kahju- mite katmiseks.
Juhul, kui eraldis realiseerub tõenäoliselt hiljem kui 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse seda
diskonteeritud
väärtuses
(eraldisega
seotud
väljamaksete
nüüdisväärtuse
summas),
välja
arvatud
juhul,
kui
diskontee-
rimise mõju on ebaoluline.
Muude tingimuslike kohustiste osas (garantiid, v.a. finant- sgarantiid, ja muud kohustused), mille realiseerumine on
vähem
tõenäoline
kui
mitterealiseerumine
või
millega
seotud
kulusid ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata, kuid mis teatud tingimustel võivad tulevikus muutuda kohustusteks,
kajastatakse
raamatupidamise
aastaaruande
lisades
tingi-
muslike kohutistena. Tingimuslikud kohustised võivad ajas
muutuda
esialgsest
ootusest
erineval
viisil.
Seetõttu
hinna-
takse neid järjepidevalt portfelli põhiselt tuvastamaks, kas on muutunud tõenäoliseks, et tulenevalt kohustusest on tõenäoliselt Grupil vaja varast loobuda. Kui on muutunud tõenäoliseks, et seni tingimusliku kohustisena kajastatud kohustuse või mitmete kohustuste tulemusena peab ette- võte varast loobuma, võtab Grupp arvele eraldise selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, millal vastav tõenäosuse muutus toimus (välja arvatud väga harvadel juhtudel kui kohustusega seotud kulu ei ole võimalik usal- dusväärselt hinnata).
2.1
6
Pika-
ja
lühiajaliste
varade
ja
kohustiste
eristamine
Varad, milledest tulenevate hüvede realiseerumist Grupi jaoks on oodata 12 kuu jooksul, kajastatakse lühiajalise varana. Varad, millede puhul osaline hüvede realiseeru-
mine
toimub
peale
12
kuu
möödumist
aruandekuupäevast,
kajastatakse
pikaajalisena
selles
osas,
mille
realiseerumist
on
oodata
pärast
12
kuulise
perioodi
möödumist
(vt
riskide
juhtimise osa punkt 4).
Kohustis
liigitatakse
lühiajaliseks,
kui
selle
tasumise
tähtaeg
on kaheteist kuu jooksul alates aruandekuupäevast; või kui Grupil pole tingimusteta õigust kohustise tasumist
edasi
lükata
rohkem
kui
12
kuud
pärast
aruandekuupäeva.
Saadud
laene,
mille
tagasimakse
tähtaeg
on
12
kuu
jooksul
aruandekuupäevast, kuid mis refinantseeritakse pikaaja- liseks pärast aruandekuupäeva, kuid enne aastaaruande
kinnitamist,
kajastatakse
lühiajalistena.
Samuti
kajastatakse
lühiajalistena saadud laene, mida laenuandjal oli õigus
aruandekuupäeval
tagasi
kutsuda
laenulepingus
sätestatud
tingimuste rikkumise tõttu.
Kõigi
pikaajaliste
varade
ja
kohustiste
kohta
on
vastav
pika-
ajaline osa eraldi välja toodud raamatupidamise aastaaru-
ande
vastava
lisa
juures
(vt
riskide
juhtimise
osa
punkt
4).
2.1
7
Tulud
ja
kulud
Intressitulu ja intressikulu on kajastatud kasumiaruandes finantsvarade ja -kohustiste osas, mida kajastatakse korri-
geeritud
soetusmaksumuses,
kasutades
efektiivse
intressi-
määra meetodit.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
75
Efektiivse intressimära meetod on finantsvara bilansilise brutojääkmaksumuse või finantskohustise korrigeeritud soetusmaksumuse arvestamise ja intressitulu või intres- sikulu vastavale perioodile jaotamise meetod. Efektiivne intressimäär on määr, millega diskonteeritakse hinnangu-
lised
tulevased
maksed
või
laekumised
finantsinstrumendi
eeldatava kehtivusaja jooksul täpselt finantsinstrumendi
bilansilisse
jääkmaksumusse.
Tulevaste
maksete
arvuta-
misel hinnatakse kõiki rahavooge arvestades lepingulisi tingimusi (näiteks ettemakseid).
Efektiivse intressimäära arvutamine hõlmab tasusid, mis
on
efektiivse
intressimäära
olemuslikeks
komponentideks.
Samas ei võeta arvesse tulevasi krediidikahjumeid.
Kui finantsvaral esineb hiljem väärtuse languse tunnu- seid, siis kajastatakse intressitulu rakendades efektiivset
intressimäära
korrigeeritud
soetusmaksumuse
suhtes,
s.o.
brutojääkmaksumust vähendatakse allahindluse võrra. Kui finantsvara osas esineb väärtuse languse tunnuseid
esmasel
arvelevõtmisel,
siis
arvestatakse
oodatavad
kredii-
dikahjumid
hinnangulistesse
rahavoogudesse
korrigeeritud
efektiivse
intressimäära
arvutamiseks,
mida
seejärel
raken-
datakse intressitulu kajastamiseks.
Teenustasutulud
Teenustasutulude all kajastatakse müügitulu lepingutest
klientidega.
See
ei
rakendu
müügitulule
rendilepingutest
ja
finantsinstrumentidest või teistest lepingulistest kohustus-
test,
mis
on
IFRS
9
„Finantsinstrumendid“
rakendusalas.
Tasud, mida võetakse arvesse korrigeeritud soetusmak-
sumuses
kajastatud
finantsinstrumendi
efektiivse
intressi-
määra
arvutamisel,
näiteks
laenu
lepingutasud,
jaotatakse
instrumendi eeldatava tähtaja peale rakendades efek- tiivse intressimäära meetodit ja kajastatakse real „Neto intressitulu“.
Teenustasutulu kajastatakse vastavalt sellele, kuidas klientidele lubatud teenust osutatakse, ja summas, mis peegeldab tasu, mida LHV loodab, et tal on õigus saada nende teenuste osutamise eest.
Teenustasutulud kajastatakse lineaarselt kogu teenuse osutamise perioodi jooksul, kui klient samaaegselt saab
ja
tarbib
Grupi
tegevusest
tulenevaid
eeliseid.
Muutuvtasu
kajastatakse
ainult
sellises
ulatuses,
mille
osas
juhtkonna
otsuse alusel on väga tõenäoline, et tühistamist ei toimu.
Muud teenustasutulud kajastatakse hetkel, mil Grupp täidab oma täitmiskohustuse, mis tavaliselt toimub selle
aluseks
oleva
tehingu
teostamisel.
Saadud
või
saadav
tasu
väljendab tehingu hinda konkreetsete täitmiskohustuse teenuste eest.
Peamised
teenustasude
tüübid
on
kirjeldatud
allpool.
Teenustasutulud
varahaldusteenuste
osutamise
eest
klien-
tidele
kajastatakse
perioodi
jooksul,
mil
teenust
osutatakse.
Tulemustasusid kajastatakse, kui on väga tõenäoline, et kajastatud müügitulu hiljem ei tühistata, mis on sageli siis, kui tasu saamise tingimused on täidetud.
Maakleritasud
ja
muud
tasud
seoses
kolmandate
osapoolte
nimel
tehtud
tehingutega,
näiteks
äritegevuse
soetamise
või
müügi
korraldamine,
kajastatakse
tehingu
lõpuleviimisel.
Kulud, mis on otseselt seotud teenustasutulude genereeri- misega, kajastatakse kui teenustasukulud.
Neto
finantstulud
Kasumid ja kahjumid, mis tekivad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvarade
ja
-kohustiste
õiglase
väärtuse
muutustest
kajastatakse
real
„Neto finantstulud”. Finantskohustiste, mida kajastatakse
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande,
õiglase
väärtuse muutus, mis tuleneb enda krediidiriskist, kajasta- takse muus koondkasumis.
Dividenditulu
Dividenditulu kajastatakse siis, kui ettevõttel on tekkinud seaduslik õigus nende saamiseks.
2.1
8
Varahaldusteenused
Grupp
tegeleb
varahaldusteenuste
pakkumisega
(lisa
22).
Selliseid
varasid,
mille
on
Grupile
hallata
andnud
kolmandad
osapooled ja mis ei kuulu Grupile, kajastatakse finantssei-
sundi
aruande
väliselt.
Antud
varade
haldamisest
ja
hoidmi-
sest
saadakse
teenustasu
ja
Grupile
nendega
krediidi-
ega
tururiske ei kaasne.
2.1
9
Rendiarvestus
–
Grupp
kui
rentnik
Grupp rakendas IFRS 16 “Rendilepingud” esmakordselt alates 1. jaanuarist 2019.
Rendilevõtjad
peavad
arvele
võtma:
(a)
varad
ja
kohustised
kõikide
üle
12-kuuliste
rendilepin-
gute
osas,
v.a
juhul
kui
renditav
vara
on
väheväärtuslik;
ning
(b)
kajastama
kasumiaruandes
kulumit
renditavatelt
varadelt ja intressikulu rendikohustistelt.
Grupp
rendib
erinevaid
kinnisvaraobjekte.
Rendilepingud
on tavaliselt tähtajaga kuni 5 aastat, kuid hõlmavad reeg-
lina
pikendamise
ja
lõpetamise
võimalusi.
Renditingimused
lepitakse kokku iga lepingu baasil ja need võivad hõlmata
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
76
mitmesuguseid
erinevaid
tingimusi.
Grupp kajastab rendilepinguid kasutusõiguse varana ja vastava kohustisena kuupäeval, mil renditav vara on kasu- tamiseks saadaval.
Rendikohustised
kajastati
rendimaksete
nüüdisväärtusena.
Kasutusõiguse vara hinnati summas, mis võrdub rendi kohustisega, kuna kasutusõiguse varade korrigeerimine ei olnud vajalik. Iga liisingumakse jaotatakse kohustise ja
finantskulude
vahel.
Finantskulu
kajastatakse
rendiperioodi
kasumiaruandes
nii,
et
intressimäär
oleks
igal
osaperioodil
kogu rendiperioodi jooksul kohustise jääkväärtuse suhtes
sama.
Rendivara
amortiseeritakse
lineaarselt
vara
kasuliku
eluea või rendiperioodi jooksul vastavalt sellele, kumb on lühem.
Rendikohustised hõlmavad järgmiste rendimaksete nüüdisväärtust:
•
püsimaksed,
millest
on
maha
arvatud
saadavad
rendisoodustused
•
muutuv
rendimakse,
mis
põhineb
indeksil
või
intressimääral
(näiteks
inflatsioon,
Euribor)
•
summad,
mis
rentnik
eeldatavasti
maksab
jääkväärtuse
tagatiste alusel
•
ostuoptsiooni
kasutamise
hind,
kui
on
piisavalt
kindel,
et rentnik seda optsiooni kasutab
Rendimaksed diskonteeritakse kasutades rendilepingus sätestatud intressimäära, kui see on kergesti määratav, või
Grupi
sisemist
laenuintressi
määra.
Alternatiivne
laenuint-
ressimäär on intressimäär, mida üürnik peaks maksma, et laenata vahendid, mida oleks tarvis sarnase väärtusega
vara
omandamiseks
sarnases
majanduskeskkonnas
ning
sarnastel tingimustel.
Lühiajaline rent on rent, mille rendiperiood on lühem kui 12 kuud. Väheväärtuslikud varad hõlmavad IT tehnikat ja
väiksemaid
kontorisisustuse
esemeid.
Renditähtaja
määra-
misel kaalub juhtkond kõiki fakte ja asjaolusid, mis loovad
majandusliku
ajendi
pikendamisoptsiooni
rakendamiseks
või lõpetamisoptsiooni rakendamata jätmiseks. Pikenda- misoptsioonid (või perioodid pärast lõpetamisoptsioone)
on
renditähtajale
lisatud
ainult
juhul,
kui
on
piisavalt
tõenäo-
line,
et
renti
jätkatakse
(või
seda
ei
lõpetata).
Grupi
juhtkond
vaatab hinnangu läbi, kui esineb olulisi sündmusi ja asja- olude muutusi, mis on juhtkonna kontrolli all ja mõjutavad optsioonide kasutamise tõenäosust, või kui on muutunud rendilepingu katkestamatu periood (näiteks kui Grupp on realiseerinud optsiooni, mida eelnevalt peeti piisavalt ebakindlaks, või Grupp ei ole realiseerinud optsiooni, mida eelnevalt peeti piisavalt kindlaks).
Lepingute kohaselt ei ole Grupil lepingute lõppedes rendi- varal bilansilist maksumust.
Grupp on kasutanud järgmisi standardiga lubatud praktilisi erandeid:
•
aruandekuupäeva
seisuga
12-kuulise
rendiperioodi
pikkusega
kasutusrendi
lepingute
kajastamine
raama-
tupidamises lühiajalise rendina
•
väikese
väärtusega
varade
rendilepingute
välistamine
•
rendivarade
mõõtmisega
seotud
esmaste
otseste
kulude
välistamine
standardi
esmasel
kohaldamisel
Üksikasju
vt
ka
lisa
16,
18
ja
19.
2.2
0
Maksustamine
ja
edasilükkunud
tulumaks
Ettevõtte
tulumaksu
põhimõtted
Eestis
Eesti äriühingud ei maksa tulumaksu teenitud kasumilt.
Tulumaksu
makstakse
dividendidelt,
erisoodustustelt,
kingi-
tustelt, annetustelt, vastuvõtukuludelt, ettevõtlusega mitte- seotud väljamaksetelt ning siirdehinna korrigeerimistelt. Ettevõtte tulumaksumäär on 20/80 väljamakse netosum- malt. Alates 2019. aastast rakendatakse mada-lamat
maksumäära
14/86
regulaarsetele
dividendiväljamaksetele
ulatuses, mis on väiksem või võrdne kolme eelneva aasta keskmise maksustatud dividendiga. 2018. a on esimene arvesse võetav aasta kolme aasta keskmise maksustatud kasumi arvestamisel.
Tulumaksukohustis ja tulumaksukulu dividendidelt kajas- tatakse dividendide väljakuulutamise hetkel. Tulumaks
kuulub
tasumisele
väljamakse
tegemise
kuule
järgneva
kuu
10ndaks kuupäevaks.
Alates 2018. aasta teisest kvartalist on krediidiasutused
kohustatud
tasuma
kvartali
kasumilt
14%-list
avansilist
tulu-
maksu
vastavalt
IFRS-ile
(lisa
26).
Avansiline
tulumaks
tuleb
maksuhaldurile tasuda kvartalile järgneva kolmanda kuu
10ndaks
kuupäevaks.
Avansiline
tulumaks
ei
kuulu
tagasta-
misele
ja
seega
kajastatakse
tasutud
tulumaks
kuluna,
kuid
selle
arvelt
saab
krediidiasutus
vähendada
tuleviku
kasumi-
jaotistelt tasumisele kuuluvat tulumaksusummat.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
77
Ettevõtte
tulumaks
teistes
riikides
Vastavalt
kohalikele
tulumaksuseadustele
maksustatakse
Ühendkuningriigis ja Leedus ettevõtte kasumit, mida on
korrigeeritud
seaduses
ettenähtud
püsivate
ja
ajutiste
erine-
vustega, tulumaksuga.
Ettevõtte
tulumaksumäärad
2020
2019
Ühendkuningriik
19%
19%
Edasilükkunud tulumaks on arvestatud kõikidelt olulistelt ajutistelt erinevustelt maksuarvestuse ja konsolideeritud
finantsaruandes
kajastatud
varade
ja
kohustiste
bilansiliste
väärtuste vahel.
Põhilised ajutised erinevused tekivad põhivara amortisat-
sioonist
ja
edasikantavast
maksukahjumist.
Edasilükkunud
tulumaks arvutatakse kehtivate või eeldatavalt kehtivate maksumääradega, mis on rakendatavad nendel perioo-
didel,
kui
ajutised
erinevused
või
maksukahjumid
realisee-
ruvad. Edasilükkunud tulumaksuvara ja -kohustised on
tasaarveldatud
ainult
ühe
Gruppi
kuuluva
äriühingu
piires.
Edasilükkunud tulumaksuvara ajutistelt erinevustelt ning
maksukahjumitelt
kajastatakse
finantsseisundi
aruandes
ainult
siis,
kui
on
tõenäoline,
et
see
realiseerub
läbi
maksus-
tatava kasumi tekke tulevikus. Edasilükkunud tulumaks
arvestatakse
ajutistelt
erine-vustelt
investeeringutest
tüta-
rettevõtetesse,
välja
arvatud
juhul,
kui
ajutise
erinevuse
reali-
seerumine
on
Grupi
kontrolli
all
ja
ajutise
erinevuse
realisee-
rumine lähitulevikus on ebatõenäoline.
Finantsseisundi aruandes ei kajastata tingimuslikku tulu- maksukohustist, mis tekiks jaotamata kasumist dividen-
dide
väljamaksmisel.
Maksimaalne
tulumaksukohustis,
mis
kaasneks
jaotamata
kasumi
dividendidena
väljamaksmisel,
on esitatud aastaaruande lisas 21.
2.2
1
Varade
ja
kohustiste
saldeerimine
Finantsvarade
ja
-kohustiste
vahel
tehakse
netoarvestusi
ja
netosumma kajastatakse konsolideeritud finantsseisundi
aruandes
ainult
juhul,
kui
selleks
eksisteerib
juriidiline
õigus
ning on kavas nimetatud summad realiseerida netobaasil või samaaegselt. Täpsem informatsioon on toodud riskide juhtimise osas.
2.2
2
Kohustuslik
reservkapital
Vastavalt äriseadustikule moodustatakse kohustuslik reservkapital iga-aastastest puhaskasumi eraldistest. Igal majandusaastal tuleb reservkapitali kanda vähemalt üks kahekümnendik puhaskasumist, kuni reservkapital moodustab ühe kümnendiku aktsiakapitalist. Reservkapi- tali võib kasutada kahjumi katmiseks, samuti aktsiakapitali
suurendamiseks.
Reservkapitalist
ei
või
teha
väljamakseid
aktsionäridele.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
78
Riskide
juhtimine
Risk on defineeritud kui võimalik negatiivne kõrvalekalle oodatavast majandustulemusest. Oma igapäevastes toimingutes puutub LHV kokku mitmete riskidega. LHV riskijuhtimise eesmärgiks on riske ära tunda, neid õigesti
mõõta,
juhtida
ja
raporteerida.
Laiemas
plaanis
on
riskijuhti-
mise
eesmärgiks
ettevõtte
väärtuse
suurendamine
kahjude
minimiseerimise
ning
tulemuste
volatiilsuse
vähendamise
kaudu. Riskijuhtimine baseerub LHV-s tugeval riskikul- tuuril ning on üles ehitatud kolme kaitseliini põhimõttel, kus
esimene
kaitseliin
ehk
ärivaldkonnad
on
vastutavad
riskide
võtmise
ning
igapäevase
juhtimise
eest.
Teine
kaitseliin
ehk
riskijuhtimise valdkond on vastutav riskijuhtimise metoodi-
kate
väljatöötamise
ning
riskide
raporteerimise
eest.
Kolmas
kaitseliin
ehk
siseaudit
teostab
sõltumatut
järelevalvet
kogu
organisatsioonile. Riskijuhtimise põhimõtted, nõuded ning
vastutusvaldkonnad
on
kirjeldatud
riskijuhtimise
poliitikas.
Kapitali
juhtimise
põhimõtted
ning
eesmärgid
on
kirjeldatud
vastavalt
sisedokumentides
(kapitali
juhtimise
poliitika
ning
kapitali
eesmärgid).
Detailsemad
riskijuhtimise
protsessid
on kirjeldatud vastava valdkonna sise-eeskirjades.
Riskijuhtimise
üksuse
eestvedamisel
on
LHV-l
välja
töötatud
grupiülene riskiisu raamistik, mis on kinnitatud nõukogu poolt. Raamistik sisaldab muuhulgas kvantitatiivseid riskit- olerantsi tasemeid peamiste riskide lõikes.
R
i
s
k
i
i
s
u
raamistik
Riskiisu peegeldab LHV valmisolekut võtta riske saavuta-
maks
seatud
ärieesmärke.
Riskiisu
limiiti
on
LHV
enda
jaoks
nimetanud
riskitolerantsiks
–
maksimaalne
risk,
mida
ollakse
valmis võtma, et saavutada võetud eesmärke. Samuti on
defineeritud
riskivõime
kui
suurim
risk,
mida
LHV
on
võime-
line
taluma.
Alloleval
joonisel
on
näitlikustatud
kolm
erinevat
riskiprofiili taset vastu riskitolerantsi taset ning kirjeldatud lühidalt tegevusi antud situatsioonides.
Riskitolerants
Riskiisu Riskiprofiil Riskivõime
T
e
g
e
l
i
k
r
i
s
k
i
p
r
o
f
i
i
l
on
riskiisu sees, kuid
allpool
riskitolerant-
suse taset.
Meetmeid ei ole vaja
rakendada.
T
e
g
e
l
i
k
r
i
s
k
i
p
r
o
f
i
i
l
ületab
riskitolerantsuse piirmäära, kuid on allpool riskivõimet.
On käivitunud
t
e
g
e
v
u
s
p
l
a
a
n
riskiprofiili
vähendamiseks.
T
e
g
e
l
i
k
r
i
s
k
i
p
r
o
f
i
i
l
ületab
LHV riskivõimet.
On käivitunud finantsseisundi
taastamise
kava.
Riskivõime (risk capacity) – maksimaalne kahju,
mida
LHV
on
võimeline
taluma.
Riskivõime
ületami-
sel
on
käivitunud
finantsseisundi
taastamise
kava.
Riskitolerants (risk tolerance) – maksimaalne risk, mida LHV on valmis oma eesmärkide saavutami- seks võtma. Riskitolerantsi ületamisel käivitub
ettevõtte
tasandil
tegevused
riskiprofiili
vähendami-
seks.
Riskiisu (risk appetite) on soovitav riskitase, mida
LHV
plaanib
oma
plaanide
ja
eesmärkide
elluviimi-
seks
võtta.
Riskiisu
peegeldab
soovitavat
riskiprofiili.
Riskikiisu maksimaalset taset defineeritakse riskitolerantsina.
Riskiprofiil (risk profile) - kombinatsioon LHV tegelikest riskidest, mis tulenevad meie tegevuste laadist, ulatusest ja keerulisuse astmest ning tegevuskeskkonnast.
S
i
s
e
m
i
n
e
n
i
n
g
v
ä
l
i
n
e
r
i
s
k
i
r
a
p
o
r
t
e
e
r
i
m
i
n
e
,
a
v
a
l
i
k
u
s
t
a
m
i
n
e
E
e
s
m
ä
r
g
i
d
,
m
õ
õ
d
i
k
u
d
ja
kontrollid
•
Riskitolerantsi tasemed
•
Riskide mõõtmine
•
Õigused ja limiidid
R
i
s
k
i
j
u
h
t
i
m
i
s
e
põhimõtted,
rollid
ja
vastutus
•
Riskijuhtimise ja kontrolli põhimõtted
•
Eetika põhimõtted
•
Tasustamise põhimõtted
•
Organisatsiooni ülesehitus
•
Rollid ja vastutus
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
79
F
i
n
a
n
t
s
v
a
h
e
n
d
a
j
a
t
e
s
t
k
l
i
e
n
t
i
d
e
h
i
n
d
a
m
i
s
e
komitee
R
a
h
a
p
e
s
u
j
a
t
e
r
r
o
r
i
s
m
i
rahastamise
t
õ
k
e
s
t
a
m
i
s
e
k
o
m
i
t
e
e
Riskikliendi
a
k
t
s
e
p
t
e
e
r
i
m
i
s
e
komitee
J a e p a n g a n d u s e
k
r
e
d
i
i
d
i
k
o
m
i
t
e
e
Krediidikomitee
Varade ja
kohustuste
j
u
h
t
i
m
i
s
e
k
o
m
i
t
e
e
Järelmaksu
k
r
e
d
i
i
d
i
k
o
m
i
t
e
e
LHV
Panga
juhatus
Nomineerimiskomitee
L H V P a n g a nõukogu
L
H
V
G
r
u
p
i
juhatus
Nagu
jooniselt
näha,
kui
tegelik
riskiprofiil
jääb
riskiisu
piiri-
desse,
on
tegemist
ootuspärase
olukorraga
ning
täiendavaid
tegevusi
ei
ole
vajalik
ette
võtta.
Kui
tegelik
riskiprofiil
ületab
riskitolerantsi taset, võetakse kasutusele tegevusplaan riskiprofiili alandamiseks. Samuti on vajalik informeerida nõukogu. LHV riskiprofiili juhtimise ning riskiisu piiridesse jäämise eest vastutab esimene kaitseliin, sõltumatu moni- tooringu ning raporteerimise eest aga riskijuhtimise üksus. Finantsseisundi taastamise kava raames on kehtestatud
varajaste
hoiatuste
tasemed
kapitali-,
krediidiriski,
tururiski,
operatsiooniriski, likviidsusriski ning rahapesu tõkesta-
mise riski lõikes. Riskitolerantsi tasemed on kirjeldatud iga vastava riski poliitikas, mis on kinnitatud nõukogu tasemel.
Täpsemad
juhised
ja
suunised
on
kirjeldatud
eeskirjades.
LHV-s
on
kindlaks
määratud
komiteede
ning
otsustuspäde-
vuste süsteem. Peamiste komiteede funktsioonid on välja toodud alljärgneval joonisel.
L
H
V
G
r
u
p
i
nõukogu
Auditikomitee
R
i
s
k
i
-
j
a
k
a
p
i
t
a
l
i
k
o
m
i
t
e
e
•
Ü
l
d
i
s
e
,
t
e
g
e
l
i
k
u
j
a
t
u
l
e
v
a
s
e
r
i
s
k
i
i
s
u
j
a
-
s
t
r
a
t
e
e
g
i
a
j
ä
r
e
l
e
v
a
l
v
e
,
võttes arvesse
k
õ
i
k
i
r
i
s
k
i
l
i
i
k
e
j
a
t
a
g
a
d
e
s
nende kooskõla
ä
r
i
s
t
r
a
t
e
e
g
i
a
,
e
e
s
m
ä
r
k
i
d
e
,
ä
r
i
t
a
v
a
d
e
j
a
v
ä
ä
r
t
u
s
t
e
g
a
•
V
a
l
i
k
u
p
r
o
t
s
e
s
s
j
a
sobivusnõuded
•
Raamatupidamisalane
nõustamine
/
auditeerimine
•
R
i
s
k
i
j
u
h
t
i
m
i
s
p
r
o
t
s
e
s
s
i
d
e
järelevalve
ja analüüs jne
Töötasukomitee
•
Hindab tasustamispõhimõtete
rakendamist
/
Tasustamise
mõju riskijuhtimise, omavahendite ja
likviidsusnõuete
täitmisele
L
H
V
F
i
n
a
n
c
e
’i
juhatus
•
Ettevõtetele
järelmaksu
väljastamise
otsustamine
•
Riski- ja kapitali juhtimise,
i
n
v
e
s
t
e
e
r
i
m
i
s
p
o
l
i
i
t
i
k
a
ja
likviidsuse
juhtimise
dokumentide väljatöötamine ning nende rakendamise jälgimine
•
Limiitide
kinnitamine
•
Riskiraportite
ülevaatamine
•
Kinnitab:
-
hoiuste
intressimäärad
-
väärtpaberite
tagatismäärad
-
võimenduslaenude
intressimäärad
– siirdehinna määramise
raamistiku
ja
sisevahendite
määrad
•
Talitluspidevuse
•
Ettevõttelaenude ja suuremate liisingute/erakliendi-
laenude
krediidiotsus-
te tegemine
•
Finantsasutuste
riske
käsitlevate
küsimuste
otsustamine
•
Kehtivate laenulepingutega
klientide restruktureeri-
mise otsustamine
•
Eriotstarbeliste
provisjonide
moodustamise
otsustamine
•
Jaeklientide ja ettevõtete krediitkaartide ja
liisingu krediidiotsuste
tegemine (summas kuni 500 000 eurot)
•
R
i
s
k
i
k
l
i
e
n
t
i
d
e
suhtes
otsuste tegemine
•
Rahapesu ja terrorismi rahastamise
tõkestamine
ja
rahvusvaheliste
sanktsioonide rakendamine
•
Annab LHV Panga juhatusele teavet
finantsvahendajatega
seotud riskide hindamiseks
•
Hindab, kas klient on
LHV Panga
riskiisu
raamistikku arvestades sobiv
O
s
a
n
a
r
i
s
k
i
p
o
l
i
i
t
i
k
a
r
a
a
m
i
s
t
i
k
u
s
t
o
n
L
H
V
v
ä
l
j
a
t
ö
ö
t
a
n
u
d
r
i
s
k
i
d
e
r
a
p
o
r
t
e
e
r
i
m
i
s
e
protsessi.
Allolev
tabel
annab
ülevaate
riskijuhtimisosakonna
koostatud
peamistest aruannetest, mis esitatakse juhtorganitele, ja nende aruandlussagedusest.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
80
Juhtorgan
Liikmed
Raporti
nimetus
Raporti
sagedus
Riskide
kaetus
Grupi
nõukogu
Grupi kõik
nõukogu
liikmed
Riskiraport
Kord
kvartalis
Krediidirisk, Tururisk, Intressirisk,
Likviidsusrisk,
Operatsioonirisk,
Rahapesu tõkestamine, Õigusaktide monitooring
V
a
s
t
a
v
u
s
k
o
n
t
r
o
l
l
i
ülevaade
Kord kuus
Vastavusrisk
ICAAP
raport,
ICAAP
makrostsenaarium, SREP raport
Kord
aastas
Kõik
riskid
Panga
nõukogu
Panga kõik
nõukogu
liikmed
Riskiraport
Kord kuus
Krediidirisk, Tururisk, Intressirisk,
Likviidsusrisk,
Operatsioonirisk,
Rahapesu tõkestamine, Õigusaktide monitooring
Riskijuhtimise
valdkonna
ülevaated
Kord
aastas
Kõik
riskid
ICAAP
raport,
ICAAP
makrostsenaarium, SREP raport
Kord
aastas
Kõik
riskid
Panga
riski-
ja
Rain
Lõhmus,
kapitalikomitee
Andres Viisemann,
Tiina
Mõis
Madis
Toomsalu
Riskiraport
Probleemsed
laenukliendid
Kord
kvartalis
Kord
kvartalis
Krediidirisk, Tururisk, Intressirisk,
Likviidsusrisk,
Operatsioonirisk,
Rahapesu tõkestamine, Õigusaktide monitooring
Krediidirisk
Auditikomitee
Kristel
Aarna,
U
r
m
a
s
Peiker,
Tauno
Tats
Riskiraport
Kord
kvartalis
Krediidirisk, Tururisk, Intressirisk,
Likviidsusrisk, Operatsioonirisk,
Rahapesu
tõkestamine,
Vastavusrisk,
Õigusaktide monitooring
Grupi
tegevjuht,
panga
nõukogu
esimees
Madis
Toomsalu
Riskiraport
Kord kuus
Krediidirisk, Tururisk, Intressirisk,
Likviidsusrisk, Operatsioonirisk,
Rahapesu
tõkestamine,
Vastavusrisk,
Õigusaktide monitooring
Panga varade ja
kohustiste
komitee
Panga juhatus,
Kadri Haldre
Riskiraport
Kord kuus
Krediidirisk, Tururisk, Intressirisk,
Likviidsusrisk, Operatsioonirisk,
Rahapesu
tõkestamine,
Vastavusrisk,
Õigusaktide monitooring
Talitluspidevus testid
ja planeerimine
Valmimisel
Operatsioonirisk
Riskide
enesehindamine
Valmimisel
Operatsioonirisk
Panga
juhatus
Panga juhatuse
liikmed
V
a
s
t
a
v
u
s
k
o
n
t
r
o
l
l
i
ülevaade
Kord
aastas
Vastavusriskid
Rahapesutõkestamise
ülevaade
Kord
aastas
Rahapesu
riskid
Õigusaktide
monitooring
Kord kuus
Vastavusrisk
Vastavusauditid
Valmimisel
Vastavusrisk
ICAAP
raport,
ICAAP
makrostsenaarium, SREP raport
Kord
aastas
Kõik
riskid
LHV-s
on
kehtestatud
riskijuhtimise
poliitika,
mis
seab
riski-
juhtimise raamistiku. Eraldi on kehtestatud oluliste riskika-
tegooriate
poliitikad.
Riske
analüüsitakse
ja
monitooritakse
ning raporteeritakse erinevatele tasemetele kuise ja kvar- taalse regulaarsusega. Riskiraportis, mida koostatakse
igakuiselt,
tuuakse
välja
informatsioon
riskitüüpide
lõikes.
Riskiraport sisaldab informatsiooni ka kapitali adekvaat- suse kohta. See võimaldab saada regulaarselt tervik- liku pildi kõikide oluliste riskide kohta ettevõtte tasandil ja
jälgida
nende
arenguid,
tuvastada
kitsaskohti
ja
reageerida
operatiivselt.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
81
1. Kapitali juhtimine
Grupi
eesmärk
kapitali
juhtimisel
on:
•
tagada
Grupi
tegevuse
jätkuvus
ning
võime
aktsionäri-
dele kasumit toota;
•
säilitada
tugev
kapitali
baas,
mis
toetab
äritegevuse
arengut;
•
täita
kapitalile
kehtestatud
nõudeid,
nagu
need
on
ette
nähtud järelevalveorganite poolt.
Grupp käsitleb kapitalina kapitali adekvaatsuse regu- latsiooni kohaselt kehtivaid neto-omavahendeid. Grupi poolt hallatav kapital seisuga 31. detsember 2020 oli 293
559 tuhat eurot (31.12.2019: 241 801 tuhat eurot). Kapitali
eesmärkide
määramisel
lähtutakse
nii
regulatiivsetest
miini-
mumnõuetest kui ka sisemisest täiendavast puhvrist.
Grupp jälgib oma kapitali planeerimisel alljärgnevaid üldpõhimõtteid:
•
Grupp
peab
igal
ajal
olema
piisavalt
kapitaliseeritud,
omades
vajalikku
kapitalivaru,
mis
tagab
majandusliku
säilimise
ja
võimaldab
finantseerida
uusi
kasumlikke
kasvuvõimalusi;
•
Kapitali
juhtimisel
on
põhitähelepanu
esmase
tasandi
omavahenditel, sest ainult esimese tasandi omava-
hendid
omavad
kahjumite
absorbeerimise
võimet.
Kõik
muud
kasutatavad
kapitalikihid
on
sõltuvuses
esimese
taseme omavahendite mahust;
•
Grupi
kapitali
saab
jagada:
1)
reguleeritud
miinimum-
kapital ja 2) grupi poolt hoitav kapitalivaru. Täitmaks
oma
pikaajalisi
majanduslikke
eesmärke
peab
Grupp
püüdlema ühelt poolt reguleeritud miinimumkapitali proportsionaalse vähendamise suunas (läbi riskide
vähendamise
ja
kõrge
läbipaistvuse).
Teiselt
poolt
peab
Grupp
püüdlema
piisava
ja
konservatiivse
kapitalivaru
suunas, mis tagab majandusliku säilimise ka ränga negatiivse riskistsenaariumi korral;
•
Grupi
poolt
seatud
riskiisu
on
oluline
sisend
kapitali
planeerimisele
ja
kapitali
eesmärkide
seadmisele.
Kõrgem riskiisu tähendab kõrgema kapitalivaru hoidmist.
Omavahendid
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Sissemakstud
aktsiakapital
28 819
28 454
Ülekurss
71 468
70 136
Kasumi
arvel
moodustatud
kohustuslik
reservkapital
4 713
4 713
Muud
reservid
0
212
Eelmiste
perioodide
jaotamata
kasum/kahjum
90 434
69 452
Immateriaalne
põhivara
(miinusega)
-18 761
-18 319
Aruandeperioodi
kasum
(COREP)
14 239
12 186
Mahaarvamised
-323
-33
Esimese
taseme
põhiomavahendite
elemendid
või
mahaarvamised
-2 188
0
Selliste
finantssektori
ettevõtjate
esimese
taseme
põhiomavahenditesse
kuuluvad
instrumendid,
kus
krediidiasutusel
on
oluline
investeering
-4 842
0
Esimese taseme omavahendid
183 559
166 801
Täiendav
esimese taseme kapital
35 000
20 000
Esimese
taseme
omavahendid
kokku
218 559
186 801
Allutatud
kohustised
75 000
55 000
Teise taseme omavahendid kokku
75 000
55 000
Kokku
neto-omavahendid
293 559
241 801
Krediidiasutuse omavahendid peavad igal hetkel olema võrdsed või ületama krediidiasutuste seaduses sätestatud aktsiakapitali (5 miljonit eurot) minimaalsuurust. Alates 2014. aastast hakkas Euroopa Liidus pankade ja investee- rimisühingute kapitalile kehtima õigusraamistik (CRD IV/ CRR), mis põhineb suures osas Baseli pangandusjärele-
valve
komitees
kokkulepitud,
nn
Basel
III
raamistikul.
Antud
reeglistiku eesmärk on tugevdada finantssektori vastupi- davust majandusšokkidele ja tagada selle abil majanduse
piisav
ning
jätkusuutlik
rahastamine.
Oluliste
muudatustena
näevad selle regulatsiooni nõuded krediidiasutustele ette
varasemast
rohkema
ja
kvaliteetsema
kapitali
hoidmist
ning
ühtlustatud
raamistikku
likviidsuspuhvrite
kujundamiseks.
Kapitalinõuete direktiivis on määratletud ka makro-finants- järelevalve meetmed, millega liikmesriigid saavad ohjel- dada tsüklit võimendavat krediidiasutuste käitumist ning
leevendada
turustruktuurist
tulenevaid
riske.
Igal
aastal
on
määrustesse sisse viidud täiendavad väiksemad muuda- tused ja täielikult uuendatud määrus jõustub alates 2022. aastast.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
82
Otsekohalduva määrusega kohustatakse kõiki Euroopa
Liidus
tegutsevaid
krediidiasutusi
(ja
neid
konsolideerivaid
valdusettevõtteid)
ning
investeerimisühinguid
hoidma
riski-
varade suhtes 4,5% ulatuses esimese taseme põhiomava-
hendeid
(CET1
-
common
equity
tier
1)
ning
6,0%
ulatuses
esimese
taseme
omavahendeid
(Tier
1
kapital).
Kogu
kapi-
talinõue
(CAD),
mis
sisaldab
nii
esimese
taseme
kui
ka
teise
taseme omavahendeid, jääb seni kehtinud 8,0% juurde.
Lisaks ühtsetest reeglitest lähtuvatele põhinõuetele on
direktiiviga
määratletud
kapitalipuhvrite
kujundamise
põhi-
mõtted.
Eestis
on
lisaks
omavahendite
baasnõuetele
kredii-
diasutustele
kehtestatud
kapitali
säilitamise
ning
süsteemse
riski
puhvrid,
vastavalt
2,5%
(määratud
Finantsinspektsiooni
poolt) ning 1,0% (määratud Eesti Panga poolt) ja süsteem- selt olulise krediidiasutuse puhver (määratud Finantsins- pektsiooni poolt).
2018.
aastal
muutus
kapitalinõuete
rühmitamine
ning
SREP
puhvrid viidi kõrgematesse kapitalipuhvritesse. Iga puhvri rikkumine toob endaga kaasa reguleerijate tegevuse ja esimesena võib meetmeid rakendada Eesti keskpank, kes võib limiteerida tehinguid Euroopa Keskpangaga.
Viimasele
lisandub
veel
krediidiasutuse
spetsiifiline
täiendav
Pillar 2 nõue. Ülevaade kapitalinõude kujunemisest 31. detsembri 2020 seisuga on toodud alljärgnevas tabelis:
Nõuded
CET1
Tier 1
CAD
Baasnõue
4,50%
6,00%
8,00%
Pillar
2
kapitalinõue
0,39%
0,52%
1,53%
Mitteresidentidest
maksevahendajate
deposiidid*
0,28%
0,28%
0,28%
SREP
kapitalinõuded
kokku
5,17%
6,80%
9,81%
Kapitalisäilitamise
puhver
2,50%
2,50%
2,50%
Süsteemselt
olulise
krediidiasutuse
puhver
1,00%
1,00%
1,00%
Süsteemse
riski
puhver
1,00%
1,00%
1,00%
Vastutsükliline
puhver
0,00%
0,00%
0,00%
Kapitalinõuded
kokku
9,67%
11,30%
14,31%
*
K
a
p
i
t
a
l
i
n
õ
u
e
o
n
v
o
l
a
t
i
i
l
n
e
n
i
n
g
a
r
v
u
t
a
t
a
k
s
e
0,2
%
m
i
t
t
e
r
e
s
i
d
e
n
t
i
d
e
s
t
maksevahendajate
deposiitidest.
Siinkohal
kasutatakse
suhtarvude
arvutamiseks
finantsplaani mahtusid
CET1
Tier 1
CAD
Kapitalinõuded
alates
august
2017*
7,92%
9,42%
11,42%
Kapitalinõuded
alates
oktoober
2016*
8,00%
9,50%
11,50%
*
L
i
s
a
k
s
r
e
g
u
l
a
t
i
i
v
s
e
l
e
m
i
i
n
i
m
u
m
i
l
e
r
a
k
e
n
d
u
v
a
d
k
a
P
i
l
l
a
r
2
n
õ
u
d
e
d
j
a
s
ü
s
t
e
e
m
s
e
l
t
olulise
krediidiasutuse
nõuded,
mis
lisati
kapitalinõudele
eraldi
nõue-
tena. 2018. aastast on need nõuded kapitalinõude regulatiivse miinimumnõude osaks.
Kapitaliseerimise tasemed pole mitte suurenenud panga riskitaseme suurenemise tõttu, vaid panga suurenenud
turuosa
tõttu.
2018.
aastal
loeti
LHV
üheks
neljast
süsteem-
selt oluliseks pangaks Eestis. LHV on lähenenud kapitali-
juhtimisele
konservatiivselt
ja
on
hoidnud
võrreldes
regulat-
sioonidega täiendavaid sisemisi puhvreid.
Sisemised
kapitalinõuete
eesmärgid
2020.
aastaks
olid:
•
Tier
1
põhiomavahendite
kapitalinõue
10,40% (pole muutunud)
•
Tier
1
kapitalinõue
12,10%
(pole
muutunud)
•
Kogu
kapitalinõue
16,00%
(2019:
15,50%)
•
Finantsvõimenduse
määr
3,50%
(pole
muutunud)
•
MREL
suhe
6,08%
(pole
muutunud)
LHV
sai
uue
SREP-i
aruande
alles
2020.
aasta
detsembris,
kuna COVID-19 tõttu ei ole kvantitatiivsed nõuded muutunud.
Igal aastal kinnitab Grupi nõukogu kapitaliseerituse eesmärgid ja kapitali adekvaatsuse sihttaseme katmaks võimalikke riske. Samuti viiakse igal aastal läbi sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsess (ICAAP), mille
eesmärk on tuvastada võimalik sisemine kapitalivajadus lisaks regulatiivsetele kapitalinõuetele.
MREL-i suhtarvu käsitlev nõue tõuseb alates 2021. aasta
teisest
kvartalist
tasemele
10,15%,
kuna
LHV-d
käsitatakse
süsteemselt olulise pangana, mis peab hoidma piisaval hulgal sobivaid kohustisi, mida kriisilahenduskava kohal-
damise
korral
saaks
konverteerida
omavahenditeks.
Samal
ajal
muutub
ka
MREL-i
arvutamise
valem,
mis
viiakse
vasta-
vusse EBA määratlusega, ja MREL-i nõuded arvutatakse ümber.
Kapitali
adekvaatsust
ja
regulatiivse
kapitali
kasutamist
juhib
finantsosakond, lähtudes riskikontrolli osakonna koostatud
aruannetest.
Järelevalveorganile
esitatakse
regulaarselt
aruandlus
krediidiasutusele
kehtestatud
usaldatavusnorma-
tiivide
nõuete
ning
riskide
katmiseks
vajalike
kapitalinõuete
täitmise kohta. Grupp kasutab krediidi- ja tururiski kapitali-
nõuete
arvutamiseks
standard-meetodit
ning
operatsiooni-
riski kapitalinõuete arvutamiseks baasmeetodit.
LHV
Varahalduse
kui
fondivalitseja
omavahendid
peavad
igal hetkel ületama investeerimisfondide seaduses sätes-
tatud
aktsiakapitali
(3
miljoni
eurot)
minimaalsuurust.
Alates
10.
jaanuarist
2017
peavad
fondivalitseja
neto-omavahendid
olema 0,5% kõigi tema valitsetavate fondide turuväärtuse
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
83
osalt, mis on alla ühe miljardi euro ning 0,02% kõigi tema valitsetavate fondide turuväärtuse osalt, mis ületab ühte miljardit eurot.
Grupp
ja
tema
tütarettevõtted
on
aruandeaastal
ning
võrrel-
davatel perioodidel täitnud kõiki kapitalinõudeid.
2. Krediidirisk
Krediidirisk on rahalise kahju tekkimise risk, kui Grupi kliendid või turu vastaspooled ei suuda täita nende lepin- gulisi kohustusi Grupi ees. Krediidirisk tuleneb rahast ja
raha
ekvivalentidest,
tuletisinstrumentidest,
panga-
ja
teiste
finantsinstitutsioonide deposiitidest, võlakirjadest, kõige
rohkem
aga
klientidele
laenu
andmisest,
sealhulgas
laeku-
mata laenudest, antud garantiidest ja muudest nõuetest ning väljastamata laenudest.
Krediidirisk on üks suuremaid riske Grupi tegevuses, mistõttu haldab juhtkond hoolikalt oma avatud positsioone krediidiriskile. Krediidiriski hindamiseks analüüsib Grupp oma klientide ja äripartnerite tegevust ja finantsseisundit. Pärast laenu heakskiitmist jälgitakse regulaarselt kliendi
maksevõimet
ja
tagatise
väärtust.
Krediidiriski
haldamine
ja
kontroll
on
tsentraliseeritud
krediidiriski
juhtimise
osakonna
poolt,
mis
raporteerib
regulaarselt
juhatusele
ja
nõukogule.
2020. aastal alanud koroonaviiruse pandeemia mõjutab oluliselt nii LHV-d kui ka tema kliente. Keskpankade, eelarve- ja reguleerivate asutuste võetud kiired ja koos- kõlastatud meetmed on tunduvalt leevendanud potent- siaalset mõju majandusele kui tervikule. Paljud nendest meetmetest hõlmavad ühel või teisel viisil krediidiko- hustuste maksemoratooriumi kehtestamist eesmärgiga
aidata
laenuvõtjatel
hakkama
saada
lühiajaliste
tegevus-
ja
likviidsusprobleemidega.
COVID-19
kriisi
alguses
pakkus
LHV
oma
klientidele
kiiresti
maksepuhkusi, mis vabastas kliendid otsesest survest ja võimaldas neil koguda vajalikke reserve. Leevendati ka
riigigarantiide
(Kredexi)
kasutamise
tingimusi
kliendilaenude
tagamisel, mis lubas jätkata sujuvat laenupakkumist.
Krediidiriski mõõtmisel kasutas LHV jätkuvalt konserva- tiivset lähenemist. LHV otsustas mitte kasutada ajutisi meetmeid, mis võimaldavad jätta klientide riskihinnangud
COVID-19
tõttu
muutmata.
Selline
otsus
tehti
sellepärast,
et
muidu olnuks LHV investoritel keerulisem saada ettekuju- tust tegelikest finantstulemustest.
2.1
Krediidiriskide
jaotus
Grupp
jaotab
krediidiriski
kandvad
finantsvarad
järgneva-
tesse olulisematesse kategooriatesse:
a)
nõuded
keskpangale
ja
krediidiasutustele
(tabelites
kasutatud
“pankadele”)
ja
investeerimisühingutele
b)
võlakirjad
ja
tuletisinstrumendid
c)
laenud
juriidilistele
isikutele,
sh
•
ettevõttelaenud
(ärikliendilaen)
•
liising
•
arvelduslaen
(ärikliendilaen)
•
kaubanduse
rahastamine
(ärikliendilaen)
•
finantsvõimenduslaenud
(investeeringute
rahastamine)
•
krediitkaardid
ja
järelmaks
(tarbimise
rahastamine)
•
korteriühistu
laen
(ärikliendilaen)
•
akreditiivid
(tarbimise
rahastamine)
d)
laenud
eraisikutele,
sh
•
järelmaks
(tarbimise
rahastamine)
•
hüpoteeklaen
(erakliendilaen)
•
tarbimislaenud
(tarbimise
rahastamine)
•
eralaenud
(erakliendilaen)
•
liising
•
finantsvõimenduslaenud
(investeeringute
rahastamine)
•
krediitkaardilaenud
(tarbimise
rahastamine)
•
arvelduslaen
(erakliendilaen)
•
õppelaen
(erakliendilaen)
•
kinnisvaraliising
(erakliendilaen)
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
84
Maksimaalne krediidiriskile avatud positsioon
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Nõuded
pankadele
ja
investeerimisühingutele
10
2 393 537
1 271 153
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
(võlakirjad)
12
322 788
32 335
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
2 208 823
1 687 034
Muud
nõuded
klientidele
14
9 391
3 551
Muud
finantsvarad
15
2 073
2 246
Finantsvarad
kokku
4 936 612
2 996 319
Finantsseisundi
aruande
välised
kohustised,
v.a.
tegevusgarantiid
23
450 318
373 379
Kokku
maksimaalne
krediidiriskile
avatud
positsioon
5 386 930
3 369 698
2.2
Krediidiriski
mõõtmine
Kõikide
laenutoodete,
v.a.
võimenduslaenude,
puhul
kasu-
tatakse
LHV-s
kliendi
krediidiriski
hindamiseks
kas
reitingu-
või
skooringusüsteeme
nagu
allolevas
tabelis
välja
toodud.
Jaeklientide krediidiotsuste tegemisel kasutatakse raken-
duslikke laenu makseviivituse tõenäosuse (PD) mude- leid, olemasolevate lepingute jaoks aga portfelli skooringu
PD-mudeleid.
Samuti
on
olemas
eraldi
mudelid
makseviivi-
tusest
tingitud
kahjumäära
(LGD)
ja
krediidi
ümberhindluste-
guri (CCF) mõõtmete katmiseks.
Kliendi tüüp
Segment
Definitsioon
PD
LGD
CCF/EAD
Ettevõtted
Suured ettevõtted
Juriidilised
isikud,
kelle
Reitingu
mudel
Sisemine
Sisemine
riskipositsiooni
maht
mudel
mudel
> 500 000 eurot
Jaeklient
VKE,
sh
mikroettevõtted
Juriidilised
isikud,
kelle
riskipositsiooni maht
< =500 000 eurot
Skooringu
mudel
Hüpoteeklaenud
Kõik
eraisikute
hüpoteeklaenud
Skooringu
mudel
Tagatiseta
jaelaenud
Kõik
eraisikute
Skooringu
mudel
tarbimislaenud
ja
autoliising
(a)
Laenud
ja
nõuded
pankadele
ning
investeerimisühingutele
Krediidiriskile avatud positsioon rahast ja raha ekvivalen- tidest, mida hoitakse keskpangas, teistes korrespondent-
pankades
ning
investeerimisasutustes,
kannab
oma
olemu-
selt juhtkonna hinnangul madalat krediidiriski. Laenud ja
nõuded keskpangale, krediidiasutustele ja investeerimi-
sühingutele
ei
ole
tähtaega
ületanud
ning
on
tagamata.
Grupi
vahendid hinnatakse vastavalt Standard & Poor's reitingu-
tele
või
nende
ekvivalentidele
(keskpank
on
reitinguta).
Kui
erinevatel
agentuuridel
on
erinevad
reitingud,
kasutatakse
kas keskmist või konservatiivsuse põhimõttel madalamat reitingut. Grupi vahendid on hoiustatud järgnevalt:
Reiting
(tuhandetes
eurodes)
Krediidi-
asutused
Investeerimis-
ühingud
Kokku
31.12.2020
Krediidi-
asutused
Investeerimis-
ühingud
Kokku
3 1 . 1 2 . 2 0 1 9
Keskpank
(Eesti
Pank,
Inglise
Pank)
2 2 1 3 2 1 1
0
2 2 1 3 2 1 1
1 232 733
0
1 232 733
AA- kuni AA+
118
0
118
312
0
312
A- kuni A+
24 283
0
24 283
7 993
0
7 993
BBB kuni BBB+
355
9 899
10 254
4 091
4 917
9 008
B kuni B+
0
86
86
0
556
556
Reitinguta
145 585
0
145 585
20 551
0
20 551
Kokku (Lisa 10)
2 383 552
9 985
2 393 537
1 265 680
5 473
1 271 153
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
85
Kui
Eesti
krediidiasutustel
pole
välist
krediidireitingut
ja
need
on
EL-i
suurte
pankade
tütarettevõtted,
sellisel
juhul
on
kasu-
tatud emaettevõtte krediidireitingut. Juhtkonna hinnangul on krediidiasutuste ja investeerimisühingutega seotud
oodatava
krediidikahju
risk
ebaoluline,
kuna
vastaspooltel
on kõrged reitingud ja kuna Grupp hoiab nende osapoolte
suhtes
ainult
väga
likviidseid
positsioone.
Lisainfot
vt
riskide
juhtimise osa punkt 2.4.2.
(b)
Võlakirjad
ja
tuletisinstrumendid
Võlakirjade krediidiriski võtmisele kehtestatakse limiidid
vastavalt
emitendi
reitingule
krediidikomitees.
Võlakirjadest tulenevad põhiosa ja tekkepõhised intressi- nõuded ei ole tähtaega ületanud. Võlakirjadel puuduvad tagatised.
Vastavalt Standard & Poor's reitingutele või nende ekviva-
lentidele
jaguneb
Grupi
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
(FVTPL)
või
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi muu koondkasumi aruande (FVOCI) võlakirjaportfell järgnevalt:
Reiting
(tuhandetes
eurodes)
Kohustuslik FVTPL
Investeerimis-
portfell
Likviidsus-
portfell
Kauplemis-
portfell
Valuuta
forwardid
Kokku
31.12.2020
AAA
0
310 675
0
0
310 675
A- kuni A+
8 281
1 815
0
0
10 096
Reitinguta
0
1 928
0
89
2 017
Kokku (Lisa 11,12)
8 281
314 418
0
89
322 788
Reiting
(tuhandetes
eurodes)
Kohustuslik FVTPL
Investeerimis-
portfell
Likviidsus-
portfell
Kauplemis-
portfell
Valuuta
forwardid
Kokku
31.12.2019
AAA
11 627
0
0
0
11 627
A- kuni A+
2 890
17 814
0
0
20 704
Reitinguta
0
0
0
4
4
Kokku (Lisa 11,12)
14 517
17 814
0
4
32 335
(c)
Muud
nõuded
Muude nõuete krediidikvaliteet
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020 31.12.2019
(d)
Laenud
juriidilistele
isikutele
Juriidilistele isikutele antavaid laene (v.a korteriühistute laenud), millega LHV-le kaasneb üle 500 tuhande euro
suurune
krediidirisk,
hinnatakse
individuaalselt.
Igale
klien-
dile määratakse krediidireiting vahemikus 1–13, kus 1
Muud
nõuded
(tähtajalised)
9 183 3 440
Muud
nõuded
(üle
tähtaja)
208 111
sh
nõuded
eraisikutele
196 101
sh
nõuded
juriidilistele
isikutele
12 10
Kokku (Lisa 14) 9 391 3 551
11.
veebruari
2021
seisuga
on
laekumata
nõudeid
summas
205 tuhat eurot, varasemate aastate jooksul ei ole Grupp muid nõudeid maha kandnud. Muud finantsvarad (Lisa 15) summas 2 073 tuhat eurot (31.12.2019: 2 246 tuhat eurot) on garantiideposiidid Balti börsidel, mis tagavad kauple-
mistehinguid
Tallinna,
Riia
ja
Vilniuse
börsidel
ning
Visa
ja
MasterCard krediitkaartide tehingute tagamiseks. Grupp
hindab
nimetatud
vastaspoolte
krediidiriski
väga
madalaks.
tähistab
kõige
väiksemat
makseviivituse
tekkimise
tõenäo-
sust ning 13 maksejõuetust. Krediidireitingu määramisel
võetakse
arvesse
nii
kliendi
finantsseisundit
kui
ka
äririski.
Arvesse
võetavad
konkreetsed
finantssuhtarvud
ja
äririskid
sõltuvad sellest, missugust reitingumudelit kasutatakse: ettevõtte, kommertskinnisvara, elamuehituse, kohaliku omavalitsuse või kaubamudelit. Krediidireitingu määrab krediidianalüütik ning selle kinnitab krediidijuht, kuid lõplik riskivõtmine otsustatakse krediidikomitees ühehäälse
otsuse
alusel.
Iga
kliendi
finantsseisundi
järelmonitooringut
tehakse pärast laenu väljastamist harilikult vähemalt kord kvartalis. Vähemalt kord aastas vaadatakse üle kõik klien-
dihinnangud.
Kliendid,
kellega
seotud
krediidirisk
on
märki-
misväärselt
suurenenud,
võetakse
jälgimise
alla
ning
nende
finantsseisundit, likviidsust ja tagatiste väärtust jälgitakse põhjalikult ja tihedamini.
Juriidilistele
isikutele
väljastatavaid
alla
500
tuhande
euro-
seid laene ja korteriühistute laene laenusummast sõltu-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
86
mata
analüüsitakse
kuluefektiivsema
skooringuprotsessiga.
Skooring teostatakse taotluse hetkel ning on üks kriteeriu-
mitest
laenu
väljastamiseks.
Laenu
makseviivituse
tõenäo-
suse
(PD)
leidmiseks
kasutatakse
ettevõtte
finantsandmeid
ja
informatsiooni
maksekäitumise
kohta.
Arvesse
võetakse
ettevõtte varade ja kohustiste struktuuri, kasumlikkust, rahavoo suhtarve.
(e)
Laenud
eraisikutele
Ka eraisikute laenude puhul rakendatakse kuluefektiivset
skooringuprotsessi.
Skooringut
tehakse
laenutaotluse
esita-
mise ajal ning see on üks laenu väljastamise kriteeriume. Laenuotsuseid tehakse jaepanganduse krediidikomitees või madalamal otsustustasandil. Hüpoteeklaenu maksi-
mumsumma
määratakse
kooskõlas
Eesti
Panga
nõuetega.
Tarbimislaenutooteid
eraisikutele
pakutakse
Eestis
asuva
tütarettevõtte LHV Finance kaudu. Grupp on sõlminud
lepingud
enamiku
tähtaja
ületanud
tarbimislaenude
ja
järel-
maksulaenude müügiks – üldjuhul toimub see siis, kui laen on olnud vähemalt 79 päeva viivises.
Riskikontsentratsioon
Riskide maandamiseks on Grupi krediidipoliitikas kehtes-
tatud
mitmed
regulaarselt
monitooritavad
ja
raporteeritavad
tolerantsuse piirmäärad. Sellised piirmäärad on kehtes- tatud kogu krediidiportfellile ja eraldiseisvalt kõige suure- male – ärilaenude portfellile. Kõige olulisemad mõõdikud ja piirangud, mida mõõdetakse iga kvartali viimase päeva seisuga, on järgmised:
a)
Väikelaenude
osakaal
Grupi
laenuportfellist
b)
Mitteresidentidest
klientide
finantseerimise
osakaal
Grupi laenuportfellist
c)
Varipanganduse
osakaal
netoomavahenditest
d)
Kümne
suurima
laenukliendi
osakaal
netoomavahenditest
e)
Kõrgema
riskiga
klientide
osakaal
ärilaenude
portfellist
f)
Toitlustus-
ja
ehitussektori
osakaal
ärilaenude
portfellist
g)
Rahastamise
osakaal
väljaspool
Eestit
(sh
Euroopa
Liit
ja Ühendkuningriik)
Finantsvarade
ja
-kohustiste
jaotumine
riikide
lõikes
kajastub
järgnevates tabelites.
Seisuga 31. detsember oli 4 kliendile (2019: 10 kliendile)
väljastatud
laenu
suure
riskikontsentratsiooniga,
mis
ületas
kas individuaalse või seotud isikute grupile antud laenuna 10% Grupi neto-omavahenditest (NOV); kokku ulatus
selliste
klientidega
seotud
riskipositsioon
68%-ni
neto-oma-
vahenditest (2019: 160%).
Seisuga 31. detsember 2020 oli Grupp investeerinud Eesti
valitsuse
emiteeritud
lühiajalistesse
võlakirjadesse
310,7
miljonit eurot, mis võrdus 106%-ga neto-omavahenditest (seisuga 31.12.2019 ei ületanud ükski riskipositsioon 10% neto-omavahenditest). Klientide hoiustest on 8 (2019: 3)
kliendi
hoiused
suure
riskikontsentratsiooniga
(st
ületavad
10% neto-omavahenditest); kokku moodustavad need 398% (2019: 192%) neto-omavahenditest. Aasta lõpu
seisuga ületasid 5 (2019: 3) kliendi hoiused 1% hoiuste kogumahust. Nende hoiused kokku ulatusid 1 069 miljoni euroni (2019: 463 miljonit eurot). 20 suurima hoiustaja
osakaal
seisuga
31.
detsember
2020
oli
34,5%
(2019.
aasta
lõpus
üle
25,5%).
Suurhoiused
on
kasvanud
eeskätt
finants-
vahendajate üksuses, kus hoiused on täielikult tagatud
likviidsuspuhvriga,
et
maandada
võimaliku
väljavoolu
riski.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
87
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
Eesti
Saksamaa
Muu EL
USA
ÜK
Muud
Kokku
Nõuded pankadele ja investeerimisühingutele 10
2 175 286
0
84 264
17 566
116
222
199
2 393 537
F
i
n
a
n
t
s
v
a
r
a
d
õ
i
g
l
a
s
e
s
v
ä
ä
r
t
u
s
e
s
1
1
,
1
2
319
828
2
10 219
5
0
1
330 055
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
2 180 999
823
14 577
360
7 954
4 110
2 208 823
Nõuded klientidele 14
9 391
0
0
0
0
0
9 391
Muud finantsvarad 15
122
0
0
1 951
0
0
2 073
F
i
n
a
n
t
s
v
a
r
a
d
k
o
k
k
u
4 685 626
825
109 060
19 882
124 176
4 310
4 943 879
K
l
i
e
n
t
i
d
e
hoiused
ja
saadud laenud 17
3 246 891
216 261
705 206
1 633
375 657
42 707
4 588 355
Allutatud kohustised 20
110 000
0
0
0
0
0
110 000
V
õ
l
a
d
h
a
n
k
i
j
a
t
e
l
e
ja
muud
finantskohustised 18
22 995
0
0
0
0
0
22 995
Finantskohustised
õiglases väärtuses 12
221
0
0
0
0
0
221
F
i
n
a
n
t
s
k
o
h
u
s
t
i
s
e
d
k
o
k
k
u
3 380 107
216 261
705 206
1 633
375 657
42 707
4 721 571
31.12.2019
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
Eesti
Saksamaa
Muu EL
USA
ÜK
Muud
Kokku
Nõuded pankadele ja investeerimisühingutele 10
1 229 169
0
10 972
4 929
23 041
3 042
1 271 153
F
i
n
a
n
t
s
v
a
r
a
d
õ
i
g
l
a
s
e
s
v
ä
ä
r
t
u
s
e
s
1
1
,
1
2
8 484
9 840
22 618
4
0
16
40 962
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
1 656 373
840
26 257
379
0
3 185
1 687 034
Nõuded klientidele 14
3 551
0
0
0
0
0
3 551
Muud finantsvarad 15
110
0
0
2 136
0
0
2 246
F
i
n
a
n
t
s
v
a
r
a
d
k
o
k
k
u
2 897 687
10 680
59 847
7 448
23 041
6 243
3 004 946
K
l
i
e
n
t
i
d
e
hoiused
ja
saadud laenud 17
1 870 475
372 390
428 102
1 241
0
54 354
2 726 562
Allutatud kohustised 20
75 000
0
0
0
0
0
75 000
V
õ
l
a
d
h
a
n
k
i
j
a
t
e
l
e
ja
muud
finantskohustised 18
20 739
0
44
3
3
0
20 789
Finantskohustised
õiglases väärtuses 12
8
0
0
0
0
0
8
F
i
n
a
n
t
s
k
o
h
u
s
t
i
s
e
d
k
o
k
k
u
1 966 222
372 390
428 146
1 244
3
54 354
2 822 359
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
88
Laenude jaotus majandusharude lõikes (bruto):
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
%
31.12.2019
%
Eraisikud
858 141
38,6%
738 152
43,6%
Kinnisvaraalane
tegevus
498 927
22,4%
353 405
20,9%
Tööstus
152 968
6,9%
114 104
6,7%
Kunst
ja
meelelahutus
59 184
2,7%
42 638
2,5%
Finantstegevus
69 694
3,1%
71 690
4,2%
Hulgi-
ja
jaekaubandus
88 642
4,0%
80 767
4,8%
Haldus-
ja
abitegevused
74 466
3,3%
67 064
4,0%
Veondus
ja
laondus
27 534
1,2%
15 337
0,9%
Põllumajandus
72 398
3,3%
59 657
3,5%
Muud
teenindavad
tegevused
8 012
0,4%
7 290
0,4%
Ehitus
45 314
2,0%
38 951
2,3%
Info
ja
side
12 705
0,6%
7 017
0,4%
Kutse-,
teadus-
ja
tehnikaalane
tegevus
41 678
1,9%
47 368
2,8%
Haridus
16 403
0,7%
1 976
0,1%
Avalik
haldus
120 805
5,4%
112
0,0%
Muud
tegevusalad
78 810
3,5%
47 610
2,8%
Kokku (Lisa 13)
2 225 681
100.0%
1 693 138
100%
Laenud ja ettemaksed (sh laenukohustused ja garantiid)
Krediidiriski
hindamine
riskijuhtimise
eesmärgil
on
keerukas
ning
vajab
mudelite
kasutamist,
kuna
avatus
riskile
varieerub
tulenevalt
muutustest
majandussituatsioonis,
eeldatavatest
rahavoogudest ning aja möödumisest. Krediidiriski hinda- mine portfellina käsitletud varade osas sisaldab veelgi hinnanguid, nagu maksejõuetuse tõenäosus, kaasnev kahjumäär ja maksejõuetuste korrelatsioon vastaspoolte vahel. Grupp mõõdab krediidiriski kasutades makseviivi- tuse tõenäosust (PD), makseviivituse hetkel oleva laenu
suuruse
(EAD)
ja
kahjumäära
makseviivituse
korral
(LGD).
Sarnast
lähenemist
kasutatakse
oodatava
krediidikahjumi
(ECL)
leidmiseks
vastavalt
IFRS
9-le.
Lisainformatsiooni
jaoks vt riskide juhtimise osa punkt 3.2.
Krediidiriski
skaala
Grupp
kasutab
sisemist
krediidiriski
skaalat,
mis
peegeldab
hinnangut individuaalsete vastaspoolte makseviivituse tõenäosust. Grupi sisemised reitingu- ja skooringumudelid
on
kohandatud
vastavalt
vastaspoole
kategooriale.
Laenu-
võtja
krediidiriski
hindamisel
kasutatakse
eri
liiki
krediidiris-
kipositsioonide puhul eri riskikarakteristikuid:
1)
võlgniku
riski
karakteristikud
–
a.
äriklientidega
seotud
riskipositsioonid:
finantsaru-
anded, majandusharu, emaettevõtte toetus jne;
b.
jaeklientidega
seotud
riskipositsioonid:
finantsaruanded
või
teave
isikliku
sissetuleku
kohta,
sotsiaal-demograa-
filine teave, käitumisalane teave jne;
2)
tehinguriski
karakteristikud
–
toote
liik,
tagatise
liik
jne;
3)
viivisseisundite
ja
võlgnevuste
karakteristikud
pangasi-
sestest ja -välistest allikatest.
Lisaks sellele võimaldavad mudelid lisada sinna ka kredii-
diriski juhi eksperdihinnanguid. See võimaldab arvestada informatsiooniga, mida ülejäänud andmed ei sisalda.
Krediidiriski
klassid
on
kalibreeritud
selliselt,
et
makseviivi-
tuse
risk
suureneb
eksponentsiaalselt
iga
järgneva
kõrgema
klassi puhul. Näiteks PD erinevus 4 ja 5 klassi vahel on väiksem kui erinevus klasside 7 ja 8 vahel.
Järgnevalt on Grupi iga portfellitüübi kohta välja toodud täiendavad kaalutlused:
Jaelaenud
Pärast esmast arvelevõtmist monitooritakse laenuvõtja
maksekäitumist
perioodiliselt,
et
konstrueerida
käitumuslik
skoor. Igasugune informatsioon laenuvõtja kohta, mis võib mõjutada laenuvõtja maksekäitumist (nt töötus ja vara- semad seadusrikkumised) inkorporeeritakse samuti anta- vasse skoori, mis lisatakse PD arvestusse.
Ettevõttelaenud
Ettevõtete
reitingud
määratakse
laenusaaja
tasandil.
Kredii-
dianalüütik lisab ajakohastatud ja uue informatsiooni ning
krediidihinnangud
laenusüsteemi
järjepidevalt.
Lisaks
sellele
uuendab
analüütik
informatsiooni
kliendi
maksevõime
kohta
vähemalt
igal
aastal
näiteks
avalike
finantsaruannete
põhjal.
Selle
põhjal
määratakse
uuendatud
sisemine
krediidireiting
ja PD.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
89
Treasury
Treasury
võlakirjaportfellis
olevate
võlakirjade
puhul
kasuta-
takse
väliste
reitinguagentuuride
reitinguid,
mida
monitoori-
takse
ja
uuendatakse
pidevalt.
Iga
reitingu
PD
seotakse
LHV
reitinguskaalaga.
Krediidirisk
Grupi ettevõttelaenude PD hindamise meetod koosneb 13 krediidireitingust, kus 1 on madalaima ja 13 kõrgeima krediidiriskiga. Reitingud 1 ja 2 omistatakse ainult reitingu- agentuuride Fitch, Moody's ja Standard & Poor's keskmise reitingu põhjal, Grupi finantsanalüüs viiakse läbi lähtuvalt vajadusest.
Seega
omistatakse
reitingud
1
ja
2
ainult
rahvusvahelistele
ettevõtetele
ja
organisatsioonidele
ning
omavalitsustele
ja
riikidele,
mille
maksesuutlikkust
on
reitinguagentuurid
oma
investeerimisjärgu
reitinguga
kinnitanud.
Reitinguagentuu-
ride
hinnangul
põhinevad
osaliselt
ka
reitinguklassid
3
kuni
13, ehkki selles kategoorias on peamiselt rahvusvahelise reitinguta Eesti ettevõtted.
Grupi
sisemine
reitinguskaala
ettevõttelaenudele
ja
vastavad
välised reitingud on toodud alljärgnevas tabelis:
LHV
reiting
LHV kirjeldus
PD%
S&P
Moody's
1
Investeerimisjärgu
reiting
0,03
AAA
Aaa
2
0,05
AA+
Aa1
3
0,10
AA, AA-
Aa2, Aa3
4
0,20
A+,A,A-
A1,A2,A3
5
0,30
BBB+
Baa1
6
0,40
BBB
Baa2
7
0,50
BBB-
Baa3
8
1,00
BB+,BB
Ba1,Ba2
9
2,50
BB-
Ba3
10
Mitte-investeerimisjärgu
reiting
5,00
B+
B1
11
10,00
B,B-
B2,B3
12
30,00
CCC/C
Caa
13
Maksejõuetus
100,00
D
C
Reitinguid valideeritakse igal aastal, et need vastaksid viimastele prognoosidele, mis võtavad arvesse kõiki tege- likult täheldatud makseviivitusi.
Kõikidel jaelaenudel on käitumuslik skoor, mis seotakse PD-ga. Jaelaenud on jagatud kolme gruppi: investeerimis-
järk,
spetsiaalne
jälgimine
ja
maksejõuetus.
Investeerimis-
järk
määratakse,
kui
laen
ei
ole
aruandekuupäeva
seisuga
võlas.
Spetsiaalse
jälgimise
staatus
määratakse,
kui
laen
on
olnud võlas üle 31 päeva, ning maksejõuetus määratakse vastavalt maksejõuetuse definitsioonile.
2.3
Oodatava
krediidikahjumi
mõõtmine
IFRS
9
kehtestab
kolme-faasilise
mudeli
väärtuse
languse
määramiseks
vastavalt
krediidikvaliteedi
muutusele
peale
esmast arvelevõtmist:
Finantsinstrument,
mis
ei
ole
esmasel
kajastamisel
krediidi-
kahjumiga,
klassifitseeritakse
faasi
1
ning
Grupp
jälgib
pide-
valt selle krediidiriski.
Kui on toimunud oluline krediidiriski suurenemine (SICR)
alates
esmasest
arvelevõtmisest,
klassifitseeritakse
finant-
sinstrument faasi 2, aga seda ei loeta veel allahinnatuks.
Lisainformatsioon,
kuidas
Grupp
hindab
krediidiriski
olulist
suurenemist, on toodud riskide juhtimise osa punktis 2.3.1.
Juhul
kui
finantsinstrument
on
krediidikahjumiga,
liigitatakse
see faasi 3. Lisainformatsiooni selle kohta, kuidas Grupp
defineerib
krediidikahjumi
ja
maksejõuetuse,
vaata
riskide
juhtimise osa punktist 2.3.2.
Faasis 1 olevate finantsinstrumente ECL-i mõõdetakse summas, mis on võrdne 12-kuulise osaga kogu oodatava
eluea
krediidikahjumist.
Faasi
2
ja
3
kuuluvate
instrumentide
puhul
arvutatakse
ECL
kogu
nende
eluea
jooksul
oodatava
krediidikahjumi
põhjal.
Lisainformatsiooni
saamiseks
sisen-
dite, eelduste ja hinnangutehnika kohta ECL-i arvutamisel vaata riskide juhtimise osa punkt 2.3.3.
Läbiv põhimõte ECL-i mõõtmisel IFRS 9 järgi on see, et arvesse tuleb võtta tulevikku suunatud informatsiooni. Riskide juhtimise osa punkt 2.3.4. sisaldab informatsiooni
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
90
selle
kohta,
kuidas
Grupp
on
selle
lisanud
ECL-i
mudelisse.
Krediidikahjumiga
soetatud
finantsvarade
puhul
arvutatakse
ECL kogu eluea jooksul oodatava krediidikahjumi põhjal ja kuuluvad faasi 3.
Alljärgnev
joonis
võtab
kokku
allahindlusvajaduse
vastavalt
IFRS 9-le (v.a krediidikahjumiga soetatud või väljastatud finantsvarad):
Krediidikvaliteedi muutus pärast esmast kajastamist
Faas 1 Faas 2 Faas 3
(Esmane
kajastamine)
(Krediidiriski
oluline
suurenemine
(Allahinnatud
vara)
pärast esmast kajastamist)
12
kuu
oodatavad
krediidikahjumid
Eluaegsed
oodatavad
krediidikahjumid
Eluaegsed
oodatavad
krediidikahjumid
Järgnevalt käsitletakse Grupi poolt standardi nõuete täit- misel vastu võetud peamiseid hinnanguid ja eelduseid.
2.3.1
Oluline
krediidiriski
suurenemine
Grupi hinnangul on finantsinstrumendi krediidirisk oluli- selt suurenenud, kui on täidetud üks või mitu järgnevalt välja toodud kvantitatiivsest, kvalitatiivsest või backstop kriteeriumitest:
Uus
portfell
–
alates
1.
jaanuarist
2018
sõlmitud
lepingud
Eluea PD esmasel Eluea PD suurenemine aruandekuupäeva seisuga, arvelevõtmisel mida hinnatakse oluliseks
X% ≥100 bps
Ja
Kehtiv eluea PD/Esialgne eluea PD >
1,4885+exp(0,9549-54,173*
Esialgne
eluea
PD)
Valemi illustreerimiseks on toodud SICR graafikukõver
allpool.
Lisaks
kõverale
peab
PD
suurenemine
olema
vähe-
malt 100 bps.
Kvantitatiivne
kriteerium
Kvantitatiivset kriteeriumit rakendatakse kõigile krediidi-
lepingutele,
mis
on
sõlmitud
alates
2018.
aastast,
ja
jaelae-
nude
portfellile
ning
mille
puhul
kasutatakse
reitingupõhist
eluea makseviivituse tõenäosust.
Järelejäänud
Eluea
PD
aruandekuupäeval
on
suurenenud
võrreldes Eluea PD oodatud aruandekuupäeva jääkväär-
tusega,
kui
ületab
alljärgnevas
tabelis
toodud
piirmäärasid:
4.5
4
3.5
3
2.5
2
1.5
1
0% 2% 4% 6% 8% 10%
PD
S
I
C
R
k
õ
v
e
r
:
e
s
i
a
l
g
s
e
P
D
j
a
o
l
u
l
i
s
u
s
e
p
i
i
r
m
ä
ä
r
a
s
u
h
e
(
P
D
k
a
s
v
k
o
r
d
a
d
e
s
)
o
l
u
l
i
s
e
m
a
k
s
e
j
õ
u
e
t
u
s
e
r
i
s
k
i
s
u
u
r
e
n
e
m
i
s
e
identifitseerimiseks
SICR
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
91
llustreerimaks
eelnevalt
välja
toodud
piirmäära
rakendamist,
võtame näiteks 13. veebruaril 2018 sõlmitud 3-aastase
jaelaenu
lepingu,
millel
oli
esmasel
arvelevõtmisel
eluea
PD
3,36% ja oodatav eluea PD kümme kuud hiljem aruande- kuupäeval 2,76%. Kui aruandekuupäeval on tegelik eluea PD 8,86%, siis ületab see oodatava PD, mis oli 2,76%
üle piirmäära. Seetõttu on toimunud krediidirisk oluline suurenemine.
Ajalooline portfell – ettevõttelaenude lepingud, mis on sõlmitud enne 1. jaanuarit 2018
Hetke
reiting
Esialgne
reiting
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
Piimäärad põhinevad hinnangutel, kuidas muutub instru- mendi eluea PD enne makseraskustesse sattumist. Eluea PD loomuliku liikumise leidmiseks on hinnatud eluea PD-d
ka
selliste
instrumentide
puhul,
mis
edasisel
kajastamisel
ei
satu
makseraskustesse
ning
mis
seetõttu
ei
indikeeri
kredii-
diriski
olulist
suurenemist.
Ettevõttelaenude
portfell
on
lühi-
kese tähtajaga, täpsemalt 2,5 aastat.
Kvalitatiivne
kriteerium
Kvalitatiivset
kriteeriumit
rakendatakse
SICR
arvutamisel
ajaloolisele jaelaenude portfelli puhul, mille lepingud on sõlmitud enne 2018. aastat. Uue portfelli puhul on kvalita- tiivset kriteeriumit rakendatud PD arvutustes ja sisaldudes seeläbi SICR arvutustes eluea PD kaudu.
Ajaloolise
portfelli
lühikeste
tähtaegade
tõttu
(1,75
aastat)
ei
peetud
mõistlikuks
prognoosida
esialgset
eluea
PD-d
lepin-
gutele, mis on sõlmitud enne 1. detsembrit 2017, mistõttu kasutatati ajaloolise portfelli esialgse PD asemel taotluse PD-d või reitingu PD-d.
Jaelaenude ajalooline portfell – eralaenulepingud, mis on sõlmitud enne 1. jaanuarit 2018
Krediidiriski oluline suurenemine on toimunud juhul, kui laenusaaja vastab ühele või mitmele alljärgnevalt toodud tingimusele:
•
Aruandekuupäeval
on
leping
üle
tähtaja
rohkem
kui
30
päeva ja summas üle 10 euro.
•
Leping
on
viimase
12
kuu
jooksul
olnud
korduvalt
üle
tähtaja
rohkem
kui
30
päeva
ja
summas
üle
10
euro.
•
Kliendil
on
olnud
rohkem
kui
üks
makseviivitus
või
maksuvõlg viimase 12 kuu jooksul.
•
Kodulaenu
või
eralaenu
puhul
võetakse
arvesse,
kui
lepingu LTV > 100%.
Jaelaenude ajalooline portfell – ettevõttelaenud, mis on sõlmitud enne 1. jaanuarit 2018.
Krediidiriski oluline suurenemine on toimunud juhul, kui laenusaaja vastab ühele või mitmele alljärgnevalt toodud tingimusele:
•
Aruandekuupäeval
on
leping
üle
tähtaja
rohkem
kui
30
päeva ja summas üle 10 euro.
•
Leping
on
viimase
12
kuu
jooksul
olnud
korduvalt
üle
tähtaja
rohkem
kui
30
päeva
ja
summas
üle
10
euro
•
Kliendil
on
olnud
rohkem
kui
üks
makseviivitus
või
on
vähemalt
neljal
korral
viimase
12
kuu
jooksul
esinenud
maksuvõlg summas üle 640 euro.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
92
SICR
hinnang
sisaldab
muuhulgas
tulevikku
vaatavat
infor-
matsiooni (vt lisainformatsiooni riskijuhtimise osa punktis
2.3.4)
ja
arvestus
toimub
kvartalipõhiselt.
SICR-i
leidmiseks
kasutatavaid
kriteeriume
monitoorib
ja
nende
asjakohasust
vaatab
perioodiliselt
üle
krediidiriski
meeskonna
sõltumatu
liige.
Backstop
Backstop
meedet
rakendatakse
juhul,
kui
laenusaaja
lepin-
gujärgsed maksed on üle tähtaja rohkem kui 30 päeva, misjärel on finantsinstrumendi puhul tegemist krediidiriski olulise suurenemisega.
Grupp on seisuga 31. detsember 2020 ja seisuga 31. detsember 2019 kasutanud madala krediidiriski erandit rahale ja nostrokontodele, mis täidavad likviidsusportfelli kriteeriumit.
Järgnevad tabelid näitavad mõju ECL-i allahindlusele seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019, kui
muuta
SICR
arvutustes
PD
piirmäärasid.
ECL
suurenemine
(positiivsed
summad)
kajastab
suurenenud
allahindlusvaja-
dust, mis oleks vaja vastavalt sellele kajastada.
Laenuportfell 2020
(tuhandetes
eurodes)
Mõju
allahindlusele
+10%
SICR
muutus
155
-10%
SICR
muutus
127
SICR
piirmääraga
0,5%
0
SICR
piirmääraga
1,5%
-1
Laenuportfell 2019
(tuhandetes
eurodes)
Mõju
allahindlusele
+10%
SICR
muutus
-20
-10%
SICR
muutus
15
SICR
piirmääraga
0,5%
1
SICR
piirmääraga
1,5%
0
Nagu
tõestavad
ülaltoodud
tabelid,
omab
SICR-i
muutmine
+/- 10% või 100-bps läve muutmine 50-ks või 150-ks grupi üldisele ECL-ile piiratud mõju.
2.3.2
Maksejõuetuse
definitsioon
ja
krediidikahjumiga varad
Grupp
defineerib
finantsvara
maksejõuetuna,
olles
täielikult
kooskõlas krediidikahjumi mõistega, juhul kui see vastab ühele või mitmele allpool kirjeldatud kriteeriumile:
Kvantitatiivsed kriteeriumid
Laenusaaja
on
lepinguliste
maksetega
rohkem
kui
90
päeva
ja 10 eurot üle tähtaja. Lävi 10 eurot on pandud paika võla-
halduse
protseduuridega,
sellest
summast
algab
võla
sisse-
nõudmine
ning
tegemist
on
olulisuse
lävega
maksejõuetuks
tunnistamisel.
Kvalitatiivsed kriteeriumid
Laenusaaja
täidab
ebatõenäolise
maksja
kriteeriume,
mis
viitab,
et
laenusaaja
on
tõsistes
finantsraskustes.
Järgnevalt
on välja toodud indikaatorid, mis viitavad sellele, et klient ei tasu võlgnevust täies ulatuses:
Lepingule
on
määratud
mitteteenindav
staatus
•
Krediidikvaliteedi
langemise
tõttu
on
tehtud
spetsiifi-
lised krediidikorrigeerimised
•
Krediidikohustuse
müük
majandusliku
kahjumiga
üle
5%
•
Lepingule
on
rakendatud
vältimatud
restruktureerimise
tegevused, mille tulemusena on finantskohustused vähenenud rohkem kui 1%
•
Laenusaaja
pankrott
on
muutunud
tõenäoliseks
või
on
alustatud pankrotimenetlust
•
Kliendi
rahavoo
seis
ei
võimalda
teenindada
osamakseid
•
Grupp
on
sisse
nõudnud
tagatise,
sealhulgas
realisee-
rinud garantii
Ülaltoodud kriteeriumeid on rakendatud kõikidele Grupi
finantsinstrumentidele
ja
vastavad
maksejõuetuse
definit-
siooniga sisemise krediidiriski juhtimisel. Maksejõuetuse definitsiooni on läbivalt kasutatud Grupi oodatava krediidi-
kahjumi
mudeldamisel
leidmaks
makseviivituse
tõenäosus
(PD),
laenu
suurus
makseviivituse
hetkel
(EAD)
ja
kahjumäär
makseviivituse korral (LGD).
Maksejõuetuse
staatuses
hulgiklientide
puhul
kasutatakse
kliendipõhist lähenemist, jaeportfelli puhul lepingupõhist lähenemist.
Kui instrument ei vasta katseaja jooksul ühelegi makse- jõuetuse kriteeriumile, siis ei ole instrument enam makse- jõuetuse staatuses. Katseaja periood sõltub maksejõue-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
93
tuse põhjustest. Lühimat katseaega 3 kuud rakendatakse
kvantitatiivset
kriteeriumit
täitnud
lepingutele
alates
sellest
hetkest, kui seda kriteeriumi enam ei täideta.
Laenud,
mis
on
seotud
vältimatute
restruktureerimise
tege-
vustega,
loetakse
täiendavat
tähelepanu
vajavateks
makse-
jõuetuse
staatusest
ümberklassifitseerimiseks,
kuna
võlas
päevade arvestus toimub modifitseeritud maksegraafiku
alusel
ning
laen
ei
saa
olla
restruktureeritud
selleks
hetkeks
kui see on täielikult tagasi makstud. Seetõttu on selliste laenude katseaeg vähemalt üks aasta alates viimasest toimunud järgmistest sündmustest:
restruktureerimise
meetmete
pikendamishetkest;
maksejõuetusena
kajastamise
hetkest
või
restruktureerimise
kokkuleppes
sisalduva
maksepuhkuse
lõpust.
2.3.3
ECL mõõtmine – sisendite, eelduste ja
hindamismeetodite
selgitused
ECL
mudeli
eesmärgiks
on
arvutada
12
kuu
ja
eluea
oodatav
krediidikahjum järgmistel tingimustel:
•
on
sõltumatu
ehk
ei
sisalda
endas
konservatiivsust
ega
optimismi;
•
väärtus
on
kaalutud
tõenäosusega
vastavalt
kolmele
allahindamise
stsenaariumile
(baas-,
optimistlik
ja
pessimistlik stsenaarium)
•
kajastab
raha
ajaväärtust
•
kasutab
mõistlikku
ja
toetavat
informatsiooni
minevi-
kusündmustest,
praegustest
tingimustest
ning
prog-
noosidest majandustingimuste kohta.
Grupi ECL mudel järgib laiemalt aktsepteeritud marginaal-
kahjumite
summa
lähenemist,
kus
ECL
arvutatakse
margi-
naalkahjumite summana, mis ilmnevad igas ajaperioodis
(kuus)
aruandekuupäevast
alates.
Marginaalkahjumid
tule-
nevad
individuaalsetest
riskiparameetritest
(PD,
LGD,
EAD),
mis
prognoosivad
laenujääke
ja
kahjumeid
maksejõuetuse
puhul
ning
iga
perioodi
maksejõuetuse
tõenäosust
(makse-
jõuetuse
tõenäosus
ajaperioodide
t
ja
t+1
vahel).
ECL
arvutused
põhinevad
järgmisel
neljal
komponendil:
Maksejõuetuse tõenäosus (PD) on hinnang, kui suure tõenäosusega kindlaksmääratud aja jooksul instrument muutub maksejõuetuks.
Laenu
suurus
maksejõuetuse
hetkel
(EAD)
on
hinnang
tule-
vikus
maksejõuetuse
tekkimise
hetkel
kehtivale
eeldatavale
laenusummale,
mis
võtab
arvesse
aruandekuupäevale
järg-
nevad oodatavad muutused, sh põhiosa ja intressi tagasi- maksed ning valmisolekulaenude kasutamist.
Kahjumäär maksejõuetuse korral (LGD) on hinnang makse- jõuetusest tingitud kahjule. See põhineb saadaole-
vate
lepinguliste
rahavoogude
ja
LHV
oodatavate
rahavoo-
gude vahele (sh tagatistest saadud rahavoogudele). LGD kajastatakse protsendina EAD-st.
Diskontomäära
kasutatakse
oodatava
kahjumi
diskonteeri-
miseks nüüdisväärtusele aruandekuupäeva seisuga.
Matemaatiliselt,
ECL
summa
prognoositavale
ajaperioodile
T
(12
kuud
või
eluea,
sõltvualt
kas
12
kuu
või
eluea
hinnang
on vajalik) väljendatakse alljärgnevalt:
kus:
t = 0,…,T – ühekuuline periood prognoositava
ajaperioodi
T
ulatused;
12
kuu
ECL
hinnangu
puhul,
T
=
12
kuud;
eluea
ECL
hinnangu
puhul, T = laenu oodatav eluiga;
PDt – marginaal PD kuu t puhul; LGDt – oodatav LGD kuu t puhul;
EADt
–
laenusumma,
sh
oodatavad
valmisolekulaenude
kasutamised,
kuu t puhul;
dt – diskontomäär kuu t puhul.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
94
Diskonteerimistegur kujutab endast finantsinstrumendi
efektiivset
intressimäära
(EIR)
või
selle
ligikaudset
väärtust.
Arvutuste
loogika
illustreerimiseks
on
allolevas
tabelis
näha
lihtsustatud näidet. Tähele tuleb panna, et selle näite puhul
tagatud
laenude
kohta
tuleneb
LGD
otseselt
tagatiste
väär-
tusest ning lihtsustuse mõttes on tagatise õiglane väärtus
ajas
konstantne.
Kuid
ECL
mudel
võtab
läbi
erinevate
stse-
naariumite arvesse võimalikku tagatise õiglase väärtuse muutust ajas.
31.01.2021
28.02.2021
31.03.2021
30.04.2021
31.05.2021
30.06.2021
31.07.2021
31.08.2021
30.09.2021
(1)
Avatud
positsioon
(EAD)
4 000
3 500
3 000
2 500
2 000
1 500
1 000
500
0
(2)
Marginaalne
PD
0,40%
0,38%
0,36%
0,34%
0,32%
0,30%
0,28%
0,26%
0,24%
(
3
)
T
a
g
a
t
i
s
e
v
ä
ä
r
t
u
s
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
(
4
)
V
õ
i
m
a
l
i
k
k
a
h
j
u
m
[
M
a
x
(
0
:
1
-
3
)
]
2 000
1 500
1 000
500
0
0
0
0
0
(5)
Oodatav
marginaalne
kahjum
[2*4]
8,00
5,70
3,60
1,70
0
0
0
0
0
(6)
Oodatav
marginaalne
kahjum,
diskonteeritud
7,97
5,65
3,56
1,67
0
0
0
0
0
Eluea
oodatav
krediidikahjum
s
e
i
s
u
g
a
3
1
.1
2
.2
0
2
0
[
S
u
m
m
a
(6)]
18,85
Märkus.
Diskonteerimine
on
tehtud
eeldusel,
et
aruandeperioodi
lõpp
on
31.12.2020
ja
diskontomäär
on
5%.
Maksejõuetutele
laenudele
arvutatakse
ECL
järgmiselt:
Iga riskidimensioon (PD, LGD, EAD) on kaetud sisemiselt arendatud reitingu- ja skooringumudelitega Need mudelid on arendatud äri- ja krediidijuhtimise eesmärgil.
Kokkuvõttes on ECL mudeli eesmärk muuta juba olemas-
olevate
riskiparameetrite
väärtused
tulevikku
suunatud
PiT
hinnanguteks ja kasutada neid oodatava krediidikahjumi arvutamisel.
IFRS 9 parameetrid
M
a
k
s
e
j
õ
u
e
t
u
s
e
•
90
päeva
üle
tähtaja
definitsioon
•
Ebatõenäoliselt makstav ilma panga poolt teiste ressursside kasutamist,
nagu näiteks tagatiste realiseerimine
PD
•
12
kuu
PD;
eluea
PD
disagregeeritud
täpsemateks
marginaal
PD
tõenäosusteks
alam-perioodidele
•
T
u
l
e
v
i
k
k
u
v
a
a
t
a
v
P
i
T
h
i
n
n
a
n
g
,
m
i
s
p
e
e
g
e
l
d
a
b
p
r
a
e
g
u
s
t
j
a
t
u
l
e
v
a
s
t
majandustingimust
ja
erinevaid võimalikke tulemusi tulevikus
•
E
i
o
l
e
r
a
k
e
n
d
a
t
u
d
r
e
g
u
l
a
t
i
i
v
s
e
i
d
p
i
i
r
m
ä
ä
r
a
s
i
d
v
õ
i
ü
l
e
m
ä
ä
r
a
s
t
k
o
n
s
e
r
v
a
t
i
i
v
s
u
s
t
LGD
•
Neutraalsed
PiT
prognoosid
•
V
õ
t
a
b
a
r
v
e
s
s
e
p
r
a
e
g
u
s
i
j
a
t
u
l
e
v
a
s
i
m
a
j
a
n
d
u
s
t
i
n
g
i
m
u
s
i
j
a
e
r
i
n
e
v
a
i
d
v
õ
i
m
a
l
i
k
k
e
t
u
l
e
m
u
s
i
tulevikus
•
Sissenõutud
maksed
on
diskonteeritud
kasutades
diskontomäärana
efektiivset
intressimäära
•
E
i
o
l
e
r
a
k
e
n
d
a
t
u
d
r
e
g
u
l
a
t
i
i
v
s
e
i
d
p
i
i
r
m
ä
ä
r
a
s
i
d
v
õ
i
ü
l
e
m
ä
ä
r
a
s
t
k
o
n
s
e
r
v
a
t
i
i
v
s
u
s
t
CCF/EAD
•
P
e
e
g
e
l
d
a
b
o
o
d
a
t
a
v
a
i
d
l
a
e
n
u
j
ä
ä
g
i
muutusi
laenu
eluea
jooksul
(sh
laenugraafiku
järgsed
maksed ja ettemaksed)
ECL
•
R
a
h
a
v
o
o
p
u
u
d
u
j
ä
ä
g
i
n
ü
ü
d
i
s
v
ä
ä
r
t
u
s
(
P
V
)
.
F
a
a
s
1
:
12
kuu
PD.
Faas
2:
eluea
PD.
Faas
3:
PD
=
100%
Järgnevates peatükkides on välja toodud, kuidas on olemasolevaid mudeleid kasutatud ECL-i arvutamisel.
Samuti
on
detailsemalt
lahti
seletatud
iga
riskidimensioon.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
95
2.3.3.1
Reitingu-
ja
skooringumudelitest
tuleneva
PD
lisamine
ECL
mudelisse
IFRS
9
oodatava
krediidikahjumi
arvutamiseks
on
vajalikud
tulevikku
vaatav
12
kuu
ja
eluea
PiT
näitajad
ning
marginaal
PD, mitte ajalooline või pikaajaline keskmine 12 kuu PD (mudeli PD).
Mudeli
PD
(PD
mudel)
teisendamine
toimub
alljärgnevalt:
Kõigepealt,
mudeli
PD
rekalibreeritakse
tulevikku
vaatavaks
12 kuu PiT hinnanguks vastavalt defineeritud makrostse-
naariumile
(12
kuu
PD
stsenaarium).
Kalibreerimise
aluseks
on
valitud
makronäitajad,
mis
on
teisendatud
indeksiteks.
Järgmisena konverteeritakse 12 kuu PiT hinnang eluea PD-ks ja marginaal PD-ks. Selleks kasutatakse segmen- dipõhist standardset maksejõuetuse kõverat, mis annab oodatava maksejõuetuse ajastuse järelejäänud eluea jooksul.
Viimasena
arvutatakse
eluea
PD-d
laenu
igale
tulevasele
ajahetkele kuni oodatava eluea lõpuni.
2.3.3.2
LGD lisamine põhimudelitest ECL mudelisse
LGD puhul erineb LGD põhimudeli kasutamine sellest, kas tegemist on tagatud või tagamata laenupositsiooniga.
Kuna IFRS 9 parameeter peab arvesse võtma oodatava laenusumma vähenemist aja jooksul, siis tagatud laenude tagatud osa puhul arvutatakse LGD otse vastava tagatise hinnangulise kiirrealiseerimisväärtuse põhjal.
LGD
aluseks
olnud
LGD
mudelist
lisatakse
ECL
arvutusse
tagamata
laenupositsioonide
ja
tagatud
laenupositsioonide
tagamata osa.
Järgmisena
lisatakse
makromajanduslikud
stsenaariumid
nii tagatud kui tagamata LGD näitajatesse nagu on ette nähtud vastavas allahindlus-stsenaariumis.
2.3.3.3
CCF hinnangute lisamine põhimudelitest ECL mudelisse
Sisemine CCF hinnang lisatakse otse ECL mudelisse ja
kasutatakse
EAD
arvutamisel.
Edasisi
korrigeerimisi
ei
ole
vaja teha, sest sisemine hinnang ei sisalda liigset konser-
vatiivsust
ega
läbi-tsükli
(through
the
cycle,
TtC)
või
languse
korrigeerimisi.
2.3.4
Tulevikku vaatava informatsiooni lisamine ECL mudelisse
Tulevikku vaatava informatsiooni lisamiseks ECL mõõtmi- seks, mis võtaks arvesse ka erinevaid võimalikke tuleviku-
tingimusi,
arvutatakse
tõenäosusega
kaalutud
ECL
summa
vastavalt
kolmele
allahindlus-stsenaariumile
(baas,
posi-
tiivne
ja
negatiivne).
Muuhulgas
võimaldab
selline
lähene-
mine
näha
mittelineaarseid
suhteid
alternatiivsete
stsenaa-
riumite ja ECL-i vahel.
Matemaatiliselt:
Kus:
pbaas, ppos, pneg
–
vastavalt
baas-,
positiivse
ja
negatiivse
stsenaariumi
tõenäosused;
ECLbaas,
ECLpos,
ECLneg
–
oodatav
krediidikahjumi
summa,
mis
on
arvutatud
iga
stsenaariumi kohta
ECL tuletatakse iga stsenaariumi korral üldisest valemist kasutades stsenaariumipõhist riskiparameetri väärtust.
Tõenäosusega kaalutud eluea PD hinnang krediidiriski
olulise
suurenemise
arvutamiseks
arvutatakse
samamoodi:
Kus:
PDbaas,
PDpos,
PDneg
–
eluea
PD
hinnang
vastavalt
igale
stsenaariumile.
Makronäitajad/ indeksid
Eluea PD; Marginaal PD-d
12 kuu PD stsenaarium
Eluea PD-d igal tulevasel ajahetkel
12 kuu PD model
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
96
2.3.4.1
Valitud näitajad eraisikute laenuportfellis
Eralaenude portfelli jaoks valitud makronäitajad ja nende olulisuse osakaal on toodud järgnevas tabelis:
Hüpoteeklaen
Tarbimislaenud,
fikseeritud
määraga
Tarbimislaenud,
muutuva määraga
(kaasaarvatud
liising)
Palga
kasv,
%
17%
22%
18%
Töötuse määr, %
33%
44%
36%
Eluaseme
hinnaindeksi
kasv,
%
8%
0%
0%
Inflatsiooni
määr,
%
8%
11%
9%
6 kuu Euribor
17%
0%
18%
Panga
laenumarginaalid
17%
22%
18%
KOKKU
100%
100%
100%
L
i
s
a
.
I
g
a
i
n
d
i
k
a
a
t
o
r
i
s
u
h
t
e
l
i
n
e
t
ä
h
t
s
u
s
o
n
a
r
v
u
t
a
t
u
d
vastavalt
indikaatori
osakaalule
2.3.4.2
Valitud
näitajad
ettevõttelaenude
portfellis
Ettevõtete
puhul
võetakse
arvesse
erinevaid
makromajan-
duslikke
ja
sektorispetsiifilisi
näitajaid.
Analüüs
viidi
läbi
kahe
sektori lõikes:
1)
Üldine
majandustegevuse
klassifikaator
vastavalt
tege-
vuskoodile
/
tähestikuline
NACE
Rev.2
klassifikatsioon,
ja
2)
alam-sektorid,
mis
põhineb
NACE
Rev.2
klassifikaatori
madalamatel numbrilistel koodidel.
Analüüsi
põhjal
tehti
järgmised
järeldused:
Kõiki sektoreid mõjutab samasugune krediiditsükkel ning
suuri
sektoriüleseid
majanduslikke
raskusi
kogetakse
sama-
aegselt
hoolimata
sellest,
et
on
teatud
eripärad
tööstusharu
alam-sektorite vahel (nt tootmises)
On ainult teatud hulk muutujaid, mis „töötavad“ - muutujad, millede põhjal saab teha järeldusi, „töötavad“ enamustes tööstusharudes sarnaselt:
•
SKP
kasv,
mis
selgitab
majanduse
üldist
olukorda,
•
Käibe muutus,
•
Töötajate
arvu
muutus.
Muuhulgas testiti ka kasumite/kahjumite muutust töös- tusharus, mis aga oli maksejõuetuse riski kohta järelduste tegemiseks liiga volatiilne.
On mõned makronäitajad, mis on teatud tööstusharus, alamsektoris ja/või alamsektorite grupis olulised, isegi kui
korrelatsioone
on
keeruline
näidata
väheste
vaatluste
ja/või
vaatluse suhteliselt lühikese ajaperioodi tõttu. Näiteks:
•
Eksporditingimused
ekspordile
orienteerunud
sektorites
nagu
metalli-
ja
keemiatooted
ning
elektroonikaseadmed.
•
Rahvastiku
kasv
ja
sissetulekute
kasv
elamukinnisvara
sektoris.
•
Kodumajapidamiste
tarbimise
kasv
sisetarbimisele
orienteeritud
tööstusharudes
nagu
jaekaubandus.
Kokkuvõttes valiti ettevõtete jaoks näitajaks brutoli- sandväärtus tööstusharude kaupa, mis andis järgmised tulemused:
•
Jälgitav
korrelatsioon
maksejõuetuse
määrades;
•
SKP,
mis
on
kõige
lähedasem
indikaator
brutolisand-
väärtusele,
on
eelistatud
lähenemine
sektori
jaoks.
Kergem
on
prognoosida
makromajandust
kui
alternatiivseid
indikaatoreid.
Majandusnäitajate
eeldused
Makromajanduslikud
stsenaariumid
(prognoosid)
ja
näitajad
(sh ettevõttelaenude portfelli PD ja LGD hinnangud) tööta-
takse
läbi
vähemalt
kord
aastas
krediidijuhtimise
osakonnas,
kus konsulteeritakse ka makromajandusanalüütikutega
ning
ekspertidega
riskikontrolli,
äri-
ja
finantsosakonnast.
Markomajanduslikku
arengut
monitooritakse
kvartaalselt,
kui
vastavad
andmed
avalikustatakse.
Prognoose
uuenda-
takse
jooksvalt,
et
tagada
õigeaegselt
uue
tulevikku
vaatava
informatsiooni lisamine ECL hinnangusse.
Väljatöötatud allahindlusstsenaariumid ja olulised uuen-
dused
stsenaariumitele kinnitatakse riski ja
kapitali komitees.
Kõige olulisemad eeldused aruandlusperioodi lõpu ECL-i hinnangu arvutamiseks seisuga 31. detsember 2020 on välja toodud allolevas tabelis. Kõikide portfellide kohta
kasutati
stsenaariume
„baas-“,
„positiivne“
ja
„negatiivne“.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
97
Seisuga 31.12.2020
Baasstsenaarium
Negatiivne stsenaarium
Positiivne
stsenaarium
Üldised
makromajanduslikud
näitajad
2021E
2022E
2021E
2022E
2021E
2022E
S
K
P
r
e
a
a
l
k
a
s
v
,
%
2,4%
4,5%
-1,1%
6,6%
4,5%
3,5%
Majapidamiste
tarbimine,
%
2,3%
4,1%
-1,1%
5,0%
4,5%
4,6%
Valitsussektori
tarbimine,
%
-1,9%
0,6%
2,3%
0,8%
2,0%
1,5%
Kapitali
kogumahutus
põhivarasse,
%
3,2%
7,5%
-5,0%
9,0%
8,0%
4,5%
Toodete
ja
teenuste
eksport,
%
3,5%
6,6%
-3,8%
9,3%
6,0%
3,5%
Toodete
ja
teenuste
import,
%
4,2%
6,5%
-5,0%
9,0%
7,0%
4,5%
Nominaalne
SKP,
mln
eurot
27 658
29 481
26 764
28 945
28 364
30 120
SKP
deflaator,
%
muutus
1,3%
2,1%
1,1%
1,7%
1,7%
2,6%
Tarbijahinna
tõus,
%
1,0%
1,9%
0,5%
1,5%
1,5%
2,3%
Töötuse
määr, %
9,1%
8,2%
12,0%
10,0%
8,5%
7,5%
Tööhõive
muutus,
%
-1,1%
1,0%
-3,7%
2,2%
1,7%
1,0%
Netokuupalga tõus, %
-0,6%
2,6%
-1,0%
1,6%
3,0%
4,2%
Kinnisvarahinna
indeksi
tõus,
%
-5,0%
3,5%
-10,0%
2,1%
-3,0%
4,5%
6 kuu Euribor
-0,5%
-0,5%
-0,5%
-0,5%
-0,5%
-0,5%
Pankade
laenumarginaalid uutele laenudele
3,1%
3,3%
3,3%
3,5%
3,0%
3,1%
Nominaalkasv
Baasstsenaarium
Negatiivne stsenaarium
Positiivne
stsenaarium
Brutolisandväärtus
sektorite
lõikes,
aastane
muutus
2021E
2022E
2021E
2022E
2021E
2022E
Kokku – kõik NACE tegevusalad
2,6%
5,8%
-0,2%
6,8%
5,2%
5,4%
Põllumajandus,
metsandus,
kalandus
4,1%
6,6%
0,3%
8,7%
6,8%
6,2%
T
ö
ö
s
t
u
s
(
v
.a
e
h
i
t
u
s
)
4,3%
7,3%
-0,3%
9,6%
7,6%
7,5%
Tööstus,
v.a
ehitus
ja
tootmine
(enamasti
energiaga
seotud)
0,8%
6,6%
-2,5%
8,1%
3,3%
6,2%
Tootmine
5,3%
7,5%
0,3%
10,0%
8,8%
7,9%
Ehitus
-0,1%
8,0%
-3,3%
10,2%
2,5%
7,6%
Hulgi-
ja
jaekaubandus,
transport,
majutus,
toitlustus
5,5%
8,3%
0,3%
10,7%
9,9%
7,3%
Info
ja
side
1,0%
3,8%
0,3%
6,8%
4,9%
3,5%
Finants-
ja
kindlustustegevus
1,3%
1,6%
0,3%
5,7%
3,9%
1,3%
Kinnisvaraalane
tegevus
2,8%
9,2%
-1,8%
9,5%
6,3%
8,8%
Kutse-,
teadus-
ja
tehnikaalane
tegevus;
haldus-
ja
abitegevused
-2,3%
2,7%
-5,5%
8,1%
0,2%
2,3%
Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik
sotsiaalkindlustus, haridus,
tervishoid
ja
sotsiaalhoolekanne
0,0%
2,2%
1,6%
-2,6%
-3,0%
6,2%
Kunst,
meelelahutus
ja
vaba
aeg;
Muud
teenindavad
tegevused;
Kodumajapidamiste
kui
tööandjate
tegevus;
kodumajapidamiste
oma
tarbeks
mõeldud
eristamata
kaupade
tootmine
ja
teenuste
osutamine
8,0%
6,6%
-4,5%
18,4%
10,8%
6,2%
Majanduslike
stsenaariumite
kaalud
seisuga
31.
detsember
2020 on järgmised:
Seisuga 31.12.2020
Negatiivne
P
o
s
i
t
i
i
v
n
e
Baasstsenaarium
stsenaarium
s
t
s
e
n
a
a
r
i
u
m
Majandusliku
stsenaariumi
kaalud
60% 30% 10%
Majanduslike
stsenaariumite
kaalud
seisuga
31.
detsember
2019 on järgmised:
Seisuga 31.12.2019
Negatiivne
P
o
s
i
t
i
i
v
n
e
Baasstsenaarium
stsenaarium
s
t
s
e
n
a
a
r
i
u
m
Majandusliku
stsenaariumi
kaalud
65% 25% 10%
Kõige olulisemad eeldused aruandlusperioodi lõpu ECL-i hinnangu arvutamiseks seisuga 31. detsember 2019 on välja toodud allolevas tabelis. Kõikide portfellide kohta
kasutati
stsenaariume
„baas-“,
„positiivne“
ja
„negatiivne“.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
98
Seisuga 31.12.2019
Baasstsenaarium
Negatiivne stsenaarium
Positiivne
stsenaarium
Üldised
makromajanduslikud
näitajad
2020E
2021E
2020E
2021E
2020E
2021E
T
e
g
e
l
i
k
S
K
P
k
a
s
v
,
%
2,2%
2,6%
0,2%
0,6%
2,7%
3,1%
Majapidamiste
tarbimine,
%
3,6%
2,8%
1,6%
0,8%
4,1%
3,3%
Valitsussektori
tarbimine,
%
0,1%
-0,2%
-2,0%
-2,2%
0,6%
0,3%
Kapitali
kogumahutus
põhivarasse,
%
0,6%
2,7%
-1,5%
0,7%
1,1%
3,2%
Toodete
ja
teenuste
eksport,
%
1,6%
3,1%
-0,4%
1,1%
2,1%
3,6%
Toodete
ja
teenuste
import,
%
2,1%
3,1%
0,1%
1,1%
2,6%
3,6%
Nominaalne
SKP,
mln
eurot
29 472
31 010
27 791
28 111
30 048
31 924
SKP
deflaator,
%
muutus
3,0%
2,6%
1,0%
0,6%
3,5%
3,1%
Tarbijahinna
tõus,
%
2,1%
2,0%
2,0%
2,0%
2,6%
2,5%
Töötuse
määr, %
5,6%
5,9%
7,6%
7,9%
5,1%
5,4%
Tööhõive
muutus,
%
0,2%
-0,1%
-0,3%
-0,8%
0,7%
0,5%
Netokuupalga tõus, %
5,5%
5,1%
3,4%
3,1%
5,9%
5,6%
Kinnisvarahinna
indeksi
tõus,
%
4,0%
4,1%
-4,8%
-4,4%
5,5%
5,1%
6 kuu Euribor
-0,6%
-0,5%
-0,6%
-0,6%
-0,5%
-0,3%
Pankade
laenumarginaalid uutele laenudele
2,3%
2,5%
2,5%
2,7%
2,0%
2,0%
Nominaalkasv
Baasstsenaarium
Negatiivne stsenaarium
Positiivne
stsenaarium
Brutolisandväärtus
sektorite
lõikes,
aastane
muutus
2020E
2021E
2020E
2021E
2020E
2021E
Kokku – kõik NACE tegevusalad
5,3%
5,2%
1,2%
1,2%
6,2%
6,2%
Põllumajandus,
metsandus,
kalandus
5,0%
5,0%
0,6%
0,5%
9,3%
6,0%
T
ö
ö
s
t
u
s
(
v
.a
e
h
i
t
u
s
)
4,9%
5,0%
-0,2%
0,3%
6,2%
5,7%
Tööstus,
v.a
ehitus
ja
tootmine
(enamasti
energiaga
seotud)
5,0%
5,0%
-0,5%
-0,6%
6,0%
6,0%
Tootmine
5,0%
5,0%
-0,1%
0,5%
6,3%
5,7%
Ehitus
3,6%
5,0%
-8,5%
0,5%
6,0%
7,4%
Hulgi-
ja
jaekaubandus,
transport,
majutus,
toitlustus
4,5%
4,5%
0,1%
0,1%
5,5%
6,9%
Info
ja
side
8,5%
8,4%
8,5%
8,4%
9,5%
9,4%
Finants-
ja
kindlustustegevus
7,2%
5,0%
2,7%
-2,6%
7,1%
6,0%
Kinnisvaraalane
tegevus
4,0%
4,1%
-4,8%
-4,4%
5,5%
5,1%
Kutse-,
teadus-
ja
tehnikaalane
tegevus;
haldus-
ja
abitegevused
5,0%
5,0%
0,6%
0,5%
6,0%
6,0%
Avalik
haldus
ja riigikaitse;
kohustuslik
sotsiaalkindlustus,
haridus,
tervishoid
ja
sotsiaalhoolekanne
5,0%
5,0%
6,1%
5,5%
6,0%
6,0%
Kunst,
meelelahutus
ja
vaba
aeg;
Muud
teenindavad
tegevused;
Kodumajapidamiste
kui
tööandjate
tegevus;
kodumajapidamiste
oma
tarbeks
mõeldud
eristamata
kaupade
tootmine
ja
teenuste
osutamine
0,8%
0,6%
-1,5%
-3,7%
1,7%
1,6%
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
99
Sensitiivsusanalüüs
Kõige
olulisemad
eeldused,
mis
mõjutavad
ECL
allahindlusi
on järgmised:
Jaelaenud
•
Töötuse
määr
•
Palgatõus
•
Euribor
•
Laenumarginaalid
•
SKP
Ettevõttelaenud
•
Oodatavad
portfelli
PiT
PD
väärtused
iga
stsenaariumi
korral
•
Oodatav
LGD
mõju
negatiivse
stsenaariumi
puhul
Allpool olev tabel illustreerib positiivse ja negatiivse stse- naariumi kaalude muutuste mõju portfellile seisuga 31. detsember 2019 ja 31. detsember 2020.
31.12.2020 65-5-30 65-15-20
(tuhandetes
eurodes)
(baas/pos/neg) (baas/pos/neg)
Stsenaariumite kaalude muutus 1 048 -1 127
31.12.2019
65-5-30
65-15-20
(tuhandetes
eurodes)
(baas/pos/neg)
(baas/pos/neg)
Stsenaariumite kaalude muutus 293 -284
Allpool on välja toodud ECL-i muutused seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019, mida mõjutaks võimalik muutus mõnes esialgses eelduses kasutatud
muutujas
(nt
mõju
ECL-le,
suurendades
töötuse
määra
X%
võrra
nii
baas-,
positiivses
kui
ka
negatiivses
stsenaariumis):
31.12.2019
(tuhandetes
eurodes)
Kasvu mõju Vähenemise mõju
Töötuse määr +/-1% 114 -93
Palgatõus +/- 5% -113 92
Euribor +/-0.5%
17
-11
Pankade laenumarginaalid +/-0.5% 159 -167
Tarbijahinna tõus +/-1% -37 30
Kinnisvarahinna
indeks
+/-
2%
-4 4
Brutolisandväärtus
sektorite
lõikes,
aastane muutus +/- 5% -37 34
Grupp on teinud stressiteste, kus PD ja LGD hinnangud suurenevad mõlemad 0,5 korda. Stressitestide kogumõju
allahindlustele
on
toodud
järgnevas
tabelis.
Tabel
sisaldab
laene, millele on moodustatud üldine allahindlus (välja arvatud finantsvõimenduslaenud) ning oluline saldo ja potentsiaalne mõju.
2020
(tuhandetes
eurodes)
Mõju allahindlusele
LGD
negatiivne
0,9
812
LGD
negatiivne
1,0
-756
Keskmine PiT PD -0,5% -2 267
keskmine PiT PD +0,5% 2 719
2019
(tuhandetes
eurodes)
Mõju
allahindlusele
LGD
negatiivne
0,9
136
LGD
negatiivne
1,0
29
Keskmine
PiT
PD
-0,5%
-898
keskmine
PiT
PD
+0,5%
875
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Kasvu
mõju
Vähenemise mõju
Töötuse määr +/-1%
51
-66
Palgatõus +/- 5%
-99
38
Euribor +/-0.5%
9
-15
Pankade
laenumarginaalid
+/-0.5%
39
-129
Tarbijahinna tõus +/-1%
-41
24
Kinnisvarahinna
indeks
+/-
2%
-3
2
Brutolisandväärtus
sektorite
lõikes,
aastane muutus +/- 5%
-52
48
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
100
2.4
Krediidiriski
positsioon
2.4.1
Maksimaalne
krediidiriski
positsioon
–
väärtuse
langusele
avatud
finantsinstrumendid
Alljärgnevad
tabelid
sisaldavad
finantsinstrumente
kredii-
diriski positsioonide analüüsi, millele on rakendatud ECL
allahindlust.
Finantsvarade
brutoväärtus
kajastab
ka
Grupi
maksimaalset
avatust
krediidiriskile
nende
varade
puhul.
Vaata lähemalt riskide juhtimise osa punkti 2.3 „Oodatava krediidikahjumi mõõtmine“ lisainformatsiooni saamiseks, kuidas mõõdetakse oodatavat krediidikahjumit (ECL) ja kuidas on määratletud ülalkirjeldatud kolm faasi “.
Juriidilistele isikutele antud laenude jaotus sisereitingute järgi
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Järk
3
madal
krediidirisk
5 696
0
Investeerimisjärk
4
madal
krediidirisk
54 330
40
5
madal
krediidirisk
93 398
14 984
6
madal
krediidirisk
118 262
133 531
7
keskmine
krediidirisk
230 066
217 399
8
keskmine
krediidirisk
426 019
264 910
9
kõrgendatud
krediidirisk
159 787
153 067
10
kõrge
krediidirisk
60 329
49 691
Mitte-investeerimisjärk
(sh
spetsiaalne
11
kõrge
krediidirisk
16 770
4 559
monitoorimine)
12
mitterahuldav
reiting
21 014
4 505
13
maksejõuetu
7 414
1 036
Maksejõuetu
Ettevõtted
kokku
1 193 085
843 722
VKEdest
jaekliendid
58 953
41 361
Liising
102 297
66 060
Korteriühistud
7 135
0
Muu
6 070
3 827
Kokku
1 367 540
954 970
Ärikliendilaenude portfell
Ärikliendilaenud
ECL faasid
2020
2019
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Järk
Investeerimisjärk
926 530
161 028
0
0
1 087 558
772 136
11
796
0
0
783 932
Mitte-investeerimisjärk
(sh
spetsiaalne
monitoorimine)
27 749
70 364
0
0
98 113
31 891
26 863
0
0
58 754
Maksejõetus
51 352
14 083
8 067
0
73 502
36 565
4 629
1 203
0
42 397
Bruto-jääkväärtus
1 005 631
245 475
8 067
0
1 259 173
840 592
43 288
1 203
0
885 083
Allahindlus
3 940
8 029
1 480
0
13 449
2 546
1 174
98
0
3 818
Bilansiline
jääkväärtus
1
001
691
237
446
6 587 0 1 245 724
838 046
42 114
1 105
0
881 265
Faas
3
sisaldab
31.
detsembri
2020
seisuga
9
laenu,
mis
on
kõiki
kolme stsenaariumi arvesse võttes väga tugevalt tagatud ning
seetõttu on nende ECL 1 222 tuhat eurot.
Faas
3
sisaldab
31.
detsembri
2019
seisuga
3
laenu,
mis
on
kõik
väga tugevalt tagatud, võttes arvesse kõiki 3 stsenaariumi, ning
seetõttu on nende ECL 0 eurot.
E
t
t
e
v
õ
t
t
e
l
a
e
n
u
d
e
g
a
s
e
o
t
u
d
finantsseisundi
aruande
väliste
positsioo-
nide
osas
kajastati
seisuga
31.
detsember
2020
allahindlusi
summas
446 tuhat eurot (31.12.2019: 178 tuhat eurot).
Seisuga 31. detsember 2020 moodustab allahindlusreserv 1,09%
e
t
t
e
v
õ
t
t
e
l
a
e
n
u
d
e
s
t
j
a
a
r
v
e
l
d
u
s
l
a
e
n
u
d
e
s
t
n
i
n
g
vastavatest
intressinõue-
test (31.12.2019: 0,44%).
Seisuga 31. detsember 2020 moodustab grupipõhine allahindlus-
reserv 0,436% kaubanduse rahastamise portfellist ja vastavatest
intressinõuetest (31.12.2019: 0,38%).
Seisuga 31. detsember 2020 moodustab grupipõhine allahindlusre-
s
e
r
v
0,1
%
e
t
t
e
v
õ
t
e
t
e
faktooringuportfellist ja vastavatest intressinõue-
test (31.12.2019: 0,1%).
Seisuga 31. detsember 2020 moodustab grupipõhine allahindlusre-
s
e
r
v
0,0
3
%
k
o
r
t
e
r
i
ü
h
i
s
t
u
t
e
l
a
e
n
u
p
o
r
t
f
e
l
l
i
s
t
ja vastavatest intressinõue-
test (seisuga 31.12.2019 sellised laenud puudusid).
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
101
Liising
ECL faasid
2020
2019
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Järk
Investeerimisjärk
101 187
0
0
0
101 187
77 686
0
0
0
77 686
Mitte-investeerimisjärk
(sh
spetsiaalne
monitoorimine)
0
27 269
0
0
27 269
0
11 711
0
0
11 711
Maksejõuetus
0
0
395
0
395
0
0
91
0
91
Bruto
jääkväärtus
101 187
27 269
395
0
128 851
77 686
11 711
91
0
89 488
Allahindlus
295
1 010
80
0
1 385
143
478
18
0
639
Bilansiline jääkväärtus 100 892 26 259 315 0 127 466
77 543
11
233
73
0
88 849
Liisinglepingute allahindlused moodustatakse vastavalt liisingu
s
k
o
o
r
i
n
g
u
m
u
d
e
l
i
l
e
.
Allahindamine toimub samadel põhimõtetel nagu
tarbimislaenude puhul.
Seisuga 31. detsember 2020 moodustasid grupipõhised allahind-
lused liisinguportfellist 1,07% (31.12.2019: 0,71%).
Erakliendilaenud
ECL faasid
2020
2019
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Järk
Investeerimisjärk
667 113
0
0
0
667 113
593 926
0
0
0
593 926
Mitte-investeerimisjärk
(sh
spetsiaalne
monitoorimine)
0
80 705
0
0
80 705
0
43 101
0
0
43 101
Maksejõuetus
0
0
2 517
1 157
3 674
0
0
175
1 891
2 066
Bruto
jääkväärtus
667 113
80 705
2 517
1 157
751 492
593 926
43 101
175
1 891
639 093
Allahindlus
174
481
133
33
821
222
552
9
68
851
Bilansiline
jääkväärtus
666
939
80 224 2 384 1 124 750 671
593 704
42 549
166
1 823
638 242
H
ü
p
o
t
e
e
k
l
a
e
n
u
p
o
r
t
f
e
l
l
i
a
l
l
a
h
i
n
d
l
u
s
e
d
moodustatakse sama raamistiku
alusel mis tarbimislaenude puhul. Seisuga 31. detsember 2020
moodustasid grupipõhised allahindlused hüpoteeklaenuportfellist
0,09% (31.12.2019: 0,13%).
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
102
Tarbimise rahastamine
ECL faasid
2020
2019
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Järk
Investeerimisjärk
64 052
0
0
0
64 052
66 713
0
0
0
66 713
Mitte-investeerimisjärk
(sh
spetsiaalne
monitoorimine)
0
9 661
0
0
9 661
0
6 631
0
0
6 631
Maksejõuetus
0
0
534
1
535
0
0
138
3
141
Bruto
jääkväärtus
64 052
9 661
534
1
74 248
66 713
6 631
138
3
73 485
Allahindlus
398
481
298
1
1 178
390
329
68
3
790
Bilansiline jääkväärtus
63 654
9 180
236
0
73 070
66 323
6 302
70
0
72 695
PD ja LGD väärtused uuendatakse vähemalt kord aastas uute
a
j
a
l
o
o
l
i
s
t
e
a
n
d
m
e
t
e
g
a
, s
e
l
l
e
k
s
e
t
p
o
r
t
f
e
l
l
i
s
säilitada piisavalt ajakoha-
s
e
i
d
a
l
l
a
h
i
n
d
l
u
s
e
t
a
s
e
m
e
i
d
. V
a
j
a
d
u
s
e
l
k
a
j
a
s
t
a
t
a
k
s
e
finantsseisundi
a
r
u
a
n
d
e
s
t
ä
i
e
n
d
a
v
a
d
allahindlused.
Kui
mittetöötavate
või
ebatõenäo-
l
i
s
e
l
t
l
a
e
k
u
v
a
t
e
l
a
e
n
u
d
e
s
i
s
s
e
n
õ
u
d
m
i
s
e
j
ä
t
k
a
m
i
n
e
e
i
o
l
e
m
a
j
a
n
d
u
s
l
i
k
u
l
t
kasulik
ega
praktiline,
hinnatakse
laen
lootusetuks
ja
kantakse
maha.
Seisuga 31. detsember 2020 on mahakantud ja finantsseisundi
a
r
u
a
n
d
e
v
ä
l
i
s
e
l
t
kajastatavate
tarbimislaenude
brutosumma
298
tuhat
eurot (2019: 68 tuhat).
Seisuga 31 detsember 2020 moodustab grupipõhine allahindlusre-
serv 1,79% tarbimislaenudest ja nendega seotud intressinõuetest
(31.12.2019: 1,26%).
T
a
r
b
i
m
i
s
l
a
e
n
u
d
e
p
o
r
t
f
e
l
l
i
g
a
s
e
o
t
u
d
f
i
n
a
n
t
s
s
e
i
s
u
n
d
i
a
r
u
a
n
d
e
v
ä
l
i
s
t
e
s
positsioonides kajastati seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019 allahindlusi summas 0 tuhat eurot.
Seisuga 31. detsember 2020 moodustas grupipõhine allahindlusre-
serv
1,21%
järelmaksulaenude
portfellist
(31.12.2019:
0,68%)..
Seisuga 31. detsember 2020 moodustas grupipõhine allahindlus-
reserv 0,94% krediitkaardilaenudest ja nendega seotud nõuetest
(31.12.2019: 0,7%).
K
r
e
d
i
i
t
k
a
a
r
t
i
d
e
g
a
seotud finantsseisundi aruande välistes positsioo-
nides
kajastati
seisuga
31.
detsember
2020
allahindlusi
summas
3,5
tuhat
eurot
(31.12
2019:
2,5
tuhat
eurot).
Investeeringute rahastamine
ECL faasid
2020
2019
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Faas 1
12
kuu
ECL
Faas 2
Eluea
ECL
Faas 3
Eluea
ECL
Soetatud või
väljastatud
krediidikahju-
miga
laenud
Kokku
Järk
Investeerimisjärk
11 917
0
0
0
11 917
5 988
0
0
0
5 988
Mitte-investeerimisjärk
(sh
spetsiaalne
monitoorimine)
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Maksejõuetus
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Bruto
jääkväärtus
11 917
0
0
0
11 917
5 988
0
0
0
5 988
Allahindlus
25
0
0
0
25
6
0
0
0
6
Bilansiline jääkväärtus
11 892
0
0
0
11 892
5 982
0
0
0
5 982
A
l
l
a
h
i
n
d
l
u
s
r
e
s
e
r
v
m
o
o
d
u
s
t
a
s
f
i
n
a
n
t
s
v
õ
i
m
e
n
d
u
s
l
a
e
n
u
d
e
portfellist
0,21%
(2019:
0,11%).
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
103
2.4.2
Maksimaalne
avatus
krediidiriskile
–
väärtuse
langusele
mitteavatud
finantsinstrumendid
Väärtuse langusele mitteavatud finantsinstrumendid on
finantsvarad,
mille
arvestus
toimub
õiglases
väärtuses,
sest
krediidiriski
muutus
kajastatakse
automaatselt
turuväärtuse
muutuse kaudu.
Lisaks
jäetakse
arvutusest
välja
väiksema
krediidiriskiga
kontod, nagu:
-
raha
ja
pangakontod
Eesti
Pangas
-
nostro kontod
Mõlemad kontotüübid on madala krediidiriskiga ja tähtaeg on enamasti 1 päev. Raha ja saldod Eesti Pangas on limi-
teeritud
valuutades
-
lubatud
on
vaid
valuutad,
millega
pank
ise
kaupleb.
Nostro
kontodel
on
krediidiriski
limiidid,
kus
iga
osalisel
on
kohustus
omada
minimaalselt
investeerimisjärgu
reitingut.
Juhul
kui
osalise
reitingut
vähendatakse
alla
selle
taseme, ei kvalifitseeru nostro konto enam omama saldot pangapäeva lõpuks.
2.4.3
Tagatised
Grupil on mitmeid eeskirju ja praktikaid riskide vähendami-
seks.
Kõige
tavapärasem
nendest
on
aktsepteerida
tagatist
ettemaksuna. Grupil on sisemised eeskirjad tagatiste spet-
siifilise
klassi
vastuvõetavuse
või
krediidiriski
vähendamise
kohta.
Tagatise väärtust hindab Grupp laenutaotlusprotsessi käigus, mis vaadatakse üle perioodiliselt. Hinnangud taga-
tiste
turuväärtusele
põhinevad
konservatiivsusprintsiibile,
mis võtab arvesse tagatise tüübi, asukoha, realiseerimise tõenäosuse ja likviidsuse.
Kinnisasjade
hindamisel
kasutatakse
eksperthinnanguid.
Turuväärtuste ajakohasuse tagamiseks uuendatakse
kommertskinnisvara
individuaalseid
hinnanguid
vähemalt
üks kord aastas. Elukondliku ning muu homogeenset tüüpi kinnisvara puhul kasutatakse regulaarseks ümberhindlu- seks ka statistilisi indekseerimis-mudeleid.
Põhilised laenude ja ettemaksete tagatiste tüübid on järgmised:
•
Hüpoteek
•
Kommertspant
•
Kauba pant
•
Deposiit
•
Krediidikindlustus
•
Kaubeldavad
väärtpaberid
•
Noteerimata
väärtpaberid
•
Nõudeõiguse pant
•
KredExi,
Maaelu
Edendamise
Sihtasutuse
või
Euroopa
Investeerimisfondi garantiid
•
Akreditiiv
•
Era-
või
juriidilise
isiku
käendus
•
Sõidukid,
masinad,
õhusõidukid,
seadmed
jne.
Eelistatud on sellised tagatised, mille puhul ei ole tugevat
korrelat-siooni
kliendi
makseriski
ja
tagatise
väärtuse
vahel
ehk panditav vara peab olema kindlustatud, tagatise eluiga peab olema pikem kui laenu tagastustähtaeg ning tagatise turuväärtus peab ületama laenujääki.
Tagamata laenu väljastatakse eraisikutele teatud summa
ulatuses.
Juriidilistele
isikutele
on
see
lubatud
ainult
sellisel
juhul, kui rahavoogude prognoos näitab stabiilseid ja suuri
rahavoogusid
ja/või
kliendi
krediidirisk
hinnatakse
madalaks.
Aruandeperioodi
jooksul
pole
Grupi
eeskirjad
seoses
taga-
tistega
oluliselt
muutunud
ning
samuti
pole
olnud
märkimis-
väärset muutust tagatiste üldises kvaliteedis, mis on Grupi valduses olnud eelmisest aruandeperioodist alates.
Hüpoteeklaenudel
on
piisavalt
madal
laenu
ja
väärtuse
(LTV)
suhe,
millest
tulenevalt
on
hüpoteeklaenude
puhul
allahind-
lused
pigem
väiksema
kaotusega,
mis
vastab
Grupi
oodata-
vale
krediidikahjumi
mudelile.
Seisuga
31.
detsember
2020
oli selliste finantsvarade bilansiline jääkväärtus 695 204 tuhat eurot.
Grupp jälgib põhjalikult krediidikahjumiga finantsvarade tagatisi, kui muutub tõenäolisemaks, et Grupp peab kredii-
diriski
maandamiseks
tagatise
realiseerima.
Krediidikahju-
miga finantsvara ja sellega seotud krediidiriski maandami- seks hoitavaid tagatisi on näha allolevas tabelis:
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
104
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Bruto
jääkväärtus
Allahindlus
Bilansiline
jääkväärtus
T
a
g
a
t
i
s
e
õ
i
g
l
a
n
e
väärtus
Krediidikahjumiga
varad
Laenud
juriidilistele
isikutele:
- Suured ettevõtted
7 576
1 298
6 278
8 301
Laenud
eraisikutele:
-
Hüpoteeklaenud
2 797
80
2 717
9 339
Krediidikahjumiga
varad
kokku
10 373
1 378
8 995
17 640
31.12.2019
(tuhandetes
eurodes)
Bruto
jääkväärtus
Allahindlus
Bilansiline
jääkväärtus
T
a
g
a
t
i
s
e
õ
i
g
l
a
n
e
väärtus
Krediidikahjumiga
varad
Laenud
juriidilistele
isikutele:
- Suured ettevõtted
1 055
0
1 055
2 800
Laenud
eraisikutele:
-
Hüpoteeklaenud
1 886
56
1 830
2 243
Krediidikahjumiga
varad
kokku
2 941
56
2 885
5 043
Järgnevas
tabelis
on
kajastatud
laenude
ja
nõuete
tagatiste
info tagatise liigi ning bilansilise jääkväärtuse või tagatise
õiglase väärtuse, juhul kui see on madalam, alusel. Alata- gatud osa on kajastatud real “Tagatiseta”.
Laenude jagunemine tagatiste lõikes seisuga 31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Ettevõttelaenud,
sh
arvelduskrediit,
faktooring,
korte-
riühistute laenud,
kaubalaenud
Tarbimislaenud,
sh
krediit-
kaardid,
järel-
maksulaenud
Investee-
ringute
rahastamine
Liising
Eraklien-
dilaenud,
sh hüpo-
teeklaenud,
arvelduskrediit,
õppelaen,
kinnisvaraliising
Kokku
Noteeritud
väärtpaberid
0 0 11 917 0 0 11 917
Noteerimata
väärtpaberid
14 888 0 0 0 1 024 15 912
Hüpoteek,
kinnisvara
670 484 0 0 0 735 067 1 405 551
Kredex
ja
MES
käendused
38 232 0 0 0 9 537 47 769
Nõudeõiguse
pant
63 810 0 0 0 0 63 810
Deposiidid 3 469 0 0 0 2 000 5 469
Liisitud
vara
0 0 0 88 309 0 88 309
Muud 78 018 0 0 0 0 78 018
Tagatiseta 390 272 74 247 0 40 543 3 864 508 926
Laenude jagunemine tagatiste lõikes seisuga 31.12.2019
(tuhandetes
eurodes)
Ettevõttelaenud,
sh
arvelduskrediit,
faktooring,
korte-
riühistute laenud,
kaubalaenud
Tarbimislaenud,
sh
krediit-
kaardid,
järel-
maksulaenud
Investee-
ringute
rahastamine
Liising
Eraklien-
dilaenud,
sh hüpo-
teeklaenud,
arvelduskrediit,
õppelaen,
kinnisvaraliising
Kokku
Noteeritud
väärtpaberid
0 0 5 988 0 0 5 988
Noteerimata
väärtpaberid
35 396 0 0 0 1 066 36 462
Hüpoteek,
kinnisvara
581 750 0 0 0 626 880 1 208 630
Kredex
ja
MES
käendused
30 377 0 0 0 3 293 33 670
Nõudeõiguse
pant
84 365 0 0 0 0 84 365
Deposiidid 3 141 0 0 0 2 000 5 141
Liisitud
vara
0 0 0 76 407 0 76 407
Muud 51 174 0 0 0 -237 50 937
Tagatiseta 98 881 73 487 0 13 080 6 091 191 539
Kokku 1 259 173 74 247 1 1 9 1 7 128 852 751 492 2 225 681
Kokku 885 083 73 487 5 988 89 487 639 093 1 693 138
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
105
Finantsvõimenduslaenude
tagatisi
monitooritakse
igapäe-
vaselt
ning
kui
tagatise
väärtus
langeb,
viiakse
koheselt
läbi
vajalikud meetmed krediidikahjude vältimiseks. Seisuga 31.detsember 2020 ja 31. detsember 2019 on kõik võimen- duslaenud ületagatud. Tarbimis- ja krediitkaardilaenud on
väljastatud
tagatiseta
ning
riski
maandamiseks
toimub
regu-
laarne
klientide
maksekäitumise
monitoorimine.
Liisingud
ja
hüpoteeklaenud on kõik ületagatud. Liisingute, järelmak-
sulaenude,
hüpoteeklaenude
ja
eraisikute
arvelduskrediidi
osas
monitoorib
Grupp
regulaarselt
võlgnevuses
kliente.
Alatagatud ettevõtluslaenude osas tuleb arvesse võtta, et Grupp on teatud tagatiste (isiklikud käendused, kommert-
spandid)
turuväärtust
hinnanud
konservatiivselt.
Alatagatud
laenud on peamiselt kõrgema riskiga, mille osas teostab Grupi krediidikomitee võimalike krediidikahjude maanda- miseks igakuist monitoorimist. Alatagatud laenude hulgas on üle 90 päeva võlas lepinguid kogusummas 1 465 tuhat (2019: 322 tuhat) eurot, mille tagatiste väärtus on 1 208
tuhat
(2019:
131
tuhat)
eurot.
Ületagatud laenud Alatagatud laenud
(tuhandetes
eurodes)
Bilansiline
jääkväärtus
Tagatise õiglane
väärtus
Bilansiline
jääkväärtus
T
a
g
a
t
i
s
e
õiglane
väärtus
Seisuga 31.12.2020
964 450
351 235
1 261 231
448 867
Ettevõttelaenud,
sh
arvelduskrediit,
faktooring,
korteriühistute
laenud,
kaubalaenud
371 650
794 170
887 523
328 285
Tarbimislaenud,
sh
krediitkaardid,
järelmaksulaenud
0
0
74 247
0
Investeeringute
rahastamine
11 917
233 811
0
0
Liising
16 625
26 134
112 226
59 575
Erakliendilaenud,
sh
hüpoteeklaenud,
arvelduskrediit,
õppelaen,
kinnisvaraliising
564 257
1 254 497
187 235
61 007
Seisuga 31.12.2019
886 339
1 713 189
806 799
501 127
Ettevõttelaenud,
sh
arvelduskrediit,
faktooring,
korteriühistute
laenud,
kaubalaenud
272 450
477 402
612 633
364 976
Tarbimislaenud,
sh
krediitkaardid,
järelmaksulaenud
0
0
73 487
0
Investeeringute
rahastamine
5 988
137 767
0
0
Liising
76 407
76 407
13 081
0
Erakliendilaenud,
sh
hüpoteeklaenud,
arvelduskrediit,
õppelaen,
kinnisvaraliising
531 494
1 021 613
107 598
136 151
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
106
2.5
Laenude
allahindlus
Perioodi
laenude
allahindlust
mõjutavad
erinevad
faktorid,
mis on toodud allpool:
•
Faaside
1,
2
ja
3
vahelised
liikumised
finantsinstrumen-
tide
krediidiriski
olulise
suurenemise
(või
vähenemise)
tõttu või määratakse perioodi jooksul krediidikahjumi
staatusesse
ning
järgneb
faasi
tõus
(või
langus)
12
kuu
ja eluea ECL vahel;
•
Täiendavad
allahindlused
perioodi
jooksul
väljastata-
vate
uute
finantsinstrumente
arvelevõtmisel,
nagu
ka
allahindluse
vabastamine
perioodi
jooksul
lõpetatud
finantsinstrumentide kajastamisel;
•
Regulaarsetest
sisendite
uuendamisest
tingitud
PD,
EAD ja LGD muutuste mõju ECL-i mõõtmisele;
•
Mudelite
ja
eelduste
muutuste
mõju
ECL-i
mõõtmisele;
•
Allahindluse
tühistamine
ECL-is
seoses
aja
möödumi-
sega,
kuna
ECL-i
mõõdetakse
nüüdisväärtuse
baasil;
•
Välisvaluuta
muutuste
mõju
välisvaluutas
kajastatud
varadele ja teistele liikumistele; ning
•
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
ja
allahindluste
mahakandmised,
mis
on
seotud
perioodi
jooksul
mahakantud
varadega
(vt
riskide
juhti-
mise osa punkt 3.2.6).
Järgnevad tabelid illustreerivad allahindluse muutumist aruandeperioodi jooksul eelpool toodud faktorite tõttu.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
107
Ärikliendilaenud
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12 kuu ECL
Faas 2 Eluea ECL
Faas 3 Eluea ECL
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2020 2 547
1 174
98
0
3 819
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -1 013
2 888
NA
NA
1 875
Faasist 1 faasi 3 -25
NA
1 004
NA
979
Faasist 2 faasi 1 1
-5
NA
NA
-4
Faasist 3 faasi 1 0
NA
0
NA
0
Uued
väljastatud
või
soetatud
finantsvarad
2 137
699
0
0
2 836
PD/LGD/EAD
muutused
-842
-766
974
0
-634
Muudatused
mudeli
eeldustes
ja
metodoloogias
1 423
4 150
-589
0
4 984
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Allahindluse
tühistamine(a)
0
0
0
0
0
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
0
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
1
680
6 967
1 389
0
10 036
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist
2
faasi
3
NA
-28
28
NA
0
Faasist
3
faasi
2
NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
-287
-83
-36
0
-406
Mahakandmised
0
0
0
0
0
Allahindlus seisuga 31.12.2020
3 940
8 030
1 479
0
13 449
Ärikliendilaenud
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2019 2 308
1 296
5 245
186
9 035
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
-133
133
0
0
0
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -156
156
NA
NA
0
Faasist 1 faasi 3 0
NA
0
NA
0
Faasist 2 faasi 1 23
-23
NA
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 811
731
0
0
1 542
PD/LGD/EAD
muutused
-81
-37
0
NA
-118
Muudatused
mudeli
eeldustes
ja
metodoloogias
-1
0
0
NA
0
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
NA
0
Allahindluse
tühistamine
-357
-949
-
5
1
4
7
-186
-6
640
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
NA
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
239
-123
-
5
1
4
7
-186
-5
216
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist
2
faasi
3
NA
0
0
NA
0
Faasist
3
faasi
2
NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
0
0
0
NA
0
Mahakandmised
0
0
6 665
NA
6 665
Allahindlus seisuga 31.12.2019
2 547
1 174
98
0
3 819
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
108
Tarbimise rahastamine
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2020 371
329
86
3
789
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -58
151
NA
NA
93
Faasist 1 faasi 3 -8
NA
153
NA
145
Faasist 2 faasi 1 9
-91
NA
NA
-82
Faasist 3 faasi 1 0
NA
-1
NA
-1
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 290
172
41
0
503
PD/LGD/EAD
muutused
-132
-3
37
-1
-99
Muudatused mudeli eeldustes ja metodoloogias 7
25
23
0
55
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Allahindluse
tühistamine
(a)
0
0
0
0
0
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
0
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
108
254
253
-1
614
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist 2 faasi 3 NA
-18
18
NA
0
Faasist 3 faasi 2 NA
1
-1
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
-50
-8
-5
0
-63
Mahakandmised -39
-77
-45
-1
-162
Allahindlus seisuga 31.12.2020 390
481
306
1
1 178
Tarbimise rahastamine
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2019 276
329
131
0
735
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
-15
11
4
0
0
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -12
12
NA
NA
0
Faasist 1 faasi 3 -4
NA
4
NA
0
Faasist 2 faasi 1 1
-1
NA
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 330
303
69
3
706
PD/LGD/EAD
muutused
-32
-21
0
NA
-53
Muudatused mudeli eeldustes ja metodoloogias 8
8
0
NA
16
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
NA
0
Allahindluse
tühistamine
(a)
-195
-301
-118
0
-614
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
NA
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
96
0
-45
3
54
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist 2 faasi 3 NA
2
-2
NA
0
Faasist 3 faasi 2 NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
0
0
0
NA
0
Mahakandmised 0
0
1 024
NA
1 024
Allahindlus seisuga 31.12.2019 372
329
86
3
789
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
109
Erakliendilaenud
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2020 221
552
10
68
851
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -41
193
NA
NA
152
Faasist 2 faasi 3 -1
NA
18
NA
17
Faasist 2 faasi 1 16
-159
NA
NA
-143
Faasist 3 faasi 1 0
NA
0
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 81
104
60
0
245
PD/LGD/EAD
muutused
-96
-154
14
-22
-258
Muudatused mudeli eeldustes ja metodoloogias 6
19
2
8
35
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Allahindluse
tühistamine
(a)
0
0
0
0
0
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
0
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
-35
3
94
-14
48
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist 2 faasi 3 NA
-31
31
NA
0
Faasist 3 faasi 2 NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
-13
-38
-1
-1
-53
Mahakandmised 0
-5
-1
-19
-25
Allahindlus seisuga 31.12.2020 174
481
133
33
821
Erakliendilaenud
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2019 25
9
1
0
36
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
-44
42
1
0
0
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -44
44
NA
NA
0
Faasist 1 faasi 3 -1
NA
1
NA
0
Faasist 2 faasi 1 2
-2
NA
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 190
499
5
68
762
PD/LGD/EAD
muutused
-3
-9
-1
NA
-13
Muudatused mudeli eeldustes ja metodoloogias 155
391
51
NA
597
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
NA
0
Allahindluse
tühistamine
-102
-380
-49
NA
-531
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
NA
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
196
543
8
68
815
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist 2 faasi 3 NA
0
0
NA
0
Faasist 3 faasi 2 NA
3
-3
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
0
0
0
NA
0
Mahakandmised 0
0
0
NA
0
Allahindlus seisuga 31.12.2019 221
553
9
68
851
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
110
Liising
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12 kuu ECL
Faas 2 Eluea ECL
Faas 3 Eluea ECL
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01. 2020 143
478
18
0
639
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -61
146
NA
NA
85
Faasist 2 faasi 3 0
NA
8
NA
8
Faasist 2 faasi 1 11
-55
NA
NA
-44
Faasist 3 faasi 1 0
NA
0
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 190
235
13
0
438
PD/LGD/EAD
muutused
-35
-48
9
0
-74
Muudatused mudeli eeldustes ja metodoloogias 63
387
-1
0
449
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Allahindluse
tühistamine(a)
0
0
0
0
0
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
0
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
168
665
29
0
862
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist
2
faasi
3
NA
-45
45
NA
0
Faasist
3
faasi
2
NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
-16
-89
-11
0
-116
Mahakandmised
0
0
0
0
0
Allahindlus seisuga 31.12.2020
295
1 010
81
0
1 385
Liising
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2019 92
312
63
0
467
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
-140
140
0
0
0
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 -148
148
NA
0
0
Faasist 1 faasi 3 0
NA
0
0
0
Faasist 2 faasi 1 8
-8
NA
0
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 64
156
0
0
220
PD/LGD/EAD
muutused
-5
-17
-1
0
-23
Muudatused
mudeli
eeldustes
ja
metodoloogias
-2
-8
0
0
-10
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Allahindluse tühistamine 138
-106
-47
0
-15
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
0
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
55
165
-48
0
172
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist
2
faasi
3
NA
0
0
0
0
Faasist
3
faasi
2
NA
3
-3
0
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
0
0
0
0
0
Mahakandmised
0
0
8
0
0
Allahindlus seisuga 31.12.2019
147
477
15
0
639
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
111
Investeeringute rahastamine
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2020 6
0
0
0
6
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 0
0
NA
NA
0
Faasist 1 faasi 3 0
NA
0
NA
0
Faasist 2 faasi 1 0
0
NA
NA
0
Faasist 3 faasi 1 0
NA
0
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 8
0
0
0
8
PD/LGD/EAD muutused 6
0
0
0
6
Muudatused mudeli eeldustes ja metodoloogias 6
0
0
0
6
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Allahindluse tühistamine (a) 65
0
0
0
65
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
0
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
85
0
0
0
85
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist 2 faasi 3 NA
0
0
NA
0
Faasist 3 faasi 2 NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
-1
0
0
0
-1
Mahakandmised -65
0
0
0
-65
Allahindlus seisuga 31.12.2020 25
0
0
0
25
Investeeringute rahastamine
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Allahindlus seisuga 01.01.2019 3
0
0
0
3
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
0
0
0
0
0
Liikumised:
Faasist 1 faasi 2 0
0
NA
NA
0
Faasist 1 faasi 3 0
NA
0
NA
0
Faasist 2 faasi 1 0
0
NA
NA
0
Uued väljastatud või soetatud finantsvarad 3
0
0
0
3
PD/LGD/EAD
muutused
0
0
0
NA
0
Muudatused
mudeli
eeldustes
ja
metodoloogias
0
0
0
NA
0
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
NA
0
Allahindluse
tühistamine
(a)
0
0
0
NA
0
Valuutakursi
ja
teised
liikumised
0
0
0
NA
0
Kokku
kasumiaruande
neto
allahindlus
perioodi
jooksul
3
0
0
0
3
Muud
liikumised
ilma
kasumiaruande
mõjuta
Liikumised:
Faasist 2 faasi 3 NA
0
0
NA
0
Faasist 3 faasi 2 NA
0
0
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
0
0
0
NA
0
Mahakandmised 0
0
0
NA
0
Allahindlus seisuga 31.12.2019 6
0
0
0
6
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
112
Muude laenuportfellide ja allahindluste muudatused alg- ja lõppsaldos on avalikustatud lisas 13. ECL allahindluse
informatsioon
on
avalikustatud
riskide
juhtimise
osa
punktis
2.4.1.
Allahindlusest tekkinud kahjumit mõjutasid järgmiste
finantsvarade
bilansiliste
jääkväärtuste
olulised
muutused:
•
Allahindluste
muutused
ettevõttelaenude
portfellis
vastavalt allpool kirjeldatule
Järgnev
tabel
näitab
portfelli
muutusi
bilansilistes
jääkväär-
tustes, mis selgitab nende olulisust allahindlusest tekkinud kahjumi muutustes nagu ülalkirjeldatud portfellis:
Ettevõttelaenud
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1
12 kuu ECL
Faas 2 Eluea ECL
Faas 3 Eluea ECL
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Bilansiline jääkväärtus seisuga 01.01.2020
804 027
38 659
1 036
843 722
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist
1
faasi
2
-175 207
175 207
NA
NA
0
Faasist
1
faasi
3
-5
279
NA
5 279
NA
0
Faasist
2
faasi
3
NA
-1145
1145
NA
0
Faasist
3
faasi
2
NA
0
0
NA
0
Faasist
2
faasi
1
2 166
-
2
1
6
6
NA
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
-132 312
-8
624
-129
-141 065
Uued
väljastatud
või
soetatud
finantsvarad
460 360
29 239
0
489 599
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Muutused
intressinõude
saldos
524
222
83
0
829
Mahakandmised
0
0
0
0
0
Valuutakursi
ja
muud
liikumised
0
0
0
0
0
Bilansiline jääkväärtus seisuga 31.12.2020 954 279 231 392 7 414 01 193 085
Ettevõttelaenud
(tuhandetes
eurodes)
Faas 1 12 kuu ECL
F a a s 2 E l u e a E C L
F a a s 3 E l u e a E C L
Soetatud
krediidikahjumiga
Kokku
Bilansiline jääkväärtus seisuga 01.01.2019
607 468
28 378
12 045
380
648 271
Kasumiaruande
mõjuga
liikumised
Liikumised:
Faasist
1
faasi
2
-16 784
16 784
NA
NA
0
Faasist
1
faasi
3
0
NA
0
NA
0
Faasist
2
faasi
3
NA
-46
46
NA
0
Faasist
3
faasi
2
NA
0
0
0
0
Faasist
2
faasi
1
3 318
-
3
3
1
8
NA
NA
0
Finantsvarad,
mille
kajastamine
on
lõpetatud
perioodi
jooksul
- 1 1 0 5 0 3
- 1 4 2 4 2
-24 048
-379
-149 172
Uued
väljastatud
või
soetatud
finantsvarad
320 821
11 025
0
0
331 846
Finantsvarade
lepinguliste
rahavoogude
modifitseerimised
0
0
0
0
0
Muutused
intressinõude
saldos
-293
78
-35
-1
-251
Mahakandmised
0
0
13 028
0
13 028
Valuutakursi
ja
muud
liikumised
0
0
0
0
0
Bilansiline jääkväärtus seisuga 31.12.2019
804 027
38 659
1 036
0
843 722
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
113
Grupp hindab laenu mittetöötavaks ja hindab allahindlust, kui laenumakseid ei ole tähtajaks tasutud ja/või eeldatav tagatise realiseerimisest saadav rahavoog ei kata laenu põhiosa jääki ega intressimakseid.
Grupp hindab neid laene individuaalselt. Individuaalse hindamise puhul on allahindluse suuruseks nõude bilansi-
lise
väärtuse
ning
efektiivse
intressimääraga
diskonteeritud
oodatavate
rahavoogude
nüüdisväärtuse
vahe.
2020.
aastal
tegi
Grupp
ettevõttelaenudele
allahindlusi
kogusummas
13
002 tuhat eurot (2019: 3 431 tuhat eurot).
Reitingutega
10–13
laenuklientide
osas
toimub
sagedasem
monitoorimine,
mille
käigus
hinnatakse
laenusaaja
makse-
võimet.
Maksekäitumise
halvenemise
korral
hinnatakse
indi-
viduaalse
allahindluse
moodustamise
vajadust
muuhulgas
ka
laenu
tagatist
arvesse
võttes,
mistõttu
osad
laenud
ei
ole
individuaalselt
alla
hinnatud,
kuna
nad
on
piisavalt
tugevalt
tagatud.
Nendele
laenudele
rakendatakse
üldallahindluse
reitingupõhist määra.
Lisaks väljastatud laenudele on sõlmitud ja allkirjastatud laenulepinguid, mille osas väljastamata laenulimiit oli 31. detsembri 2020 seisuga 399 362 tuhat eurot (31.12.2019:
359 230 tuhat eurot).
Järgnevas tabelis on välja toodud ettevõttelaenude väljas- tamata osad ja finantsgarantiide limiidid. Lisaks sellele on Grupp seisuga 31.detsember 2020 võtnud kohustuse
väljastada
eraisikutele
hüpoteeklaene,
järelmaksu,
tarbimis-
laenu,
arvelduskrediiti
ja
krediitkaardi
laene
kokku
summas
81 250 tuhat eurot (31.12.2019: 69 898 tuhat eurot). Kõik
eraisikutele
pakutavad
valmisolekulaenud
on
saanud
vähe-
malt
investeerimisjärgu
skooriga
iga
vaadeldava
aruande-
perioodi lõpus.
Finantsseisundi aruande väliste kohustiste krediidikvaliteet
(väljastamata valmisolekulaenud ettevõtetele ja finantsgarantiid
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
3
väga
madal
krediidirisk
100 000
100 000
5
madal
krediidirisk
2 735
615
6
madal
krediidirisk
35 402
42 265
7
keskmine
krediidirisk
37 332
29 462
8
keskmine
krediidirisk
176 195
86 923
9 kõrgendatud krediidirisk
16 628
41 016
10
kõrge
krediidirisk
4 039
15 743
11
kõrge
krediidirisk
1 003
16
12
makseviivituses
747
77
Reitinguta
(jaekliendid)
10 204
2 730
Kokku
384 285
318 847
Aruandeperioodil
soetatud
või
väljastatud
krediidikahjumiga
varade
suhtes
kajastatud
diskonteerimata
oodatava
kredii-
dikahjumi kogusumma oli 71 tuhat eurot.
2.6.
Mahakandmise
poliitika
Grupp kannab maha finantsvarad täielikult või osaliselt, kui ta on ammendanud kõik praktilised sissenõudmise püüd- lused ning on jõutud järeldusele, et ei ole mõistlikku ootust edasistele sissenõudmistele. Mahakandmine tähendab kajastamise lõpetamist.
Indikaatorid, mille kohaselt puudub mõistlik ootus sisse- nõudmisele, hõlmavad (i) sissenõudmistegevuste lõpeta- mine ja (ii) kui Grupi sissenõudmismeetodiks on tagatise
realiseerimine
ja
tagatise
väärtus
on
selline,
et
sissenõudmi-
seks ei ole mõistlikku ootust.
Kui Grupil ei ole võimalik või majanduslikult otstarbekas
võtta ette meetmeid diskonteeritavate nõuete sissenõud- miseks, hinnatakse nõuet mittetöötavaks ja eemaldatakse
finantsseisundi
aruandest.
Kui
nõue
hiljem
laekub,
kajasta-
takse laekumine tuluna.
Vähemalt üks nendest tingimustest peab olema täidetud vastavalt tooteklassist, et kuulutada nõue lootusetuks.
Krediitkaardid
ja
järelmaks
Kui ei ole olnud olulist laekumist peale kliendi maksejõue- tuks tunnistamist ning kohtumenetlus võlgnevuste sisse- nõudmiste osas on lõpetatud Grupi kahjuks või kui klient ei täida kohtuotsust.
Kliendile on kuulutatud pankrot või klient on kuulutatud maksejõuetuks.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
114
Kohus
kinnitab
võla
restruktureerimise
kava
(plaanis
kajas-
tatud nõue on väiksem kui tegelik nõue).
Kriminaalmenetlus on algatatud seoses väljastatud kredii- diga või krediidi saamiseks on tehtud pettust.
Klient
on
surnud
ning
pärast
pärandi
inventuuri
kuulutatakse
välja pankrot.
Kohtutäiturile
edastatud
kliendil
on
välismaine
aadress
või
aadress puudub.
Liising,
era-
ja
ärilaenud
Klient ei hüvita vabatahtlikult Grupile nõudeid, mis on tekkinud esialgse nõude ja tagatise realiseerimise vahe erinevusest.
2.7.
Finantsvarade
modifitseerimine
Mõnikord muudab Grupp klientidele pakutavate laenude
tingimusi
äriliste
läbirääkimiste
või
raskustes
olevate
laenude
tõttu, et maksimeerida sissenõudmist.
Sellised restruktureeringud hõlmavad pikendatud makse-
tähtaega,
maksepuhkusi
ja
maksete
andestamist.
Restruk-
tureerimispoliitika
ja
-tavad
põhinevad
näitajatel
või
kritee-
riumitel, mis juhtkonna hinnangul näitavad, et maksed
tõenäoliselt
jätkuvad.
Neid
põhimõtteid
vaadatakse
pidevalt
üle.
Restruktureerimist
kasutatakse
kõige
sagedamini
täht-
ajaliste laenude puhul.
Selliste varade maksejõuetuse riski pärast modifitseeri-
mist
hinnatakse
aruandekuupäeval
ja
võrreldakse
esmasel
kajastamisel
esialgsetel
tingimustel
eksisteerinud
riskiga,
kui
modifitseerimine ei ole oluline ja ei too kaasa esialgse vara
kajastamise
lõpetamist
(vt
lisa
2.6).
Grupp
jälgib
modifitsee-
ritud varade hilisemat toimimist. Grupp võib otsustada, et
pärast
restruktureerimist
on
krediidirisk
oluliselt
paranenud
nii,
et
varad
liigutatakse
faasist
3
või
2
(eluaegne
ECL)
faasi
1 (12-kuune ECL). See kehtib ainult selliste varade puhul,
mis
on
toiminud
vastavalt
uutele
tingimustele
vähemalt
kuus
järjestikust
kuud
või
rohkem.
Nende
varade
bilansiline
jääk-
maksumus seisuga 31. detsember 2020 oli 0 tuhat eurot
(2019:
0).
Grupp
jätkab
järelevalvet
selle
üle,
kas
esineb
selliste
varade
osas
hilisemat
krediidiriski
olulist
suurenemist
läbi
spetsiifi-
liste mudelite kasutuse modifitseeritud varade jaoks.
Selliseid
eluea
ECL
finantsvarasid
ei
olnud,
mille
rahavooge
oleks modifitseeritud aruandeperioodi jooksul.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
115
3.
Tururisk
Tururisk tuleneb Grupi positsioonidest, mis on avatud
intressimäärade,
valuutakursside
ja
väärtpaberite
hindade
muutustele. Sellised positsioonid tulenevad Grupi kaubandus-, turutegemise ja investeerimistegevusest,
samuti
panga
laenude
andmise
ja
finantseerimisega
seotud
tegevusest (pangaraamat). Pank on kehtestanud väga
konservatiivsed
limiidid
kauplemis-,
likviidsus-
ja
investeeri-
misportfellidele
ning
avatud
välisvaluutapositsioonidele.
LHV
Varahaldus
investeerib
suurema
osa
vabadest
vahen-
ditest
enda
poolt
juhitud
pensionifondide
osakutesse.
Turu-
riski jälgimisega tegeleb LHV Varahalduse juhatus.
3.1
Valuutarisk
Välisvaluutarisk
tuleneb
panga
välisvaluuta
varade
ja
kohus-
tiste võimalikust sobimatusest. Treasury vastutab avatud
välisvaluuta
netopositsioonide
igapäevase
jälgimise
eest.
Grupi
välisvaluutariski
juhtimist
juhivad
tururiskipoliitikad,
riskimõõdikud, kehtestatud limiidid ja sise-eeskirjad. Ette- panekud välisvaluutade avatud neto-positsioonide sise- mistele limiitidele teeb riskikontrolli üksus ja Treasury ning limiidid kinnitab varade ja kohustiste komitee. Komitee seatud limiidid on iga vääringu maksimaalsed nominaalli-
miidid
euro
ekvivalendina.
Nominaalsed
limiidid
on
kalibree-
ritud
tagamaks,
et
kogu
võimalik
valuutariskist
tulenev
kahju
jääks Grupi netoomavahendite osas kindlaksmääratud protsendi piiresse. Kui avatud valuutapositsioon ületab
komitee
seatud
piirmäärasid,
rakendatakse
koheselt
meet-
meid
selliste
positsioonide
sulgemiseks
või
vähendamiseks
(maandatakse risk vastavate instrumentidega, nt välisva- luuta spot, valuutaforwardid või valuutafutuurid).
Teostatud on tundlikkuse analüüs valuutariskile avatud positsioonidest tulenevate võimalike muutuste mõju kohta koondkasumile juhul, kui kõik muud muutujad on konstantsed.
Mõju kasumiaruandele
(tuhandetes
eurodes)
2020
2019
USD kurss +/- 10%
+/-1
+/-3
SEK kurss +/- 10%
+/-1
+/-3
GBP kurss +/- 10%
+/-2
+/-1
CHF kurss +/- 10%
+/-0
+/-2
Avatud
valuutapositsioonid
Järgnevad
tabelid
annavad
ülevaate
valuutade
avatud
posit-
sioonist
tulenevast
riskist.
Erinevates
valuutades
nominee-
ritud varad ja kohustised on tabeli veergudes toodud euro
ekvivalendis
vastavalt
aruandekuupäeval
kehtinud
vahe-
tuskursile. Finantsseisundi aruandes õiglases väärtuses
kajastatud
tuletisinstrumendid
on
kajastatud
finantsseisundi
aruande väliste varade/kohustiste hulgas lepingulistes summades. Grupi avatus valuutariskile ja finantsvarade
ning
kohustiste
mahud
aruandekuupäeval
ei
erine
oluliselt
aasta jooksul esinenud keskmisest positsioonist. Valuuta- riski kandvate varade koosseisus ei ole esitatud valuutafu- tuure nende õiglases väärtuses, mis käesolevas tabelis on
näidatud
finantsseisundi
aruande
väliste
varade/kohustiste
hulgas lepingulistes summades, samuti ei kajastu tabelis valuutariski mittekandvad varad (põhivarad), kohustised (eraldised) ja omakapital.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
116
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Lisa EUR
CHF
GBP
SEK
USD
Muu
Kokku
V
a
l
u
u
t
a
r
i
s
k
i
kandvad
varad
Nõuded
pankadele
ja
investeerimisühingutele
10 2 251 556
1 164
119
368
1 944
12 295
7 212
2 393 537
Finantsvarad
õiglases
väärtuses 11, 12 329 959
7
0
8
52
28
330 055
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13 2 195 132
24
7 016
484
5 997
169
2 208 823
Muud
nõuded
klientidele
14 7 779
0
350
10
464
788
9 391
Muud
finantsvarad
15 117
0
0
0
1 956
0
2 073
Valuutariski
kandvad
varad
kokku
4 784 544
1 194
126 734
2 445
20 764
8 197
4 943 879
Valuutariski
kandvad
kohustised
Klientide hoiused ja saadud laenud 17 4 354 633
3 951
125 267
7 292
85 616
11 597
4 588 355
Finantskohustised
õiglases väärtuses
12 221
0
0
0
0
0
221
Võlad
hankijatele
ja
muud
finantskohustised 18 14 723
21
1 610
661
4 343
1 637
22 995
Allutatud
kohustised
20 110 000
0
0
0
0
0
110
000
V
a
l
u
u
t
a
r
i
s
k
i
kandvad
kohustised
kokku
4 479 577
3 971
126 877
7 953
89 959
13 234
4 721 571
Tuletisinstrumendi
avatud
brutopositsioon
lepingulistes
summades
0
2 778
0
5 581
69 080
4 350
81 789
Tuletisinstrumendi
avatud
brutopositsioon
lepingulistes
summades
81 789
0
0
0
0
0
81 789
Avatud
valuutapositsioon
223 178
1
-143
74
-114
-687
222 308
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Lisa EUR
CHF
GBP
SEK
USD
Muu
Kokku
V
a
l
u
u
t
a
r
i
s
k
i
kandvad
varad
Nõuded
pankadele
ja
investeerimisühingutele
10 1 231 788
514
27 690
1 053
1 362
8 7 4 5
1 271 153
Finantsvarad
õiglases
väärtuses 1 1 , 1 2 2 4 7 1 4
0
0
1
1 6 2 4 1
5
40 962
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13 1 685 519
4
62
584
788
77
1 687 034
Muud
nõuded
klientidele
14 2 548
10
601
56
0
335
3 551
Muud
finantsvarad
15 110
0
0
0
2 136
0
2 246
Valuutariski
kandvad
varad
kokku
2 944 679
528
28 353
1 695
20 528
9 163
3 004 946
Valuutariski
kandvad
kohustised
K l i e n t i d e h o i u s e d j a s a a d u d laenud 17 2 655 331
4 538
2 7 1 3 8
8 139
20 356
1 1 0 6 1
2 726 562
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
12 5
0
0
1
1
1
8
Võlad
hankijatele
ja
muud
finantskohustised 18 1 7 1 1 0
62
1 201
345
245
1 826
20 789
Allutatud
kohustised
20 75 000
0
0
0
0
0
75 000
V
a
l
u
u
t
a
r
i
s
k
i
kandvad
kohustised
kokku
2 7 4 7 4 4 6
4 600
28 339
8 485
20 602
12 888
2 822 359
Tuletisinstrumendi
avatud
brutopositsioon
lepingulistes
summades 615
4 054
0
6 8 1 6
713
3 359
15 557
Tuletisinstrumendi
avatud
brutopositsioon
lepingulistes
summades
1 4 9 4 2
0
0
0
615
0
15 557
Avatud
valuutapositsioon
182 906
-18
14
26
25
-366
182 587
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
117
3.2
Hinnarisk
Grupil
on
likviidsusportfellis,
kauplemisportfellis
ja
investee-
rimisportfellis
hoitavad
väärtpaberid
(lisa
11,
12).
Kauplemis-
ja investeerimisportfellide suurusele on seatud limiidid. Kehtestatud on vastuvõetavate krediidireitingute kritee- riumid ja muud võlakirjade parameetrid, mida Grupp võib
omada.
Riskikontrolli
üksus
jälgib
piirangutest
kinnipidamist.
Vastavalt
investeerimisfondide
seadusele
on
LHV
Varahal-
duse
kui
fondivalitseja
minimaalne
osalus
igas
tema
halla-
tavas kohustuslikus pensionifondis 0,5% (kuni 9.01.2017 kehtinud investeerimisfondide seaduse kohaselt 1%) osakute arvust. Fondide osakute NAV-i muutuste ajaloo-
lise
liikumise
ja
volatiilsuse
põhjal
peaksid
hinnamuutused
jääma +/- 10% piiresse järgmise 12-kuuse perioodi jooksul ning kõige tõenäolisem on muutus +/- 5%, mille mõju kasu- miaruandele on kajastatud tabelis allpool.
LHV
Varahaldus
hoiustab
ülejäänud
aktivad
eurodes,
likviid-
selt ning ilma investeerimisriski võtmata.
Pangal ei ole oma positsioonis märkimisväärses koguses aktsiaid ja fondiosakuid (vt lisa 12), seetõttu on tundlikkus nende positsioonide turuhinna muutuse suhtes margi- naalne. Panga turuhinnas kajastatav võlakirjaportfell on
lühiajaline
ja
kvaliteetne,
mistõttu
ligikaudne
turu
riskipree-
miate
muutumise
mõju
portfelli
turuväärtusele
on
vastavalt
teostatud stressitestidele 1,0% (2019: 1,0%).
Järgnevas tabelis on esitatud tundlikkuse analüüsi tule-
mused
(riskipositsioonide
mõju
Grupi
suurima
ettevõtte
AS
LHV
Pank
netotulemusele
mõistlikult
võimalikust
muutumi-
sest tuhandetes eurodes):
(Mõju kasumiaruandele (puhaskasumile)
(tuhandetes
eurodes)
2020 2019
Aktsiad ja fondiosakud +/-10% +/-48 +/-50 Kohustuslikud pensionifondi osakud +/-5% +/-339 +/-385
Võlakirjad
(FVTPL)
+/-1.0%
(+/-1.0%)
+/-3
227
+/-323
Mõju
muule
koondkasumile
(tuhandetes
eurodes)
2020 2019
Aktsiad
ja
fondiosakud
(FVOCI)
+/-10%
+/- 0 +/- 43
3.3
Intressimäära
risk
Intressimäära
risk
tuleneb
intressitüüpide,
varade
ja
kohus-
tiste (nii finantsseisundi aruande kui ka finantsseisundi aruande väliste kirjete) fikseerimisperioodide või baasint-
ressimäärade
mittevastavusest.
Grupi
intressimäärariski
juhtimine
põhineb
riskipoliitikal,
limiitidel
ja
sise-eeskirjadel,
mis tuvastavad kõik olulised intressimäärariski allikad ja tagavad tasakaalustatud riskide võtmise.
Intressimäära
riski
mõõdetakse
lünkade
ja
kestvuse
analüü-
siga
erinevate
stsenaariumide
alusel.
Analüüsi
eesmärk
on
välja
selgitada
maksimaalne
potentsiaalne
kahju
intressi-
määrade ebasoodsa muutumise korral.
Kestvusanalüüsi (omakapitali majandusliku väärtuse muutus) eesmärk on hinnata varade, kohustiste ja omaka-
pitali
majandusliku
väärtuse
muutust
erineva
intressimäära
stsenaariumi korral. Lünkade analüüs hindab intressi- määrade muutuste mõju puhas intressitulule järgmisel 12- kuulisel perioodil.
Nii kestvusanalüüsi kui ka lünkade analüüsi viiakse regu-
laarselt
läbi
kahe
stsenaariumi
korral,
sealhulgas
ka
intres-
simäärade tõusu ja languse kohta. Põhistsenaarium on
intressimäärade
paralleelne
üles-
või
allapoole
nihutamine
200 baaspunkti. Eeldatakse, et varade ja hoiuste bilansi-
lised
väärtused
ning
marginaalid
jäävad
ajas
konstantseks.
Intressiriski juhtimise sisemised limiidid on kehtestanud
varade
ja
kohustiste
komitee.
Intressiriski
limiidid
seatakse
seoses netoomavahenditega. Treasury vastutab intressi- määra riski pideva juhtimise eest.
Tähtajaliste hoiuste intressimäärad 2020. aastal järk-jär- gult langesid ning nõudmiseni hoiuste intressimäärad jäid madalaks (eurodes tavahoiuse intressimäär oli 0,01%).
Antud finantsvõimendusega laenude intressimäärasid muudetakse vastavalt turu intressimäärade liikumisele maksimaalselt üks kord kuus.
2020.
aastal
oli
sihtotstarbeliste
laenude
intressimäär
umbes
0,5% (2019: 1,0%). 2015. aastal sõlmitud allutatud laenude sisemine intressimäär oli 6,5%, 2018. aastal sõlmitud allu-
tatud
laenude
sisemine
intressimäär
oli
6,0%
ja
2019.
aastal
sõlmitud allutatud laenude sisemine intressimäär oli 8%.
Lepinguliste
intressimäärade
osas
on
informatsioon
toodud
lisas 21.
Seisuga
31.detsember
2020
on
teostatud
stresstestid
Grupi
suurima intressitundlikkusega üksusele AS LHV Pank. 1- protsendipunktine intressimäärade tõus mõjutaks panga aastast neto intressitulu ja kasumit +13 559 tuhande euro võrra (2019: +9 362 tuhande euro võrra). Samal ajal mõju- taks 1-protsendipunktine intressimäärade langus panga aastast neto intressitulu (kasumit) –2 065 tuhande euro
võrra
(2019:
+127
tuhande
euro
võrra).
1-protsendipunktine
turu intressimäärade tõus suurendaks panga majandus- likku väärtust ehk omakapitali +39 122 tuhande euro võrra (2019: +16 946 tuhat eurot). 1-protsendipunktine langus
turu
intressimäärades
mõjutaks
panga
majanduslikku
väär-
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
118
tust
(omakapitali)
84
167
tuhande
euro
võrra
(2019:
74
229
tuhande
euro
võrra).
Mõju
Grupi
majanduslikule
väärtusele
on
mõlema
stsenaariumi
korral
positiivne,
kuivõrd
Grupp
on
investeerinud
lühiajalistesse
aktivatesse,
klientidele
väljas-
tatud
laenud
baseeruvad
suurel
määral
6
kuu
Euriboril,
mille
tase
laenulepingute
järgi
ei
lange
alla
0
protsendi
ning
tule-
nevalt
nõudmiseni
kohustiste
käitumuslikust
pikemaajalisest
iseloomust on keskmine intressiteenivate varade kestvus lühem kui intressikandvate kohustiste keskmine kestvus.
Neto intressitulu muutuse mõju kasumile ja majanduskapi-
tali
muutuse
simuleerimisel
võetakse
arvesse
laenulepin-
gute
tingimusi
(sealhulgas
intressimäärade
alammäärad,
mis on olulised langusstsenaariumi korral). Madalamaid
limiite kasutatakse ka teatud muude varade puhul. Kohus- tiste osas eeldatakse, et hoiuste intressimäärad ei muutu negatiivseks. Eeldatakse, et nõudmiseni hoiuste intressi-
määrad
on
kestvusega
2
aastat
tulenevalt
nende
käitumus-
likust iseloomust. Eeldatakse, et osa hoiustest konvertee-
ritakse
intressimäära
tõusu
korral
tähtajalisteks
hoiusteks.
LHV Grupi intressiteenivate varade ja intressikandvate
kohustiste
struktuur
intressi
ümberhindamise
tähtaja
järgi
on
esitatud
järgnevates
tabelites
nõuete
ja
kohustiste
põhisum-
mades.
Finantsvõimenduslaenu
käsitletakse
kui
kuuajalist
toodet järgmise intressimäära fikseerimise tähtajani.
31.12.2020
tuhandetes eurodes) Finantsvarad
Nõuded
pankadele
ja
Kuni
3-12
1-5
Üle
5
Kogunenud
Alla-
Lisa
3
kuud
kuud
aastat
aasta
Vahesummal
intress
hindlused
Kokku
investeerimisühingutele
10 2 393 537 0
Finantsvarad
õiglases
v
ä
ä
r
t
u
s
e
s
(võlakirjad)
11, 12 200 045 117 300
Laenud
ja
nõuded
klientidele 13 993 697 1 113 053
Intressi
ümberhindamise
683
0
683
aja erinevus 2 634 704 831 670 -3 128 204
-
9
9
4
1
2
238 758
31.12.2019
Kuni
3-12
1-5
Üle
5
Kogunenud
Alla-
tuhandetes
eurodes)
Lisa
3
kuud
kuud
aastat
aasta
Vahesummal
intress
hindlused
Kokku
Finantsvarad
Nõuded
pankadele
ja
investeerimisühingutele
10
1 271 153
0
0
0
1 271 153
0
0
1 271 153
Finantsvarad
õiglases
v
ä
ä
r
t
u
s
e
s
(
v
õ
l
a
k
i
r
j
a
d
)
11, 12
10 682
12 950
7 925
0
31 557
774
0
32 331
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
729 768
851 657
84 798
22 988
1 689 211
3 927
-
6
1
0
4
1 687 034
Kokku
2 011 603
864 607
92 723
22 988
2 991 921
4 701
-
6
1
0
4
2 990 518
Finantskohustised
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
17
363 823
491 080
1 868 767
1
2 723 671
2 891
0
2 726 562
Allutatud
kohustised
*
20
0
0
0
75 000
75 000
444
0
75 444
Kokku
363 823
491 080
1 868 767
75 001
2 798 671
3 335
0
2 802 006
Intressi
ümberhindamise
aja erinevus
1 647 780
373 527 -1 776 044
-52 013
193 250
* 2018. aastal sõlmitud allutatud laenude lepinguline tähtaeg on 10 aastat ning fikseeritud intressimäär on 6,0%. 2019. aastal sõlmitud allutatud
laenude
lepinguline
tähtaeg
on
10
aastat
ning
fikseeritud
intressimäär
on
8,0%.
2020.
aastal
sõlmitud
allutatud
laenude
lepinguline
tähtaeg
on
10
aastat ning fikseeritud intressimäär on 6,0% ja 9,5%.
353
0
0
2 393 537
0
0
2 393 537
4 280
0
321 625
1 0 7 4
0
322 699
1 0 3 1 4 1
1 0 6 1 6
2 220 507
5 1 7 4
-16 858
2 208 823
107 421
1 0 6 1 6
4 935 669
6 248
-16 858
4 925 059
3 235 625
28
4 586 911
1 444
0
4 588 355
0
1 1 0 0 0 0
110
000
603
0
110
603
3 235 625
1 1 0 0 2 8
4 696 911
2 047
0
4 698 958
Kokku 3 587 279 1 230
Finantskohustised
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
17
952 575 398
Allutatud
kohustised
*
20
0
Kokku
952 575 398
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
119
4.
Likviidsusrisk
Likviidsusrisk on seotud Grupi võimega täita oma lepin- gulised kohustused õigeaegselt. Likviidsusrisk on panga kontekstis kõige olulisem, kuna panga varade (klientidele
antud
laenud)
ja
kohustiste
(enamasti
hoiused)
lõpptähtaeg
on erinev. Grupi likviidsusriski juhtimine on dokumentee- ritud likviidsusriski juhtimise poliitikas ja muudes sise-ees- kirjades, mis sätestavad likviidsusriski mõõdikud, limiidid ja sisemised protseduurid. Vastavalt Grupi riskipoliitikale
on
võetud
likviidsusjuhtimises
konservatiivne
lähenemine.
Likviidsusriski
juhtimise
raamistik
sisaldab
stressitesti,
vara-
jase
hoiatamise
näitajaid
ja
likviidsuse
juhtimise
talitluspi-
devuse kava. Likviidsusriski juhtimise peamine sisemine
mõõdik
on
ellujäämisperiood,
mis
arvutatakse
nii
stressi
kui
ka
põhistsenaariumi
korral.
Ellujäämisperioodi
minimaalne
nõutav piirmäär on seatud selleks, et tagada pangal piisav likviidsuspuhver, mis võimaldaks pangal reageerida kogu
turgu
hõlmavate
või
idiosünkraatiliste
stressistsenaariumide
korral.
Lisaks
jälgitakse
ja
piiratakse
hoiuste
kontsentratsioo-
niriski,
et
vältida
sõltuvust
vähestest
suurtest
hoiustajatest.
Sisemisi mõõdikuid täiendavad Basel III mõõdikud - likviid- suse kattekordaja (LCR) ja stabiilse rahastamise kordaja (NSFR) mille osas on Grupp täitnud kõik nõuded seisuga 31.12.2020 ja 31.12.2019. Likviidsuse kattekordaja (LCR) standardi eesmärk on kindlustada, et Grupil oleks piisav hulk koormamata kõrge kvaliteedi ja likviidsusega varasid, mida oleks võimalik ilma olulisi kahjusid kandmata moneti-
seerida,
tulemaks
toime
likviidsusvajadusega
30
päevases
stressistsenaariumis. Normatiivi väljundiks on likviidsete varade ja stressistsenaariumi likviidsusvajaduse jagatis, mille piirmääraks on 100%. Grupi likviidsuse kattekordaja
tase
31.
detsembri
2020
seisuga
oli
148%
(2019:
145%).
NSFR eesmärk on kindlustada, et Grupil oleks piisavalt
stabiilseid
finantseerimisallikaid
finantseerimaks
pikaajalisi
varasid. Seisuga 31. detsember 2020 oli Grupi NSFR tase 153% (31.12.2019: 153%); regulatiivne miinimumnõue on
100%.
Likviidsusriski juhtimise eest vastutab panga Treasury.
Likviidsusriski
juhtimise
üks
peamisi
vahendeid
on
kvaliteet-
sete
ja
likviidsete
instrumentide
piisava
puhvri
hoidmine.
Likviidsuspuhver koosneb sularahast ja hoiustest kesk- pangas ning likviidsetest väärtpaberitest, mida hoiab Trea- sury, mida saab hõlpsalt müüa või kasutada tagatisena
keskpanga
rahastamistoimingutes.
Pikemaajaliseks
likviid-
suse planeerimiseks on Treasury kaasatud finantsplaani koostamisse, mis sisaldab pikemaajalist vaadet Grupi äri
toetamiseks
vajalikele
rahalistele
vahenditele.
Seisuga
31.
detsember
2020
ja
31.
detsember
2019
ei
ole
Grupil
ületäht-
aegseid võlgu.
Järgnevates
tabelites
on
ära
toodud
finantsvarade
ja
kohus-
tiste,
v.a
tuletisinstrumendid,
jaotus
tähtaegade
lõikes
lepin-
guliste tuleviku diskonteerimata rahavoogude alusel ning eraldi tulbas on kajastatud summad finantsseisundi aruan- dest. Tähtaegade analüüsis on rahavood jaotatud perioo-
didesse,
millal
rahavood
tekivad
(sh
rahavood
intressidest).
Vastavat
selgitust
nende
varade
ja
kohustiste
õiglase
väär-
tuse kohta vt riskide juhtimise osa punkt 5.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
120
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Kuni
3
3-12
1-5
Üle
5
B
i
l
a
n
s
i
l
i
n
e
Lisa
Nõudmiseni
kuud
kuud
aastat
aasta
Kokku
v
ä
ä
r
t
u
s
Kohustised
lepinguliste
tähtaegade
järgi
Klientide hoiused ja saadud laenud
17
3 635 403
99 647
386 654
465 776
1 473
4 588 953
4 588 355
Allutatud kohustised
20
0
1 881
5 644
29 744
127 175
164 444
110 000
Võlad
hankijatele
ja
muud
finantskohustised
18
0
22 995
0
0
0
22 995
22 995
Valmisolekulaenud
23
0
413 818
0
0
0
413 818
0
Väljastatud
finantsgarantiid
lepingulistes summades
23
0
36 492
0
0
0
36 492
0
Välisvaluuta
tuletisinstrumendid
(arveldamine
brutos)
0
81 180
0
609
0
81 789
0
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
12
0
89
0
0
0
89
89
Kohustised
kokku
3 635 403
656 102
392 298
496 129
128 648
5 308 580
4 722 037
Likviidsusriski
katteks
hoitavad
varad
lepinguliste
tähtaegade
järgi
Nõuded pankadele ja
investeerimisühingutele
10
2 396 404
0
0
0
0
2 396 404
2 396 404
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
(võlakirjad)
11, 12
0
200 448
117 716
4 534
0
322 698
322 699
Laenud ja nõuded klientidele
13
0
146 192
329 310 1
375 417
741 393
2 592 312
2 208 823
Nõuded klientidele
14
0
9 391
0
0
0
9 391
9 391
Muud finantsvarad
Välisvaluuta
tuletisinstrumendid
(arveldamine brutos)
15
2 073
0
0
81 789
0
0
0
0
0
0
2 073
81 789
2 073
0
Kokku
likviidsusriski
katteks
hoitavad
varad
2 398 477
437 820
447 0261
379 951
741 393
5 404 667
4 939 390
Finantskohustiste
ja
-varad
tähtaegade
vahe
-1
236
926
-
2
1
8
2
8
2
54 728
883 822
612 745
96 087
31.12.2019
(tuhandetes
eurodes)
Kuni
3
3-12
1-5
Üle
5
B
i
l
a
n
s
i
l
i
n
e
Lisa
Nõudmiseni
kuud
kuud
aastat
aasta
Kokku
v
ä
ä
r
t
u
s
Kohustised
lepinguliste
tähtaegade
järgi
Klientide hoiused ja saadud laenud
17
2 189 665
41 522
476 248
18 721
2 906
2 729 062
2 726 562
Allutatud kohustised
20
0
1 244
3 731
19 500
85 575
110 050
75 000
Võlad
hankijatele
ja
muud
finantskohustised
18
0
20 789
0
0
0
20 789
20 789
Valmisolekulaenud
23
0
359 230
0
0
0
359 230
0
Väljastatud
finantsgarantiid
lepingulistes summades
23
0
14 139
0
0
0
14 139
0
Välisvaluuta
tuletisinstrumendid
(arveldamine
brutos)
0
14 942
0
615
0
15 557
0
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
12
0
8
0
0
0
8
8
Kohustised
kokku
2 189 665
451 874
479 979
38 836
88 481
3 248 835
2 822 351
Likviidsusriski
katteks
hoitavad
varad
lepinguliste
tähtaegade
järgi
Nõuded pankadele ja
investeerimisühingutele
10
1 271 153
0
0
0
0
1 271 153
1 271 153
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
(võlakirjad)
1 1 , 1 2
0
10 883
13 018
8 429
0
32 330
32 331
Laenud ja nõuded klientidele
13
0
113 590
251 8061
029 520
582 889
1 977 805
1 687 034
Nõuded klientidele
14
0
3 551
0
0
0
3 551
3 551
Muud finantsvarad
Välisvaluuta
tuletisinstrumendid
(arveldamine brutos)
15
0
2 246 14 942
0
0
0
615
0
0
0
15 557
2 246
0
2 246
Kokku
likviidsusriski
katteks
hoitavad
varad
1 273 399
142 966
264 8241
038 564
582 889
3 302 642
2 996 315
Finantskohustiste
ja
-varad
tähtaegade
vahe
-916
266
-308
908
-
2
1
5
1
5
5
999 728
494 408
53 807
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
121
Järgnevas tabelis on ära toodud lühi- ja pikaajaliste varade ja kohustiste jaotus.
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Käibevarad
Nõuded
keskpangale
10
2
2
1
3
2
1
1
1
232
733
Nõuded
krediidiasutustele
10
1
7
0
3
4
1
3
2
9
4
7
Nõuded
investeerimisühingutele
10
9
985
5
4
7
3
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
3
2
3
267
32
835
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
3
9
5
341
3
0
1
3
2
7
Muud
nõuded
klientidele
14
9
391
3
551
Muud
varad
15
2
1
8
2
1
961
Käibevarad kokku
3
1
2
3
7
1
8
1
610
827
Põhivarad
Omakapitaliinstrumendid
FVOCl-s
11
0
432
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
6
788
7
695
Laenud
ja
nõuded
klientidele
13
1
8
1
3
4
8
2
1
385
707
Muud
finantsvarad
15
2
073
2
246
Materiaalne
põhivara
16
6
585
6
686
Immateriaalne
põhivara
16
1
5
1
4
7
1
4
7
0
5
Firmaväärtus
6
3
6
1
4
3
6
1
4
Põhivarad kokku
1
847
689
1
421
085
Varad kokku
5
4
971
407
3
031
912
Kohustised
Lühiajalised
kohustised
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
17
4
1
2
1
1
0
6
2
704
935
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
221
8
Võlad
hankijatele
ja
muud
kohustised
18
27
555
2
4
3
1
4
Lühiajalised kohustised kokku
4
148
882
2
729
257
Pikaajalised kohustised
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
17
4
6
7
2
4
9
2
1
6
2
7
Allutatud
kohustised
20
1
1
0
0
0
0
75
000
Pikaajalised kohustised kokku
577
249
96
627
Kohustised kokku
5
4
726
131
2
825
884
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
122
5.
Operatsioonirisk
Operatsioonirisk on võimalik kahju, mis tuleneb inimeste, protsesside või infosüsteemide vigadest. Igapäevaselt
kasutatakse
tehingute
teostamisel
võimalike
kahjude
mini-
meerimiseks tehingulimiitide ja pädevuste süsteeme ning Grupi tööprotseduurides rakendatakse kohustuste lahu-
suse
printsiipi,
mille
järgi
peab
tehingu
või
protseduuri
teos-
tamiseks
olema
vähemalt
kahe
töötaja
või
üksuse
kinnitus.
Operatsiooniriskide jälgimisest saadav info abistab Grupi
sisemise
kapitali
adekvaatsuse
tagamiseks
vajaliku
alginfo
kogumist ja kapitalinormide hindamist. Andmebaasi
kogutud
juhtumite
analüüsi
tulemusena
on
võimalik
vaadata
üle
äriprotsesside
kitsaskohad,
vältida
vigade
tekkimist
tule-
vikus ja maandada võimalikud riskid või määratleda nende aktsepteerimise tingimused.
Operatsiooniriski
andmebaasi
info
kogumise
eest
vastutab
Grupi riskikontrolli juht.
Operatsiooniriskide
hindamisel,
jälgimisel
ja
maandamisel
on oluline roll vastavuskontrollil ning siseauditi osakonnal. Vastavuskontrolli teostaja üheks ülesandeks on hinnata
Grupi
tegevuse
kooskõla
õigusaktides,
järelevalve
juhistes
ja
sise-eeskirjades
sätestatud
nõuetega.
Siseaudit
on
sõltu-
matu ja objektiivne sihtfunktsioon, kelle kindlustandev ning konsulteeriv tegevus on suunatud Grupi tegevuse täiusta-
miseks,
protsesside
parendamiseks
ja
väärtuse
lisamiseks.
Siseaudit aitab kaasa Grupi eesmärkide saavutamisele,
kasutades
süsteemset
ja
distsiplineeritud
lähenemist
hinda-
maks
ja
täiustamaks
riskide
juhtimise,
kontrolli
ja
organisat-
siooni haldamise efektiivsus
6.
Vastavusrisk
Vastavusrisk on eksisteeriv või potentsiaalne oht tulule ja kapitalile, mis on tingitud õigusaktide, regulatsioonide, juhendite, standardite või eetikapõhimõtete täitmata jätmi- sest. Riski realiseerumisega võivad kaasneda trahvid,
kahjunõuded,
mainekahju,
lepinguliste
suhete
lõppemine
ja
äärmisel juhul tegevusloa kehtetuks tunnistamine.
Vastavusriski juhtimise eesmärk on vältida negatiivsete tagajärgede realiseerumist.
Silmas pidades regulatiivsete nõuete muudatuste hulka ja kiirust ja äritegevuse keerukust, peab LHV õigusaktide vastavusriski lähitulevikus endiselt kõrgeks.
Vastavusriski juhtimiseks jälgib vastavuskontroll õigusak- tide muudatusi ning hindab nende võimalikku mõju, infor-
meerib
muudatustest
juhtorganeid
ning
osaleb
muudatuste
rakendamisel.
Igakuised ülevaated juhtorganitele hõlmavad erinevatest
allikatest
koondatud
infot,
sh
erinevate
järelevalveasutuste
suuniseid,
Euroopa
Liidu
tasandi
ja
siseriiklikke
õigusakte.
Ülevaadete
tutvustamise
käigus
määratakse
rakendamise
eest vastutavad juhtorganite liikmed. Samuti on vasta- vuskontroll kaardistanud LHV äritegevust puudutavad õigusaktid.
Vastavuskontrolli üksus teeb ka vastavusauditeid, hindab uusi tooteid ja protsesse ning olemasolevates toodetes ja
protsessides
tehtud
muudatusi,
annab
nõu,
korraldab
kooli-
tusi ja teeb teatavaid järelevalvetegevusi.
LHV nagu ka teiste turuosaliste tegevust jätkuvalt enim mõjutanud regulatiivsed muudatused on MiFID II, GDPR, AMLD ja CRR/CRD.
Tulenevalt
oma
ärimudelist,
täidab
LHV
neid
ülesandeid
ka
Ühendkuningriigi
filiaali
puhul
Eestis
ja
Ühendkuningriigis
asuva üksuse kaudu. Lisakoormust põhjustab Ühendku-
ningriigi
otsus
EList
lahkuda,
mis
toob
kaasa
regulatiivse
ja
järelevalvekeskkonna muutusi.
7.
Rahapesu
tõkestamine
Rahapesu
ja
terrorismi
rahastamise
tõkestamise
(AML/
CTF)
juhtimine
LHV sisejuhtimine põhineb kolme kaitseliini mudelil. Rahapesu tõkestamise ja vastavuskontrolli funktsioonid moodustavad osa teisest kaitseliinist, millega tagatakse, et esimene kaitseliin (operatsioonide juhtimine) on nõue- tekohaselt kavandatud ja kehtestatud ning toimib kavako- haselt. Juhtimisfunktsioonidena loovad need raamistiku ja
annavad
juhiseid
riskijuhtimise
ja
sisekontrolli
arendamiseks
ja täiendamiseks.
Kõik
kaitseliinid
järgivad
toodete,
teenuste,
klientide
ja
riikide
hindamisel
riskipõhist
lähenemist.
Kohaldatakse
nõueteko-
haseid
riskimaandamismeetmeid,
sh
kliendikontrolli
(CDD)
ja tugevdatud kliendikontrolli (EDD) meetmeid, lähtudes
riskipõhiselt
reaalajakontrolli
(skriinimise)
ja
hilisema
analüüsi
(monitoorimise)
tulemustest
ning
kindlaksmääratud
riskita-
semetest.
Tugeva
AML-kultuuri
aluseks
on
riskijuhtimise
ja
rahapesu tõkestamise alane teadlikkus ning pühendumus, mida veelgi toetatakse pidevate teadlikkuse tõstmise ja
teavitustegevusega,
võrgustike
loomise
ja
parimate
tavade
vahetusega, koolituse ja aruandlusega.
LHV
Grupi
ja
LHV
Panga
juhatus
ja
nõukogu
suhtuvad
väga
tõsiselt rahapesu tõkestamise ja põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimise (AML/KYC) süsteemi rakendamisesse, säilitamisesse ja arendamisesse Grupi kõigis üksustes. AML/CTF-põhimõtteid ja kordi ajakohastatakse vähemalt
kord
aastas.
2020.
aastal
kinnitas
LHV
Panga
juhatus
riski-
hindamise ja riskiisu raamistiku uue versiooni.
Grupi
üksuste
analüütiline
ja
tehniline
võimekus
on
tugeva
AML/KYC-süsteemi loomisel võtmeelementideks. 2019.
aastal
võtsime
kasutusele
uue
monitoorimisvahendi
(FICO
Tonbelleri
tarkvara
Siron)
ja
skriinimisvahendi
(Accuity
tark-
vara Compliance Link). 2020. aastal alustasime koostööd
ettevõttega
OÜ
Salv
Technology,
et
monitoorimis-
ja
skriini-
missuutlikkust veelgi parandada..
IT-süsteemidesse tehtud investeeringute kõrval on märki- misväärselt suurenenud ka rahapesu tõkestamisega otse- selt ja kaudselt seotud töötajate arv. Nii AML-i osakonnas kui ka KYC-EDD meeskonnas loodi esimeses kaitseliinis uusi ametikohti.
AML/CFT-valdkonna
andmeanalüüsisuutlikkust
on
suuren-
datud
andmeanalüütiku
ametikoha
loomisega
ning
ka
2021.
aastal kavatsetakse võtta tööle uusi töötajaid.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
123
AML/CTF
juhtimisstruktuur
•
Kinnitab AML-poliitika
•
Järelevalveroll
•
Kinnitab AML-korra ja riskihinnangu
•
Määrab riskiisu taseme
•
Otsustab kõrge riskiga klientide aktsepteerimise üle
•
Kõrge riskiga klientide aktsepteerimine
•
Finantsvahendajate hindamine enne juhatuse otsust
•
Annab juhatusele teavet
•
Nõustab riskihindamise ja riskiisu küsimustes
AML/KYC-meetmed
Peamised
rahapesu
ja
terrorismi
tõkestamise
(sh
põhimõtte
„tunne
oma
klienti“
järgimise)
meetmed
on
LHV-s
järgmised:
•
tugev
kliendikontroll
(CDD)
klientide
aktsepteerimisel,
mida
toetavad
klientide
aktsepteerimise
põhimõtted;
•
konservatiivne
lähenemine
riskide
segmentimisele;
•
regulaarne
kliendikontroll
(CDD)
ja
tugevdatud
kliendi-
kontroll (EDD);
•
tugev
riskipõhine
monitooring;
•
klientide ja tehingute skriinimine rahvusvaheliste
finantssanktsioonide
nimekirjade
ja
muude
samalaad-
sete
allikate
(sh
ÜRO
ja
ELi
nimekirjade,
kuid
ka
USA
OFAC-i
nimekirja
ja
Ühendkuningriigi
HM
Treasury
nimekirja) põhjal;
•
tugev
tipp-
ja
keskastmejuhtide
pühendumus;
•
töötajate
regulaarne
koolitamine;
•
pidev
teabevahetus
ja
koostöö
rahapesu
andmebüroo
ja teiste asjakohaste sidusrühmadega;
•
aktiivne
osalemine
sektori
parimate
tavade
kehtestamisel.
LHV
rakendab
klientide
aktsepteerimise
faasis
neljataseme-
list otsustusprotsessi. Sõltuvalt kliendi riskinäitajatest teeb tema aktsepteerimise otsuse kas
•
kliendisuhete
juht
•
kliendisuhete
juht
koos
kõrgema
tasandi
juhiga
(nelja
silma põhimõte)
•
riskikliendi
aktsepteerimise
komitee
•
juhatus.
Lisaks klientide aktsepteerimise etapis kohaldatavale konservatiivsele ja riskipõhisele lähenemisele ja korrale
rakendatakse
riskipõhiseid
monitoorimis-
ja
skriinimistege-
vusi ning ajakohastatakse regulaarselt põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimisel rakendatavat korda.
K õ r g e r i s k i g a k l i e n t i d e vastuvõtukomitee
F i n a n t s v a h e n d a j a t e hindamiskomitee
Rahapesu t õ k e s t a m i s e k o m i t e e
E
s
i
m
e
n
e
kaitseliin
T
e
i
n
e
kaitseliin
Kliendisuhted
Kõrge
riskiga
klientide
osakond
Rahapesu tõkestamise
(AML)
osakond
V
a
s
t
a
v
u
s
k
o
n
t
r
o
l
l
Kolmas
kaitseliin
Siseaudit
•
Põhimõtte „tunne oma klienti“ rakendamine
•
Kõrgema riskiga klientide aktsepteerimine
•
Suhtlemine AML- osakonnaga
•
EDD-meetmed ja andmete kvaliteet
•
Koordineerib AML-kordi ja protsesse
•
Kõrgemate riskitegurite riskihindamine
•
AML-alane monitoori- mine ja skriinimine
•
EDD-meetmete koordineerimine
•
Esitab aruandeid juhatusele ja rahapesu andmebüroole
•
Juhtkonna nõustamine
•
V
i
i
b
l
ä
b
i
A
M
L
-
m
e
e
t
m
e
t
e
AMLi nõuetele vastavuse
sõltumatut
hindamist
suhtes
•
Esitab
aruandeid
•
Teeb AML-alaseid nõukogule ja auditi- kontrolle ja vastavus- komiteele auditeid
•
Esitab aruandeid juhtorganitele
Juhatus
Nõukogu
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
124
Pangandusteenused
LHV osutab teenuseid fintech-ettevõtetele, kes pakuvad
finantsteenuseid
omakorda
enda
klientidele.
Kuna
tavaklien-
tide
teenindamisega
võrreldes
hõlmab
fintech-ettevõtetele
teenuste osutamine teistsuguseid riske, on LHV pööranud nende ettevõtetega seotud riskidele erilist tähelepanu ja
võtnud
täiendavaid
meetmeid
nende
maandamiseks.
LHV-s
töötavad selle valdkonna spetsialistidest kliendisuhete juhid, kellel on fintech-sektoriga väga suured kogemused. AML-i meeskond jälgib pidevalt selle sektoriga seotud suundumusi, arenguid ja ohte ning ajakohastab vastavalt
KYC-meetmeid.
LHV
kohaldab
kõigi
fintech-sektori
klientide
suhtes samu AML/KYC-meetmeid kui vastavate teenuse- pakkujate suhtes. LHV eeldab, et kõik fintech-ettevõtetest kliendid rakendavad AML/KYC-meetmeid samal tasemel
kui
pangandussektor.
Fintech-ettevõtetest
klientide
aktsep-
teerimise ja KYC-korra pideva rakendamise käigus hindab LHV klientide ärimudelit, omandistruktuuri, juhte ja mees- konda, AML/KYC-meetmeid, skriinimise ja monitoorimise tehnilisi võimalusi, kliendikesksust, kliendiriski segmenti- mist, limiidipoliitikat, rahastamise allikaid jms. LHV teeb ka kohapealseid kliendikülastusi, et teha kindlaks, kas polii- tika, protsessid ja meetmed on kehtestatud ning toimivad nõuete- ja kavakohaselt. Fintech-ettevõtete finantstege- vusele pöörab LHV range monitoorimisega teravdatud ja pidevat tähelepanu.
Rahapesu tõkestamise süsteem
ja väljavaated Eestis
Viimastel
aastatel
on
Eestit
raputanud
mitu
rahapesu
süüdis-
tust ning Eesti maine välismaal on tõsiselt kahjustatud.
Sellegipoolest
peetakse
Eesti
finantssüsteemi
ja
riiki
ennast
maailmas
üheks
kõige
väiksema
riskiga
riigiks.
Baseli
valit-
semisinstituut hindas Eestit 2020. aastal rahapesu riskide seisukohast kõige vähem riskantseks riigiks.
Isegi kui mõnes finantsasutuses on varem nõuetekohaste KYC-meetmete ja oma riskiisule vastavate riskimaanda-
mismeetmete
kehtestamisel
esinenud
puudusi,
hinnatakse
Eesti
rahapesuvastast
süsteemi
üldiselt
tugevaks.
Järgmine
oluline hindamine toimub vastavalt FATF-i standarditele aastatel 2021–2022 ja selle viib läbi Moneyval. Kasutusele võetakse uus siseriikliku ohuhinnangu metoodika.
Reguleeriv
asutus,
rahapesu
andmebüroo
ja
finantssektor
on võtnud olukorda väga tõsiselt ja Eesti AML-süsteemi igakülgseks parandamiseks on astutud palju mitmesugu- seid samme. Pangandussektor on teinud suuri investee-
ringuid
inimressurssidesse,
suurendades
nii
töötajate
arvu
kui ka pädevust. Kõik turuosalised täiustavad pidevalt info-
tehnoloogia
(sh
masinõppe)
võimalusi,
et
suurendada
oma
tehnilist ja analüütilist suutlikkust rahapesu tõkestamisel. Eesti rahapesuvastase süsteemi tõhustamiseks ja kõigi
sidusrühmade
vahelise
koostöö
parandamiseks
on
käimas
mitmed seadusandlikud algatused.
Kontrollitegevused
2020. aastal tegi Finantsinspektsioon LHV-s kaks koha-
pealset
kontrolli.
Esimene
keskendus
LHV-s
rakendatavale
riskihinnangu
ja
riskiisu
raamistikule.
Teine
kontroll
käsitles
finantsvahendajatest fintech-ettevõtete suhtes kohaldata- vaid hoolsusmeetmeid. Mõlema kontrolli tulemusena on LHV asunud koostama tegevuskava nende valdkondade parandamiseks, kus avastati puudusi.
2020. aastal kasutas LHV oma AML/KYC-meetmete nõue- televastavuse raamistiku ja tavade hindamiseks Ühend- kuningriigi vastavuskontrolli ettevõtet FsCom. Tõsiseid
puudusi
ei
tuvastatud.
Väiksemaid
soovitusi
on
protsesside
täiendamisel arvesse võetud.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
125
8.
Muud riskid
8.1
Strateegiline
ja
äririsk
Strateegiline
risk
väljendub
eeskätt
valedes
strateegilistes
otsustes. Strateegilist riski maandatakse läbi kaalutletud
äriplaanide
ning
analüüside
teostamise.
Samuti
omab
LHV
Panga ja LHV Groupi juhtkond (nii juhatus kui ka nõukogu) pikaajalist pangandus ja/või ettevõtluskogemust. Uutele turgudele ja valdkondadesse sisenemisel kaasatakse
eelnevalt
alati
vastava
ala
professionaalid
ning
teostatakse
põhjalik analüüs.
8.2
Reputatsioonirisk
Reputatsioonirisk on defineeritud kui risk, mis tuleneb LHV
maine
halvenemisest
klientide,
äripartnerite,
omanike,
inves-
torite või järelevalve silmis. Reputatsioonirisk tekib pigem muude riskide realiseerumise tagajärjel (näiteks operat-
siooniriski
või
strateegilise
riski
realiseerumise
tulemusena).
Reputatsiooniriski maandava tegurina viib LHV läbi regu-
laarseid
riskijuhtimisealaseid
koolitusi
ning
samuti
täiusta-
takse
pidevalt
kogu
organisatsiooni
hõlmavat
riskijuhtimise
raamistikku, mis kokkuvõttes tagab tugeva riskikultuuri.
8.3
Maarisk
Sarnaselt
reputatsiooniriskiga
väljendub
maarisk
üldjuhul
mõne
muu
riski
kaudu
(operatsioonirisk,
krediidirisk,
stratee-
giline
risk).
Lisaks
Eestile
tegutseb
LHV
Ühendkuningriigis.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
126
Konsolideeritud raamatupidamisaruannete lisad
LISA 1
Üldine
informatsioon
AS-i
LHV
Group
ja
tema
tütarettevõtete
AS
LHV
Pank
(edas-
pidi:
pank),
AS
LHV
Finance
(AS-i
LHV
Pank
tütarettevõte),
AS
LHV
Varahaldus,
AS
LHV
Kindlustus
ja
OÜ
Cuber
Tech-
nology (edaspidi koos nimetatud: Grupp või LHV) konsoli-
deeritud
raamatupidamise
aastaaruanne,
mis
on
koostatud
seisuga 31. detsember 2020, on kooskõlas rahvusvahe- liste finantsaruandluse standarditega, nagu need on vastu võetud Euroopa Liidu poolt. AS LHV Group omab läbi AS i LHV Pank 65% osalust AS-is LHV Finance. AS LHV Group omab 65% osalust AS-is LHV Kindlustus.
AS LHV Group on aktsiaselts, mis on registreeritud Eesti
Vabariigis
ja
mille
alaline
asukoht
on
Eesti.
Ettevõtte
ametlik
aadress on Tartu mnt 2, Tallinn. AS LHV Group on valdu- settevõte, mille tütarettevõte AS LHV Pank osutab panga-
teenuseid
ning
finantsnõustamise-
ja
väärtpaberivahenduse
teenuseid
Eestis
ja
Ühendkuningriigis.
Klientide
teenindami-
seks on avatud esindused Tallinnas ja Tartus ning Londoni
haru
avati
2018.
aastal.
AS
LHV
Finance
pakub
järelmaksu
ja tarbimislaenude teenust. AS LHV Varahaldus osutab
pensioni-
ja
muude
fondide
fondivalitsemise
teenuseid
Eesti
klientidele. AS LHV Kindlustus hakkab kindlustustooteid pakkuma 2021. aastal. Seisuga 31.detsember 2020 töötas Grupis 518 täisajaga töötajat, sh 27 passiivset töötajat (31.12.2019: 449 töötajat, sh 25 passiivset).
Käesolev
konsolideeritud
aastaaruanne
(sh
raamatupida-
mise
aruanded)
on
juhatuse
poolt
heaks
kiidetud
17.
veeb-
ruaril 2021. Olulist mõju AS-i LHV Group üle omavad Rain Lõhmus 23,4% hääleõiguse ja Andres Viisemann 9,7% hääleõigusega (vt ka lisa 21).
Juhatuse kinnitatud konsolideeritud aastaaruande kinni- tavad nõukogu ja aktsionärid. Aktsionärid omavad õigust konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet mitte kinnitada. Nõukogu vastavat õigust ei oma.
LISA 2
Olulised
juhtkonnapoolsed
otsused
ja
hinnangud
Vastavalt IFRS-le tuginevad mitmed aruandes esitatud
finantsnäitajad
rangelt
raamatupidamislikele
juhtkonnapool-
setele
eeldustele
ja
hinnangutele,
mis
omavad
mõju
aruan-
dekuupäeva
seisuga
raamatupidamise
aruandes
esitatud
varade ja kohustiste väärtustele ning aruandes avaldatud
tingimuslikele
varadele
ja
kohustistele,
samuti
järgnevate
majandusaastate
aruandeperioodide
tuludele
ja
kuludele.
Kuigi need hinnangud põhinevad juhtkonna parimal tead- misel ning järeldustel käimasolevatest sündmustest, ei pruugi tegelik tulemus nendega lõpuks kokku langeda ja võib märkimisväärselt neist hinnangutest erineda. Juht- konna hinnanguid on rakendatud laenude, nõuete ja inves- teeringute väärtuse hindamisel (lisad 10, 11, 12, 13 ja 14)
ning
materiaalse
ja
immateriaalse
põhivara
kasulike
eluigade
määramisel (lisa 16).
Hinnangud ja otsused vaadatakse pidevalt üle lähtudes mineviku kogemustest ja teistest faktoritest, kaasa arvatud
ootustest
tuleviku
sündmustele,
mis
hetke
asjaolusid
arves-
tades
tunduvad
põhjendatud.
Muudatusi
juhtkonna
hinnan-
gutes kajastatakse edasiulatuvalt.
Kõige olulisemad juhtkonna hinnangud ja eeldused on seotud finantsinstrumentide standardiga IFRS 9, täpse- malt SICRi kriteeriumid, PD ja LGD arvutamine, ärimudeli
ja
APIM
hinnang
finantsvarade
klassifitseerimiseks.
Vaata
rohkem informatsiooni riskide juhtimise osa punktis 2 ja allpool. Juhtkonna hinnangutes ja eeldustes 2019. aastal muid olulisi muudatusi ei toimunud.
Oodatava
krediidikahju
(ECL)
arvutamine
sisaldab
mitmeid
olulisi seisukohti, mis vajavad juhtkonna hinnangut. Ooda-
tava
krediidikahju
hindamine
on
selle
iseloomust
tulenevalt
ebamäärane
ja
nende
hinnangute
täpsus
sõltub
mitme
test
faktoritest, nagu näiteks makromajanduslikud prognoosid,
ning
sisaldavad
kompleksseid
modelleerimisi
ja
hinnanguid.
Krediidiriski olulise suurenemise hindamine on IFRS-st 9
„Finantsinstrumendid“ tulenev lähenemine ja vajab olulisi hinnanguid. Igal aruandekuupäeval hindab Grupp, kas krediidirisk on esmase kajastamisega võrreldes oluli- selt suurenenud, võttes arvesse finantsinstrumendi eluea maksejõuetuse tõenäosuse muutust, kasutades selleks olulisi riskiindikaatoreid, mis on kasutusel Grupi riskijuhti-
mise
protsessides.
Teine
oluline
valdkond,
mis
vajab
olulisi
hinnanguid, on tuleviku prognooside ja makromajanduse stsenaariumite määramine. IFRS 9 nõuab erapooletu ja tõenäosustega kaalutud krediidikahjude hindamist, kasu-
tades
selleks
mitmete
võimalike
tulemuste
hinnanguid
ning
sisaldab
tuleviku
majandusväljavaadete
prognoose.
LHV
kasutab
ECL
mõõtmisel
tuleviku
prognooside
baasina
sise-
miselt
välja
töötatud
makromajanduslikke
prognoose.
LHV
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
127
kasutab nii mudeleid kui eksperthinnanguid ECL arvutuste määramiseks.
Eksperthinnangu teostamise eesmärgiks on kaasata eeldatav mõju näitajatest, mida ECL mudel ei arvestanud. Hinnangu tase ECL määramiseks sõltub mudeli tulemus-
test,
olulisusest
ja
detailse
informatsiooni
kättesaadavusest.
Mudeleid,
hinnanguid
ja
sisendeid
vaadatakse
üle
regulaar-
selt Grupi riskifunktsiooni poolt ning need kinnitab Grupi riskikomitee.
LISA 3
Varade ja kohustiste saldeerimine
Grupp
on
saldeerinud
järgnevad
varad
ja
kohustised.
Brutosumma
enne
Netosumma
finants-
Seotud
vahendid,
mida
ei
o
l
e
f
i
n
a
n
t
s
s
e
i
s
u
n
d
i
aruandes
tasaarveldatud
Saadud
31.12.2020
VARAD
s
a
l
d
e
e
r
i
m
i
s
t
finants-
s
e
i
s
u
n
d
i
a
r
u
a
n
d
e
s
Saldeerimine
seisundi aruandes
Finantsinst-
rumendid
rahalised
tagatised
Neto-
summad
Tuletisinstrumendid 89 0 89 0 0 0
KOHUSTISED
Tuletisinstrumendid 221 0 221 0 0 0
31.12.2019
VARAD
Tuletisinstrumendid
4
0
4
0
0
0
KOHUSTISED
Tuletisinstrumendid
8
0
8
0
0
0
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
128
LISA
4
Finantsvarade
ja
-kohustiste
õiglane
väärtus
Kokku
õiglane
Bilansiline
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
Tase 1
Tase 2
Tase 3
väärtus 31.12.2020
väärtus 31.12.2020
Erinevus
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
Aktsiad
ja
fondiosakud
*
12
479
6 788
0
7 267
7 267
0
Võlakirjad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
322 699
0
0
322 699
322 699
0
Intressiswapid
ja
valuutaforwardid
12
0
89
0
89
89
0
Kokku
finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
323 178
6 877
0
330 055
330 055
0
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
Intressiswapid
ja
valuutaforwardid
12
0
221
0
221
221
0
Kokku
finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
0
221
0
221
221
0
Finantsvarad korrigeeritud soetusmaksumuses
Nõuded keskpangale 10
0
2 213 211
0
2 213 211
2 213 211
0
Nõuded krediidiasutustele 10
0
170 341
0
170 341
170 341
0
Nõuded investeerimisühingutele 10
0
9 985
0
9 985
9 985
0
Laenud ja nõuded klientidele 13
0
0
2 239 759
2 439 759
2 208 823
30 936
Muud nõuded klientidele 14
0
9 391
0
9 391
9 391
0
Muud finantsvarad 15
0
2 073
0
2 073
2 073
0
Kokku finantsvarad korrigeeritud
soetusmaksumuses
2 405 001
2 239 759
4 844 760
4 613 824
30 936
Finantskohustised
korrigeeritud
soetusmaksumuses
Klientide hoiused ja saadud laenud 17
0
3 636 156
953 447
4 589 603
4 588 355
1 248
Allutatud kohustised 20
0
0
110 545
110 545
110 603
-58
Võlad hankijatele ja muud kohustised 18
0
22 995
0
22 995
22 995
0
Kokku
finantskohustised
korrigeeritud
soetusmaksumuses
0
3 659 151
1 063 992
4 723 143
4 721 953
1 190
Puhaskasum
kokku
kolmanda
taseme
finantsvaradest
muus
koondkasumis
oli
0
eurot.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
129
Kokku
õiglane
Bilansiline
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
Tase 1
Tase 2
Tase 3
väärtus 31.12.2020
väärtus 31.12.2020
Erinevus
Finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
Aktsiad
ja
fondiosakud
*
12
500
7 695
0
8 195
8 195
0
Omakapitaliinstru-mendid
õiglases
väärtuses
läbi
muu
koondkasumi
11
0
0
432
432
432
0
Võlakirjad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
32 331
0
0
32 331
32 331
0
Intressiswapid
ja
valuutaforwardid
12
0
4
0
4
4
0
Kokku
finantsvarad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
32 831
7 699
432
40 962
40 962
0
Finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
Intressiswapid
ja
valuutaforwardid
12
0
8
0
8
8
0
Kokku
finantskohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
0
8
0
8
8
0
Finantsvarad korrigeeritud soetusmaksumuses
Nõuded keskpangale 10
0
1 232 733
0
1 232 733
1 232 733
0
Nõuded krediidiasutustele 10
0
32 947
0
32 947
32 947
0
Nõuded investeerimisühingutele 10
0
5 473
0
5 473
5 473
0
Laenud ja nõuded klientidele 13
0
0
1 707 842
1 707 842
1 687 034
20 808
Muud nõuded klientidele 14
0
3 551
0
3 551
3 551
0
Muud finantsvarad 15
0
2 246
0
2 246
2 246
0
Kokku finantsvarad korrigeeritud
soetusmaksumuses
1 276 950
1 707 842
2 984 792
2 963 984
20 808
Finantskohustised
korrigeeritud
soetusmaksumuses
Klientide hoiused ja saadud laenud 17
0
2 192 452
537 581
2 730 033
2 726 562
3 471
Allutatud kohustised 20
0
0
76 553
76 553
75 444
1 109
Võlad hankijatele ja muud kohustised 18
0
20 789
0
20 789
20 789
0
Kokku
finantskohustised
korrigeeritud
soetusmaksumuses
0
2 213 241
614 134
2 827 375
2 822 795
4 580
Puhaskasum
kokku
kolmanda
taseme
finantsvaradest
muus
koondkasumis
oli
134
tuhat
eurot.
* Aktsiad ja fondiosakud sisaldavad Grupi tütarettevõtte AS LHV Varahaldus investeeringut pensionifondi osakutesse summas 6 788 tuhat eurot
(
3
1
.1
2
.2
0
1
9
:
7
6
9
5
t
u
h
a
t
)
.
V
a
s
t
a
v
a
l
t
i
n
v
e
s
t
e
e
r
i
m
i
s
f
o
n
d
i
d
e
seadusele
on
LHV
Varahalduse
kui
fondivalitseja
kohustuslik
osalus
0,5%
kõigist
osakutest
kohustuslikes pensionifondides, mida ta haldab.
Grupi juhatus on hinnanud finantsseisundi aruandes korrigeeritud soetusmaksumuses kajastatud varade ja kohustiste õiglast väärtust. Õiglase väärtuse hindamiseks diskonteeritakse tuleviku rahavood turuintressikõvera alusel.
Hierarhias
kasutatud
tasemed:
1.
Tase
1
–
aktiivsel
turul
noteeritud
hind
2.
Tase
2
–
hindamistehnika,
mille
sisendiks
on
turu
informatsioon
(sarnaste
tehingute
kursid
ja
intressikõverad)
3.
Tase
3
–
muud
hindamismeetodid
a)
Kvantitatiivne
teave
õiglase
väärtuse
mõõtmisel
kasutatud
oluliste
jälgimatute
sisendite
kohta
(kui
need
on
majandusüksuse
jaoks
välja
töötatud
ja
saadaval);
b)
kirjeldav
kirjeldus
õiglase
väärtuse
mõõtmise
tundlikkuse
kohta
mittejälgitavate
sisendite
muutuste
suhtes
(kui
muudatus
võib
põhjustada
õiglase
väär-
tuse mõõtmise olulist muutust); c) mittejälgitavate sisendite mõistlike võimalike muudatuste mõju
Finantsvarade
ja
finantskohustiste
tähtajalise
struktuuri
kohta
vt
riskide
juhtimise
osa
punkt
4.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
130
LISA
5
Tegevussegmendid
LHV Pank jagab oma äritegevusi 3 peamiseks äriseg- mendiks: jaepangandus, finantsvahendajad ning ettevõ- tete pangandus. Ärisegmendid moodustavad osa Grupist,
koos
eraldi
juurdepääsuga
finantsandmetele,
mis
on
ühtlasi
aluseks
äritulemuste
regulaarsel
jälgimisel
Grupi
otsustajate
poolt. Kogu planeerimine ja tulemusmõõdikute paikapanek toimub segmentide tasemel. Igas segmendis koostatakse
täielik
finantsseisundi
aruanne
ja
kasumiaruanne.
Grupil
on
planeerimine/mõõtmine
lisaks
eelpool
nimetatud
segmendi-
tasemetele ka osakondade tasemel.
Jaotus on tehtud kliendi/toote baasi alusel ning sarnased osakonnad on grupeeritud ühe segmendi alla.
Jaepangandus katab kõiki eraisikuid ja väikeseid juriidilisi
isikuid,
kelle
krediidiriskile
avatus
on
alla
500
tuhande
euro.
Tegemist
on
tavapärase
universaalpanganduse
segmenti-
dega, pakkudes makseteenust, pangakaarte, krediiti jne.
Ettevõtete
panganduse
segment
hõlmab
kõiki
suuri
ettevõt-
teid
ja
teisi
juriidilisi
isikuid,
kelle
krediidiriskile
avatus
on
üle
500 tuhande euro. Peamised tooted on laenud ja maksed.
Varahalduse
puhul
on
tegemist
pensioni
haldamise
segmen-
diga, sisaldades II ja III pensionisammast.
Järelmaksu- ja tarbijafinantseerimise segment on Eestis eraldi juriidiline isik, mis hõlmab eraisikutele pakutavat
väikelaenuäri.
Need
portfellid
on
suhteliselt
väikesed,
kuid
tulenevalt klientide erinevast maksepraktikast tuleb seda käsitleda eraldi segmendiga.
Finantsvahendajad hõlmavad fintech-ettevõtteid, kelle maksete maht on suur nii Eestis kui ka Ühendkuningriigis.
Selles
segmendis
kajastab
LHV
ka
tavalisi
makseteenuseid.
Muud
tegevused
sisaldavad
treasury
tegevusi,
mis
seisneb
sisemises finantseerimisteenuse pakkumises teistele
segmentidele
ning
LHV
Group
soolo
peamiselt
kapitali
ning
finantseerimisega seotud tegevusi.
AS-i LHV Group juhatus on määratud otsustajaks, vastu-
tades
rahaliste
eraldiste
ja
äritegevuse
kasumlikkuse
hinda-
mise eest. Segmendi poolt esitatud tulemused sisaldavad otseselt segmendiga seotud tulusid ja kulusid.
Segmendi poolt raporteeritud müügitulu sisaldab tulu segmentidevahelistest tehingutest, st teistele grupi ettevõ- tetele AS-i LHV Pank poolt antud laenud. Intressitulu ning
komisjoni-
ja
teenustasutulu
jagunemine
klientide
asukoha
lõikes on toodud lisades 7 ja 8. Grupil ei ole ühtegi klienti,
kelle
tulu
moodustaks
rohkem
kui
10%
vastavast
tulu
liigist.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
131
31.12.2020
Ettevõtete
J
ä
r
e
l
m
a
k
s
ja tarbija-
finantseeri-
Finantsva-
Muud
Segmenti- devahelised
(tuhandetes
eurodes)
Jaepangandus
pangandus
Varahaldus
mine
Eestis
hendajad
tegevused
elimineerimised
Kokku
Intressitulu, sh. 28 867
44 659
0
12 022
941
10 591
-8
707
88 373
V
ä
l
i
m
i
n
e
intressitulu
28 867
42 779
0
12 022
0
4 705
0
88 373
Sisemine
intressitulu
0
1 880
0
0
941
5 886
-8
707
0
Intressikulu -2 072
-6
246
-95
-1
880
0
-
1
8
2
9
5
8 707
-
1
9
8
8
1
Neto
intressitulu
26 795
38 413
-95
10 142
941
-7
704
0
68 492
Komisjoni- ja teenustasu tulu 8 284
1 000
14 966
708
21 160
0
0
46 118
Komisjoni- ja teenustasu kulu -1 042
-44
0
-635
-
1
1
0
3
2
-16
0
-
1
2
7
6
9
Dividenditulu 0
0
0
0
0
7 059
-7
059
0
Neto
teenustasutulu
7 242
956
14 966
73
10 128
7 043
-7
059
33 349
Netotulu
34 037
39 369
14 871
10 215
11 069
-661
-7
059
101 841
Netokasum finantsvaradelt -50
-1
707
0
17
911
0
1 584
Administratiiv- ja muud
tegevuskulud, tööjõukulud -13 213
-7
691
-6
389
-1
703
-9
588
-5
271
0
-
4
3
8
5
5
Ärikasum
20 774
31 677
9 189
8 512
1 498
-5
021
-7
059
59 570
Laenude
allahindluse kulu
-976
-9
363
0
-533
-26
0
0
-
1
0
8
9
8
Kasum
enne
maksustamist
19 798
22 314
9 189
7 979
1 472
-5
021
-7
059
48 672
Tulumaksukulu -1 825
-2
394
-844
-826
-521
-2
416
0
-8
826
Puhaskasum
jätkuvatelt
tegevustelt
17
973
19 920
8 345
7 153
951
-7
437
-7
059
39 846
Varad
kokku
1 722 042
3 050 474
34 352
65 851
147 604
226 450
-
2
7
5
3
6
6
4 971 407
Kohustised
kokku
2 172 121
1 274 941
1 109
47 778
1 274 941
110 882
-
1
5
5
6
4
1
4 726 131
31.12.2019
J
ä
r
e
l
m
a
k
s
ja tarbija-
finantseeri-
Muud
Segmenti- devahelised
(tuhandetes
eurodes)
Jaepangandus
Ettevõtete
pangandus
Varahaldus
mine
Eestis
Finantsva-
hendajad
tegevused
elimineerimised
Kokku
Intressitulu, sh. 18 907
35 107
0
11 209
752
10 626
-
1
5
1
8
7
61 414
V
ä
l
i
m
i
n
e
intressitulu
13 358
33 416
0
11 209
0
3 431
0
61 414
Sisemine
intressitulu
5 549
1 691
0
0
752
7 195
-
1
5
1
8
7
0
Intressikulu -3 723
-6
071
-145
-1
691
-10
-
1
7
5
7
3
15 187
-
1
4
0
2
6
Neto
intressitulu
15 184
29 036
-145
9 518
742
-6
947
0
47 388
Komisjoni- ja teenustasu tulu 6 754
2 147
12 869
602
14 654
0
0
37 026
Komisjoni- ja teenustasu kulu -502
-363
0
-674
-9
797
-13
0
-
1
1
3
4
9
Dividenditulu 0
0
0
0
0
6 630
-6
630
0
Neto
teenustasutulu
6 252
1 784
12 869
-72
4 857
6 617
-
6
630
25 677
Netotulu
21 436
30 820
12 724
9 446
5 599
-330
-6
630
73 065
Netokasum finantsvaradelt -10
-4
465
0
46
173
0
670
Administratiiv- ja muud
tegevuskulud, tööjõukulud -10 895
-7
661
-6
097
-1
881
-9
114
-3
536
0
-
3
9
1
8
4
Ärikasum
10 531
23 155
7 092
7 565
-3
469
-3
693
-6
630
34 551
Laenude
allahindluse kulu
-1 194
-1
736
0
-247
-33
0
0
-3
210
Kasum
enne
maksustamist
9 337
21 419
7 092
7 318
-3
502
-
3
693
-6
630
31 341
Tulumaksukulu -803
-1
640
-972
-760
-74
0
0
-4
249
Puhaskasum
jätkuvatelt
tegevustelt
8
5
3
4
19 779
6 120
6 558
-3
576
-3
693
-6
630
27 092
Varad
kokku
1 075 705
1 613 557
31 221
65 506
298 806
179 686
-
2
3
2
5
6
9
3 031 912
Kohustised
kokku
1 992 547
450 089
2 100
50 548
388 317
75 577
-
1
3
3
2
9
4
2 825 884
Grupi
intressitulude
geograafiline
jaotus
ning
jaotus
toodete
lõikes
on
toodud
lisas
7.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
132
LISA 6
Tütarettevõtted
ja
firmaväärtus
Seisuga
31.12.2020
on
Grupi
käesolevas
aruandes
konsoli-
deeritud tütarettevõtted:
•
AS
LHV
Pank
(Eesti,
osalus
100%)
•
AS
LHV
Varahaldus
(Eesti,
osalus
100%)
•
Cuber
Technology
OÜ
(Eesti,
osalus
100%)
•
AS
LHV
Finance
(Eesti,
osalus
65%
läbi
AS-i
LHV
Pank)
•
AS
LHV
Kindlustus
(Eesti,
osalus
65%)
AS LHV Pank asutas AS-i LHV Finance 2013. aastal ja omab selles 65% osalust. 35% mittekontrolliva osaluse
sissemakse
on
kajastatud
konsolideeritud
finantsseisundi
aruandes real "Mittekontrolliv osalus".
AS LHV Group maksis 2020. aastal 5 200 tuhande euro
suuruse
rahalise
sissemakse
65%
osaluse
eest
AS-is
LHV
Kindlustus ja mittekontrolliv osalus maksis 2 800 tuhande euro suuruse rahalise sissemakse 35% osaluse eest.
Nimetatud mittekontrolliva osaluse sissemakse on kajas- tatud konsolideeritud finantsseisundi aruandes real "Mitte- kontrolliv osalus”.
Seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019 pole
Grupil sidusettevõtteid. Seisuga 31. detsember 2020 koosneb AS LHV Group konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes firmaväärtus summas 3 614 tuhat eurot järgnevast:
•
AS
LHV
Varahaldus
osaluste
omandamisel
tekkinudfir-
maväärtus summas 1 044 tuhat eurot;
•
Danske Capital AS ostulepingu järgselt tekkinudfir-
maväärtus
AS-l
LHV
Varahaldus
summas
2
570
tuhat
eurot
Seisuga
31.
detsember
2020
ja
31.
detsember
2019
viidi
läbi
firma-väärtuse
väärtuse
languse
test.
Firmaväärtuse
raha
genereerivaks
üksuseks
on
AS
LHV
Varahaldus.
Kasutus-
väärtuse arvestus põhineb järgnevatel eeldustel, mis põhi- nevad viie aasta prognoosil:
•
valitsetava vara mahu kasvuks prognoositakse 8%
aastas
(2020:
12%).
2021.
aastat
mõjutab
negatiivselt
II
pensionisamba
reform,
kuid
2023.
aastaks
eeldatakse,
et
varade
maht
jõuab
taas
2020.
aasta
lõpu
tasemele;
•
2020.
aastal
õnnestus
LHV
Varahaldusel
esmakordselt
teenida edukustasu, mida tulevastes prognoosides
pole
arvesse
võetud.
Kõik
ettevõttesisesed
eesmärgid
on püstitatud sellisel tasemel, et nende saavutamine
võimaldaks
LHV
Varahaldusel
teenida
edukustasu
ka
tulevastel
aastatel.
Ilma
edukustasuta
eeldatakse
fondi-
valitseja
tulude
kasvu
keskmiselt
–4%
aastas
(2020:
–18%);
•
Tulenevalt
majanduskeskkonnast
eeldatakse
kaudsete
kulude kasvu 5% aastas (2020: 4%);
•
Rahavoogude
diskontomäärana
on
kasutatud
15%
(2020: 15%).
Põhieelduste
väärtuste
kasutamisel
tugines
juhatus
eelne-
vate perioodide kogemustele ja oma parimale hinnangule tõenäoliste ootuste osas. Ootuseid on muudetud konser- vatiivsemaks tulenevalt muutustest turuolukorras ning
seadusandluses.
Kasutusväärtuse
testi
tulemusena
ületab
seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019 raha
genereeriva
üksuse
kaetav
väärtus
tema
bilansilist
väärtust,
mistõttu ei ole tehtud allahindlusi.
Seisuga
31.
detsember
2020
on
Grupil
kaks
tütarettevõtet
(31.12.2019:
üks),
AS
LHV
Kindlustus
ja
AS
LHV
Finance
(ka
2019.
aastal), kellel on Grupile mittekontrollivad osalused.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
133
Järgnevalt
on
toodud
finantsinformatsioon
AS-i
LHV
Finance
ja
AS-i
LHV
Kindlustus
kohta.
Informatsioon on esitatud enne omavaheliste tehingute elimineerimist.
AS LHV Finance
AS
LHV
Kindlustus
Lühendatud
finantsseisundi
aruanne
31.12.2020
31.12.2019
31.12.2020
Laenud
ja
nõuded
klientidele
ning
muud
lühiajalised
varad
65 804
65 415
0
Põhivarad
45
91
233
Lühiajalised
kohustised
1 808
1 966
133
Pikaajalised
kohustised
45 970
48 582
0
Netovarad
kokku
18 071
14 958
100
Lühendatud
kasumiaruanne
ja
muu
koondkasum
Neto
intressi-
ja
teenustasutulud
10 215
9 446
0
Kasum/kahjum
enne
makse
7 979
7 318
-551
Tulumaksukulu
-826
-760
0
Puhaskasum
7 153
6 558
-551
Kokku koondkasum
7 153
6 558
-551
Mittekontrolliva
osaluse
osa
kasumist/kahjumist
ja muust koondkasumist
2 089
2 296
-193
Lühendatud
rahavoogude
aruanne
Rahavoog
äritegevusest
9 411
-4
925
-407
Makstud
intressid
-1 899
-1 636
0
Makstud tulumaks
-826
-760
0
Neto
rahavoog
äritegevusest
6 686
-7 321
-407
Neto
rahavoog
investeerimistegevusest
0
-87
-244
Neto
rahavoog
finantseerimistegevusest
-6
684
7 403
5 200
Raha ja raha
ekvivalentide muutus
2
-5
7 349
Raha
ja
raha
ekvivalendid
aruandeperioodi
alguses
0
5
0
Raha
ja
raha
ekvivalendid
aruandeperioodi
lõpus
2
0
7 349
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
134
LISA 7
Neto
intressitulu
Intressitulu (tuhandetes eurodes)
Lisa
2020
2019
Intressitulu
kasutades
efektiivse
intressimäära
meetodit
Ettevõtluslaenud
46 834
37 129
sh
laenud
seotud
osapooltele
24
31
27
sh
faasi
3
intressid*
129
164
Järelmaks
3 708
3 968
Tarbimislaenud
8 314
7 240
Eralaenud
2 109
1 744
Hüpoteeklaenud
18 170
5 248
Finantsvõimenduse
laenud
ja
väärtpaberite
laenamine
753
500
Krediitkaardilaenud
849
813
Nõuetelt
krediidiasutustele
ja
investeerimisühingutele
33
270
Muud laenud
3 709
893
Vahesumma
84 479
57 805
Muu
sarnane
intressitulu
Liising
4 329
3 253
sh
laenud
seotud
osapooltele
24
4
3
Võlakirjad
sh
FVOCI
võlakirjad
sh
võlakirjad
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
12
-435
-
-435
356
-
356
Vahesumma
3 894
3 609
Kokku
88 373
61 414
Intressikulu
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
-7 570
-5 579
sh seotud osapoolte hoiused
24
-17
-8
Nõuded
keskpangale
-5 966
-4 264
Allutatud
kohustised
20
-6 345
-4 183
sh
laenud
seotud
osapooltelt
24
-342
-373
Kokku
-19 881
-14 026
Neto
intressitulu
68 492
47 388
Laenude
intressitulud
kliendi
asukoha
järgi
(ei
sisalda
intressitulusid
pankadelt
ja
võlakirjadelt):
(tuhandetes
eurodes)
2020
2019
Eesti
88 775
60 788
Kokku
88 775
60 788
*
K
u
n
a
e
n
a
m
i
k
f
a
a
s
i
3
l
a
e
n
e
m
ü
ü
a
k
s
e
i
n
k
a
s
s
o
f
i
r
m
a
d
e
l
e
,
o
n
f
a
a
s
i
3
i
n
t
r
e
s
s
i
d
k
õ
i
g
i
s
laenuportfellides
marginaalsed,
välja
arvatud
ettevõtluslaenude
portfellis.
Grupi
intressitulude
jaotus
tegevus
tegevuste
lõikes
on
esitatud
lisas
5.
laenuportfell
on
esitatud
lisas
13.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
135
LISA
8
Neto
komisjoni-
ja
teenustasutulu
Komisjoni-
ja
teenustasutulu
Lisa
2020
2019
Väärtpaberivahendus-
ja
komisjonitasud
4 825
3 658
sh seotud osapooled
24
13
22
Varahaldus-
ja
sarnased
tasud
18 629
15 831
sh Grupi poolt valitsetavad fondid *
24
14 958
12 860
Valuuta
konverteerimise
tasud
3 406
1 867
Tasud
kaartidelt
ja
arveldustelt
15 171
12 485
Tarbimislaenu-
ja
järelmaksu
teenustasud
709
602
Muud
teenustasutulud
3 378
2 583
Kokku
46 118
37 026
Komisjoni-
ja
teenustasukulu
Makstud
väärtpaberivahendus-
ja
komisjonitasud
-1 062
-546
Kaartidega
seotud
kulud
-4
722
-
3
9
7
9
Terminalitehingutega
seotud
kulud
-4
498
-3
967
Arveldustega
seotud
kulud
-788
-692
Sularahaautomaatidega
seotud
kulud
-1 058
-1 159
Muud
teenustasukulud
-641
-1 006
Kokku
-12 769
-11 349
Neto
teenustasutulu
33 349
25 677
*
Valitsemistasud
pensioni-
ja
investeerimisfondidelt
on
kindlaksmääratud
protsent
fondi
koguvaradest
ning
varieerub
vahemikus
0,39%
-
2%
aastas. Pensionifondide valitsemistasusid langetati alates 2019. aasta septembrist ja on nüüd vahemikus 0,39% - 1.2%.
Komisjoni-
ja
teenustasutulu
kliendi
asukoha
järgi
2020
2019
Eesti
46 118
36 978
Muud
0
48
Kokku
46 118
37 026
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
136
LISA
9
T
e
g
e
v
u
s
k
u
l
u
d
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
2020
2019
Palk ja boonused
18 380
14 883
Sotsiaal-
ja
muud
maksud*
5 530
4 382
Tööjõukulud
kokku
23 910
19 265
IT kulud
3 403
2 829
Info-
ja
pangateenused
1 005
868
Turunduskulud
1 822
2 089
Kontorikulud
672
633
Transpordi-
ja
sidekulud
279
276
Töötajate
koolitus-
ja
lähetuskulud
317
690
Muud
sisseostetud
teenused
3 847
3 324
Muud
administratiivkulud
3 879
3 807
Põhivara
kulum
16
4 359
4 674
Kasutusrendimaksed
125
327
Muud
tegevuskulud
356
486
Muud
tegevuskulud
kokku
20 064
20 003
Tegevuskulud
kokku
43 974
39 268
*
kogusumma
sotsiaal-,
tervise-
ja
muude
kindlustuste
eest
LHV
Grupi
keskmine
töötajate
arv
2020.
aastal
oli
473
(2019:
409).
Alates
2018
on
pensionifondi
kliendilepingutega
seotud
müügikulud
kapitaliseeritud
immateriaalse
põhivarana
vastavalt
kliendisuhte eeldatavale elueale 20 aastat.
Juhul,
kui
need
müügikulud
oleks
kajastatud
kuludena
ja
mitte
kapitaliseeritud,
siis
“Turunduskulud”
oleks
olnud
1
584
tuhat
eurot kõrgemad.
LISA
10
Nõuded
keskpangale,
krediidiasutustele
ja
investeerimisühingutele
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Nõudmiseni
hoiused
ja
tähtajalised
hoiused
kuni
3
kuud
*
180 326
38 420
Kohustuslik
reservkapital
keskpangas
41 253
29 426
Nõudmiseni
hoiused
keskpangas
*
2 171 958
1 206 307
Kokku
2 393 537
1 271 153
*
raha
ja
raha
ekvivalendid
rahavoogude
aruandes
2 352 284
1 244 727
Nõuete jaotus riikide lõikes on esitatud riskide juhtimise osas punktis 2. Kohustusliku reservkapitali nõue seisuga 31.
detsember
2020
oli
1%
(2019:
1%)
kõigist
finantseerimisallikatest
(klientide
hoiused
ja
saadud
laenud).
Reservi
nõuet
täide-
takse kuu keskmi¬sena eurodes või keskpanga poolt eelnevalt aktsepteeritud välisfinantsvarades.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
137
LISA
11
Omakapitaliinstrumendid
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
muu
koondkasumi
aruande
Omakapitaliinstrumendid 31.12.2018
298
Omakapitaliinstrumentide
ümberhindamine
134
Omakapitaliinstrumendid 31.12.2019
432
Omakapitaliinstrumentide
müük
-432
Omakapitaliinstrumendid 31.12.2020
0
Seisuga
31.
detsember
2019
oli
Grupil
VISA
aktsiaid
summas
432
tuhat
eurot.
Seisuga
31.
detsember
2019
oli
muude
reser-
vide saldo omakapitalis 212 tuhat eurot, vt ka lisa 21. Aruandeperioodi jooksul müüdi VISA aktsiaid.
LISA 12
Finantsvarad
ja
-kohustised
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
Kohustuslikult
määratud
kui
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande
31.12.2020
Aktsiad
ja
fondiosakud
479
Võlakirjad
322 699
Fondiosakud
6 788
sh
investeeringud
valitsetavatesse
pensionifondidesse
6 788
Valuutaforwardid
89
Finantsvarad
kokku
330 055
Intressiswapid
ja
valuutaforwardid
221
Finantskohustised
kokku
221
Kohustuslikult
määratud
kui
õiglases
väärtuses
muutustega
läbi
kasumiaruande:
31.12.2019
Aktsiad
ja
fondiosakud
500
Võlakirjad
32 331
Fondiosakud
7 695
sh
investeeringud
valitsetavatesse
pensionifondidesse
7 695
Valuutaforwardid
4
Finantsvarad
kokku
40 530
Intressiswapid
ja
valuutaforwardid
8
Finantskohustised
kokku
8
Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande 31.12.2018
46 856
Netosoetused
ja
-müügid
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
kajastatavatelt
investeeringutelt
-6 869
Intressitulu
(lisa
7)
356
Ümberhindlus
187
Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande 31.12.2019
40 530
Netosoetused
ja
-müügid
õiglases
väärtuses
muutusega
läbi
kasumiaruande
kajastatavatelt
investeeringutelt
287 498
Negatiivne
intressitulu
(lisa
7)
-435
Ümberhindlus
2 462
Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande 31.12.2020
330 055
Investeeringute õiglaseks väärtuseks on noteeritud väärt- Grupi poolt valitsevate
pensioni- ja investeerimisfondide
paberite puhul nende ostunoteering (riskide juhtimise osa punkt 5). 2020. aastal saadi võlakirjade ümberhindlusest
kasumit
865
tuhat
eurot
(2019:
86
tuhat
eurot).
Intressiswa-
pide ümberhindlusest ei saadud 2020. ja 2019. aastal ei kasumit ega kahjumit.
hallatavate varade maht oli seisuga 31. detsember 2020 1
537
miljonit
eurot
(31.12.2019:
1
374
miljonit
eurot).
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
138
LISA
13
Laenud
ja
nõuded
klientidele
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Laenud
juriidilistele
isikutele
1 367 540
954 970
sh
ettevõtluslaenud
1 192 803
815 740
sh
liising
102 297
66 060
sh
arvelduskrediit
30 338
31 193
sh
kaubalaenud
20 497
32 761
sh
finantsvõimenduslaenud
5 551
3 148
sh
krediitkaardid
ja
järelmaks
519
679
sh
laenud
korteriühistutele
7 135
-
sh faktooring
8 400
5 389
Laenud
eraisikutele
858 141
738 168
sh
järelmaks
14 294
16 121
sh
hüpoteeklaenud
695 204
587 855
sh
tarbimislaenud
52 202
49 424
sh
eralaenud
50 264
44 776
sh
liising
26 554
23 427
sh
finantsvõimenduslaenud
6 366
2 840
sh
krediitkaardilaenud
7 232
7 263
sh
arvelduskrediit
23
34
sh
õppelaen
974
749
sh
kinnisvaraliising
5 027
5 679
Kokku
2 225 681
1 693 138
sh
laenud
seotud
osapooltele
(lisa
24)
4 096
3 290
Allahindlus
-16 858
-6 104
Kokku
2 208 823
1 687 034
Ettevõttelaenud,
sh
T
a
r
b
i
m
i
s
-
l
a
e
n
u
d
,
s
h
Erakliendi-
l
a
e
n
u
d
, s
h
hüpoteek-
laenud,
Muutused allahindlustes
arvelduskrediit,
faktoo-
krediitkaardid,
Võimendus-
arvelduskrediit,
12 kuud 2020
ring, korteriühistute
laenud, kaubalaenud
järelmaksu-
laenud
õppelaen,
laenud
Liising
kinnisvaraliising
Kokku
Seisuga 01.01.
-
3
8
1
9
-789
-6
-639
-851
-
6
1
0
4
Aasta
jooksul
moodustatud/tühistatud
allahindlused
1 714
534
2
235
528
3 013
Aasta jooksul välja
kantud
-11 345
-923
-21
-981
-498
-13 767
Seisuga 31.12.2020
-13 449
-1 178
-25
-1 385
-821
-16 858
Muutused allahindlustes 12 kuud 2019
Seisuga 01.01.
-9
035
-735
-3
-467
-36
-10 276
Aasta
jooksul
moodustatud/tühistatud
allahindlused
7 544
583
1
253
28
8 409
Aasta jooksul välja
kantud
-2 328
-637
-5
-424
-843
-4 237
Seisuga 31.12.2019
-
3
8
1
9
-789
-6
-639
-851
-
6
1
0
4
Aasta
jooksul
moodustatud
allahindlused
erinevad
kasumiaruandes
kajastatud
laenude
allahindluse
kulust
aasta
jooksul
sisse nõutud summadest, mis olid varem maha kantud kui lootusetud nõuded. Nimetatud laekumised kanti kasumiaru- andes otse laenude allahindluse reale.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
139
Liisingu
neto-
ja
brutoinvesteeringud
tähtaegade lõikes
Brutoinves-
teering
Teenimata
intressitulu
Allahindlus
Liisingnõuete
nüüdisväärtus
kuni 1 aasta
43 519
-4 009
-413
39 097
1-5 aastat
89 314
-6 325
-899
82 100
üle 5 aasta
9 865
-2 128
-83
7 654
Kokku 31.12.2020
142 698
-12 462
-1
385
128 851
kuni 1 aasta
26 375
-2 710
-164
23 501
1-5 aastat
68 211
-4 395
-457
63 359
üle 5 aasta
2 753
-107
-18
2 628
Kokku 31.12.2019
97 339
-7
212
-639
89 488
Krediidiriskile
avatud
positsioonide
ning
laenude
tagatiste
kohta
on
info
riskide
juhtimise
osas
punktis
2.
Antud laenude jaotus valuutade lõikes on ära toodud riskide juhtimise osas punktis 3.
Laenude
jaotus
tähtaegade
lõikes
on
esitatud
riskide
juhtimise
osas
punktis
4.
Laenude
geograafiline
jaotus
on
esitatud
riskide
juhtimise
osas
punktis
2.
Intressitulud
antud
laenudelt,
vt
lisa
7
LISA 14
Muud
nõuded
klientidele
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
V
a
r
a
h
a
l
d
u
s
t
a
s
u
d
k
l
i
e
n
t
i
d
e
l
t
8 152
1 057
sh
seotud
osapooled
(lisa
24)
6 949
835
Muud
tasud
klientidele
teenuste
osutamise
eest
1 230
2 494
Maksed
teel
9
0
Kokku
9 391
3 551
Kõik
tasud
laekuvad
12
kuu
jooksul
aruandekuupäevast
ja
on
seetõttu
käibevara.
LISA 15 Muud varad
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Finantsvarad
Balti
börside
garantiideposiidid
15
10
V
I
S
A
j
a
MasterCard
tagatisdeposiidid
2 058
2 236
Vahesumma
2 073
2 246
Mittefinantsvarad
E
t
t
e
m
a
k
s
e
d
F
i
n
a
n
t
s
i
n
s
p
e
k
t
s
i
o
o
n
i
l
e
831
503
Muud
ettemaksed
*
1 351
1 458
Vahesumma
2 182
1 961
Kokku
4 255
4 207
*
E
t
t
e
m
a
k
s
e
d
k
o
n
t
o
r
i
r
u
u
m
i
d
e
r
e
n
d
i
,
k
i
n
d
l
u
s
t
u
s
e
,
i
n
f
o
t
e
e
n
u
s
t
e
,
ajakirjandusväljaannete
ja
koolituste
eest.
Ettemaksed
laekuvad
tagasi
või
kasutatakse
ära
12
kuu
jooksul
arvates
aruandekuupäevast
ja
seetõttu
on
arvele
võetud
käibevarana.
Balti
börside
g
a
r
a
n
t
i
i
d
e
p
o
s
i
i
d
i
d
o
n
T
a
l
l
i
n
n
a
,
R
i
i
a
j
a
V
i
l
n
i
u
s
e
b
ö
r
s
i
d
e
l
t
e
h
t
a
v
a
t
e
v
ä
ä
r
t
p
a
b
e
r
i
t
e
h
i
n
g
u
t
e
t
a
g
a
m
i
s
e
k
s
n
i
n
g
V
I
S
A
j
a
MasterCard
deposiidid
krediitkaardite-
hingute. tagamiseks, mistõttu käsitletakse mõlemaid pikaajalise varana.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
140
LISA 16
Materiaalne
ja immateriaalne
põhivara
Kliendilepin-
Immate-
Kokku
Immate-
gute
soetu-
riaalne
(tuhandetes
eurodes)
Materiaalne
põhivara
Kasutusõi-
gusega
varad
materiaalne
põhivara
riaalne
põhivara
sega
seotud
kulud
põhivara
kokku
Kokku
Saldo 31.12.2018
Soetusmaksumus
4 129
0
4 129
8 923
12 436
21 359
25 488
Akumuleeritud
kulum
-2 994
0
-2 994
-4 458
-1 431
-5 889
-8 883
Jääkmaksumus 31.12.2018
1 135
0
1 135
4 465
11 005
15 470
16 605
Soetatud
põhivara
1 336
0
1 336
864
0
864
2 200
Müüdud põhivara
-15
0
-15
0
0
0
-15
K
a
p
i
t
a
l
i
s
e
e
r
i
t
u
d
müügikulutused
0
0
0
0
1 584
1 584
1 584
Muudatused
arvestuspõhimõtetes
0
5 676
5 676
0
0
0
5 676
Mahakantud
põhivara
-338
0
-338
-1 435
0
-1 435
-1 773
A
m
o
r
t
i
s
a
t
s
i
o
o
n
i
k
u
l
u
(
L
i
s
a
9
)
-562
-899
-1 461
-1 751
- 1461
-3 213
-4 674
Saldo 31.12.2019
Soetusmaksumus
5 112
5 676
10 788
8 352
14 020
22 372
33 160
Akumuleeritud
kulum
-3 203
-899
-4 102
-4 775
-2 892
-7 667
-11 769
Jääkmaksumus 31.12.2019
1 909
4 777
6 686
3 577
11 128
14 705
21 391
Soetatud
põhivara
1 651
0
1 651
1 105
0
1 105
2 756
K
a
p
i
t
a
l
i
s
e
e
r
i
t
u
d
müügikulutused
0
0
0
0
1 944
1 944
1 944
Mahakantud
põhivara
0
-230
-230
0
0
0
-230
A
m
o
r
t
i
s
a
t
s
i
o
o
n
i
k
u
l
u
(
L
i
s
a
9
)
-780
-972
-1 752
-804
-1 803
-2 607
-4 359
Saldo 31.12.2020
Soetusmaksumus
6 763
5 446
12 209
9 457
15 964
25 421
37 630
Akumuleeritud
kulum
-3 983
-1 641
-5 624
-5 579
-4 695
-10 274
-15 898
Jääkmaksumus 31.12.2020
2 780
3 805
6 585
3 878
11 269
15 147
21 732
Materiaalne põhivara sisaldab arvuteid ja kontoritehnikat, mööblit, kontori renoveerimiseks tehtud kapitaliseeritud
kulusid.
Immateriaalne
vara
sisaldab
litsentse,
kliendilepin-
guid ja arenduskulusid.
2020. ja 2019. aastal ei ilmnenud märke materiaalse või immateriaalse põhivara kasutusväärtuse langusest.
Kasutusõiguse
varade
bilansiline
väärtus
ja
aasta
jooksul
toimunud muutused on avalikustatud lisas 19.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
141
LISA
17
Klientide
hoiused
ja
saadud
laenud
31.12.2020
(tuhandetes
eurodes)
Eraisikud
Finantsvahendajad
Juriidilised
isikud
Avalik
sektor
31.12.2020 kokku
Nõudmiseni
hoiused
745 304
1 043 509
1 425 894
420 460
3 635 167
Tähtajalised
hoiused
256 764
10 118
194 403
22 017
483 302
Saadud
laenud
0
0
268 442
200 000
468 442
Tekkepõhine
intressikohustis
1 208
0
230
6
1 444
Kokku
1 003 276
1 053 627
1 888 969
642 483
4 588 355
sh
seotud
osapooled
(lisa
24)
1 791
0
19 527
0
21 318
31.12.2019
(tuhandetes
eurodes)
Eraisikud
Finantsvahendajad
Juriidilised
isikud
Avalik
sektor
31.12.2020 kokku
Nõudmiseni
hoiused
525 938
376 068
1 267 180
20 293
2 189 479
Tähtajalised
hoiused
415 349
0
90 100
3 100
508 549
Saadud
laenud
0
0
25 643
0
25 643
Tekkepõhine
intressikohustis
2 692
0
196
3
2 891
Kokku
943 979
376 068
1 383 119
23 396
2 726 562
sh
seotud
osapooled
(lisa
24)
1 308
0
14 755
0
16 063
LHV
Pangal
on
Euroopa
Investeerimisfondiga
(EIF)
taga-
mata 10-aastane laenuleping summas 12,5 miljonit eurot, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõ- tete laenuvõimalusi. 31. detsembri 2020 seisuga oli pank laenusummast kasutusele võtnud 12 250 tuhat eurot ja põhisummat tagasi maksnud summas 3 604 tuhat eurot.
Bilansiline
jääk
seisuga
31.
detsember
2020
on
8
646
tuhat
eurot.
Seisuga
31.
detsember
2020
oli
pank
saanud
20
000
tuhat
eurot
laenu
Põhjamaade
Investeerimispangalt
(NIB)
ja
põhisummat tagasi maksnud summas 8 889 tuhat eurot.
31. detsembri 2020 seisuga on NIB-lt saadud laenu jääk summas 11 111 tuhat eurot. NIB laen makstakse täielikult tagasi 2023. aastal.
2020.
aasta
juunis
korraldas
LHV
Pank
edukalt
rahvusvahe-
listele
investoritele
suunatud
pandikirjade
esmaemissiooni
mahus
250
miljonit
eurot.
Viieaastase
tähtajaga
pandikirjade
emissioonil
osales
31
institutsionaalset
investorit
ja
intressi-
määraks
kujunes
0,12%.
LHV
Panga
emissioon
oli
esimene
esmaemissioon pärast COVID-19 kriisi algust. Emissioon
sai
Moody’selt
reitingu
Aa1
ning
see
noteeriti
Dublini
börsil.
Kolmandas kvartalis kaasas pank Euroopa Keskpanga
TLTRO-III
programmi
kaudu
200
miljoni
euro
ulatuses
nega-
tiivse intressimääraga vahendeid.
Enamiku klientide hoiuste ja saadud laenude nominaalne intressimäär on võrdne nende sisemise intressimääraga, kuna muid olulisi tasusid ei ole makstud.
Klientide
hoiuste
ja
saadud
laenude
jaotus
valuutade
lõikes
on ära toodud riskide juhtimise osas punktis 3.
Klientide hoiuste ja saadud laenude jaotus tähtaegade lõikes on esitatud riskide juhtimise osas punktis 4.
Klientide hoiuste ja saadud laenude regionaalne ja riski kontsentratsiooni jaotus on esitatud riskide juhtimise osas punktis 2.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
142
LISA
18
Võlad
hankijatele
ja
muud
kohustised
Finantskohustised
(tuhandetes
eurodes)
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Võlgnevused
hankijatele
2 058
5 033
Muud
lühiajalised
kohustised
5 591
3 067
Tekkepõhine
intress
allutatud
laenudelt
20
603
444
Rendikohustised
19
3 394
4 672
Maksed teel
10 952
7 395
Väljastatud
finantsgarantiid
397
178
Vahesumma
Mitte-finantskohustised
Väljastatud
tegevusgarantiid
22 995
299
20 789
266
Maksuvõlad
1 820
1 230
Võlgnevused
töövõtjatele
2 202
1 705
sh seotud osapooled
24
91
73
Muud
lühiajalised
võlgnevused
239
324
Vahesumma
4 560
3 525
Kokku
27 555
24 314
Võlgnevused töötajatele koosnevad aruandeperioodil maks- mata töötasudest, boonuse- ja puhkusereservi kohustistest
ning
võlgnevuste
suurenemine
on
tulenenud
töötajate
lisandu-
misest aasta jooksul.
Maksed
teel
koosnevad
välisvaluutamaksetest
ning
väärtpabe-
ritehingute
vahendamisest
tekkinud
võlgnevustest
klientidele.
Kõik kohustised, v.a finantsgarantiid, kuuluvad tasumisele 12
kuu
jooksul
ja
kajastatakse
seetõttu
lühiajaliste
kohustistena.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
143
LISA 19
Kasutusõiguse
varad
ja
rendikohustised
Grupp rendib kontoriruume. Alates 1. jaanuarist 2019, kajastab Grupp rendilepinguid kasutusõiguse varana ja vastava kohustisena kuupäeval, mil renditav vara on kasu- tamiseks saadaval. Kõik rendilepingud on katkestatavad poolte kokkuleppel. 2020. aastal on kasutusrendimakseid, st väheväärtuslikke ja lühiajalisi rente, kontoriruumidelt tehtud summas 125 tuhat eurot (2019: 327 tuhat eurot).
Seisuga 1. jaanuar 2019 diskonteeriti tulevased tühista- matud rendimaksed summas 4 512 tuhat eurot, kasutades Grupi keskmist sisemist laenuintressi määra 3,75%. Selle
tulemusel
suurenes
seisuga
1.
jaanuar
2019
Grupi
finants-
seisundi aruandes varade maht 4 042 tuhat eurot ning
kohustiste
maht
4
042
tuhat
eurot.
2020.
aasta
jooksul
lahu-
tati
kasutusõiguse
varadest
ja
rendikohustisest
seoses
uue
rendivaraga 315 tuhat eurot. 2019. aasta jooksul kajastati
uute
rendipindadega
seonduvalt
kasutusrendi
varasid
ning
rendikohustisi
lisaks
summas
1
634
tuhat
eurot.
Kasutusõi-
guse
varade
jääk
on
avalikustatud
lisas
16.
Rendikohustise
saldo on avalikustatud lisas 18. Rendikohustiste intressi- kulud olid 144 tuhat eurot (2019: 81 tuhat eurot) ja kasutu- sõiguse varade kulum oli 971 tuhat eurot (2019: 899) tuhat eurot (lisa 16). Rendikohustise põhiosa tagasimaksed olid summas 963 tuhat eurot (2019: 1 003 tuhat eurot).
LISA 20
Allutatud
kohustised
Vastavalt Grupi äritegevusele on rahavoogude aruandes
finantseerimistegevusena
kajastatud
saadud
laenudena
ainult allutatud kohustised, kuna muud saadud laenud on tavapärase äritegevuse osa. Käesolevas lisas on toodud allutatud kohustiste muutused, sh rahalised või mitteraha- lised liikumised ning valuutakursi mõjud, juhul kui neid on aruandeperioodil või võrreldaval perioodil toimunud.
Grupp on võtnud allutatud laene pikaajaliste vahendite suurendamise eesmärgil. Allutatud laenudest tulenevad
nõuded
kuuluvad
Grupi
pankroti
korral
rahuldamisele
peale
kõigi muudest kohustustest tulenevate nõuete rahulda- mist, kuid enne aktsionäride nõuete rahuldamist. Allutatud
kohustiste
saldo
iga
aruandeperioodi
lõpus
on
välja
toodud
alljärgnevas tabelis.
Allutatud kohustised
(tuhandetes
eurodes)
Emiteerimise aasta
Summa
Intressimäär
Lunastustähtaeg
2018
20 000
6,0%
28. november 2028
2019
20 000
6,0%
28. november 2028
2019
20 000
8,0%
-
2020
35 000
6,0%
28. september 2030
2020
15 000
9,5%
-
Allutatud
kohustised
seisuga
31.12.2017
30 900
Allutatud
kohustised
seisuga
31.12.2018
50 900
Allutatud
kohustised
seisuga
31.12.2019
75 000
Allutatud
kohustised
seisuga
31.12.2020
110 000
2020. aastal lunastati allutatud võlakirju summas 15 000 tuhat eurot. Grupp sai 2020. aastal allutatud kohustisi summas 50 000 tuhat eurot.
Intressikulud allutatud kohustistelt iga aruandeperioodi kohta ning intressikohustis iga aruandeperioodi lõpu seisuga on välja toodud alljärgnevas tabelis. Intressikohustised on finantsseisundi aruandes arvele võetud, kasutades sisemist intressimäära.
Intressikohustis allutatud kohustistelt
(tuhandetes
eurodes)
Tekkepõhine
intressikohustis
allutatud
kohustistelt
31.12.2018
314
2019.
aasta
intressikulu
(lisa
7)
4 182
2019.
aastal
välja
makstud
-4 052
T
e
k
k
e
p
õ
h
i
n
e
i
n
t
r
e
s
s
i
k
o
h
u
s
t
i
s
allutatud
kohustistelt
31.12.2019
(lisa
18)
444
2020.
aasta
intressikulu
(lisa
7)
6 345
2020.
aastal
välja
makstud
-6 186
T
e
k
k
e
p
õ
h
i
n
e
i
n
t
r
e
s
s
i
k
o
h
u
s
t
i
s
allutatud
kohustistelt
31.12.2020
(lisa
18)
603
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
144
LISA 21
Omakapital
aktsiaseltsis
Tehingud
aktsiate
ja
ülekursiga
Aeg
Aktsia
hind
Aktsiakapital
Ülekurss
Kokku
Aktsiakapital seisuga 31.12.2018
26 016
46 653
Aktsiakapitali
sissemaksed
juuli 2019
3.0
238
475
713
Aktsiakapitali
sissemaksed
september 2019
11.5
2 200
23 008
25 208
Aktsiakapital seisuga 31.12.2019
28 454
70 136
Aktsiakapitali
sissemaksed
aprill 2020
4.65
365
1 332
1 697
Aktsiakapital seisuga 31.12.2020
28 819
71 468
Aktsiakapital on täies ulatuses sisse
makstud rahas.
Osa võimalikest
dividendidest
(1/3 2018–2020
makstud
Aktsiate nimiväärtus on 1 euro ja aktsiate arv seisuga 31. detsember 2020 28 819 092 (31.12.2019: 28 454 079). Iga
aktsia
annab
aktsionärile
üldkoosolekul
1
hääle.
Ettevõtte põhikirjajärgne minimaalne aktsiakapital on 15 miljonit eurot ja maksimaalne aktsiakapital on 60 miljonit eurot (31.12.2019: 15 ja 60 miljonit eurot).
Olulist mõju AS-is LHV Group omavad 23,4% hääleõigu- sega Rain Lõhmus ja 9,7% hääleõigusega Andres Viise- mann (31.12.2019: 23,7% ja 9,8%).
Aruandeaastal
maksis
Grupp
aktsionäridele
dividende
0,19
(2019: 0,21) eurosenti aktsia kohta, mis teeb kogusummas 5 406 (2019: 5 463) tuhat eurot.
dividendidest)
maksustatakse
madalama
maksumääraga
14/86 ja ülejäänu 20/80. Kaasnev tulumaksukulu oleks 25 328 (2019: 18 623, kasutades 20/80 maksumäära) tuhat eurot.
Kohustuslik
reservkapital
omakapitali
koosseisus
koosneb:
(tuhandetes
eurodes)
Seisuga 31. detsember 2020 moodustas Grupi jaotamata
kasum
128
385
tuhat
eurot
(31.12.2019:
94
228
tuhat
eurot).
Seisuga 31. detsember 2020 on võimalik dividendidena
omanikele
välja
maksta
103
057
(2019:
75
605)
tuhat
eurot.
Muud
reservid
konsolideeritud
omakapitali
muutuste
aruandes
koosnevad:
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Õiglases
väärtuses
muutusega
muus
koondkasumis
kajastatud
omakapitaliinstrumentide
ümberhindluse
reserv
(Lisa
11)
0
212
Töötajatele
väljastatud
optsioonide
reserv
3 409
3 068
Kokku
3 409
3 280
Grupp
väljastab
aktsiaoptsioone
AS
LHV
Group
konsolideerimisgruppi
kuuluvate
ettevõtete
juhatuse
liikmetele
ja
nendega
võrdsustatud töötajatele ning osakonnajuhtidele ja nendega võrdsustatud töötajatele.
Kohustuslik
reservkapital
seisuga
31.12.2018
3 451
Üle
kantud
2018.
aasta
puhaskasumist
1 262
Kohustuslik
reservkapital
seisuga
31.12.2019
4 713
Kohustuslik
reservkapital
seisuga
31.12.2020
4 713
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
145
Kaalutud
keskmine
Inimeste
Osaku
aktsia hind
märkimis-
kasutusperi-
arv, kellele
Aegumise
optsioone
Aktsiate
arv
hind (EUR)
oodil
aasta
väljastati
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2013
0
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
411 336
2,0
2017
35
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2014
411 336
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
278 594
2,4
2018
48
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2015
689 930
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
270 330
3,0
2019
48
Perioodi
jooksul
tühistatud
kogus
-62 183
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2016
898 077
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
364 990
4,65
2020
69
Perioodi
jooksul
realiseeritud
kogus
-411 336
10,23
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2017
851 731
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
299 781
5,33
2021
72
Perioodi
jooksul
realiseeritud
kogus
-249 139
10,93
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2018
902 373
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
510 943
4,9
2022
87
Perioodi
jooksul
realiseeritud
kogus
-237 594
11,39
Aktsiaoptsioonide jääk seisuga 31.12.2019
1 175 722
Perioodi
jooksul
väljastatud
kogus
452 781
5,96
2023
107
Perioodi
jooksul
realiseeritud
kogus
-364 990
12,74
Aktsiaoptsioonide
jääk
seisuga
31.12.2020
1 263 513
Grupp
võib
emiteerida
aktsiaoptsioone
ka
2020.
aasta
tule-
muste
eest.
Kõigi
programmi
aktsiaoptsioonide
üleandmis-
periood on 3 aastat. Märkimisõiguse rakendamine tekib
realiseerimisperioodi
esimesel
päeval.
Optsiooni
märkimis-
hinna
arvutamisel
kasutatakse
Black-Scholes
mudelit,
mis
põhineb LHV Grupi aktsia hinnal 2020. aasta 4. kvartalis ja
volatiilsusel,
asemikuna
kasutatavatel
Läti
ja
Leedu
valitsuse
võlakirjadel ning sisenditena dividendide tootlusel. 2020. aastal realiseeriti 2017. aastal väljastatud aktsiaoptsioonid täies mahus.
Juhatuse
liikmetel
ja
töötajatel
ei
ole
võimalik
aktsiaoptsioo-
nide
asemel
võtta
välja
määratud
summat
rahas.
Aktsiaopt-
sioone ei saa vahetada, võõrandada, pantida ega koor- mata. Aktsiaoptsioone saab pärida. Aktsiaoptsioonileping kaotab kehtivuse töölepingu ennetähtaegsel lõpe-tamisel
töötaja
algatusel,
milles
saab
teha
erandeid
AS-i
LHV
Group
nõukogu või nõukogu otsuse alusel töötasukomitee, ja töölepingu erakorralisel ülesütlemisel tööandja poolt tööta- jast tuleneval põhjusel. Vastavalt krediidiasutuste seadu- sele võib AS-i LHV Group nõukogu vähendada väljastatud aktsiaoptsioonide arvu või aktsiaoptsioonid tühistada, kui
ettevõtte üldised majandustulemused on eelneva perioo- diga võrreldes märkimisväärselt halvenenud, ettevõtte
juhatuse
liige
või
töötaja
ei
täida
enam
tulemuskriteeriume,
ettevõte
ei
täida
enam
usaldatavus-normatiive
või
ettevõtte
riskid ei ole adekvaatselt kaetud omavahenditega või tule-
mustasu
määramisel
on
tuginetud
andmetele,
mis
osutusid
olulisel määral ebatäpseks või ebaõigeks.
Aktsiapõhistest maksetehingutest tulenevad kulud kokku moodustasid osana tööjõukuludest perioodi jooksul 1 953 (2019: 1 783) tuhat eurot.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
146
LISA 22
Varahaldusteenusega
seotud
klientide
hallatavad
varad
Varahaldustasud nende varade haldamise eest on vahe- mikus 0,015 - 0,025 % (vt vastavat tulu lisa 8).
Finantsseisundi aruande välisena on kajastatud nende klientide rahalised vahendid, kes kasutavad LHV Panga poolt pakutavat aktiivse väärtpaberikaupleja platvormi ehk
kauplemissüsteemi
LHV
Trader.
Süsteemi
eripärast
tulene-
valt
on
pank
need
vahendid
hoiustanud
klientide
isikustatud
kontodel
välispartneri
juures
ja
kuna
need
klientide
rahalised
vahendid ei ole panga poolt majandustegevuses kasuta-
tavad
(neid
ei
ole
võimalik
teistele
klientidele
välja
laenata
või
tagatisena
kasutada),
siis
arvestatakse
neid
rahalisi
vahen-
deid finantsseisundi aruande välisena. Pank teenib nime- tatud kontode tehingute vahendamise eest teenustasu- ja
intressitulusid
sarnaselt
Grupi
finantsseisundi
aruandesse
arvatud klientide kontodele. Pank on andnud LHV Trader
kontode
osas
partnerile
lepingulise
garantii,
millega
ta
tagab
vajadusel
partnerile
enda
poolt
vahendatud
klientide
tehin-
gute
finantseerimisest
(võimendamisest)
saadavad
kahjud,
sealjuures
esmane
tagatis
on
kliendi
võimenduse
tagatiseks
olevad varad. Klientidel on sarnane garantii pangale, ning seega on pank sisuliselt garantii üle andnud lõppkliendile.
Vältimaks
võimalikke
kahjusid
monitoorib
pank
igapäevaselt
võimalikku tagatiste vähenemist ja kliendikontode puudu-
jääke.
Senises
praktikas
sellised
kahjud,
mille
puhul
panga
poolt antud garantii rakenduks, puuduvad ja pank ei ole garantiist tulenevalt kompensatsioonikulu kandnud.
LISA 23
Tingimuslikud
varad
ja
kohustised
Tühistamatud
tehingud
Tegevus-
Finants-
Valmisoleku-
IFRS
9
esmakordsel
rakendamisel
kohaldatakse
finantsga-
rantiidele
ja
valmisolekulaenude
ECL-i,
vt
ka
riskide
juhtimise
osa punkt 2.
Maksuhalduril
on
õigus
kontrollida
ettevõtte
maksuarvestust
kuni
5
aasta
jooksul
maksudeklaratsiooni
esitamise
tähtajast
ning
vigade
tuvastamiselt
määrata
täiendav
maksusumma,
intressid
ning
trahv.
Maksuhaldur
ei
ole
aastatel
2019–2020
Grupi
maksurevisjoni
läbi
viinud.
Grupi
juhtkonna
hinnangul
ei esine 2021. aastal selliseid asjaolusid, mille tulemu-
sena
võiks
maksuhaldur
määrata
Grupile
olulise
täiendava
maksusumma.
Tegevusgarantiid on lepingud, mis tagavad kompensat- siooni juhul, kui teine osapool ei suuda täita lepingust tule-
nevaid
kohustusi.
Sellised
lepingud
ei
anna
üle
krediidiriski.
Tegevusgarantii
lepingute
riskiks
on
juhud,
kui
toimub
kind-
lustusjuhtum (so teise osapoole suutmatus täita lepingust tulenevaid kohustusi). Grupi võtmeriskid on olulised kõiku-
mised lepingust tulenevate maksete tiheduses ja suuruses võrreldes ootustega. Grupp kasutab selliste maksete prog- noosimiseks ajaloolist informatsiooni ja statistilisi meetodeid. Kaebused tuleb esitada enne lepingu tähtaega
ning
suurem
osa
kaebusi
rahuldatakse
kiirelt.
See
võimaldab
Grupile
suuremat
kindlust
prognoositud
maksete
kohta
ning
seega tuleviku rahavoogude kohta. Selliste riskide kontrol- limiseks monitoorib Grupp pidevalt sarnaste toodete välja-
makseid
ning
omab
võimalust
tulevikus
kohendada
tasusid,
et need vastaksid võimalikele muutustele taotluste välja- maksete osas. Grupil on välja töötatud väljamaksete taot-
lustega
tegelemise
protsess,
mis
sisaldab
õigust
taotlus
üle
vaadata
ning
pettuslikud
või
nõuetele
mittevastavad
palved
tagasi lükata. Tegevusgarantiide mõju ja kontsentratsioon garanteeritud lepingulistes summades on järgmine:
AS LHV Pank, tegutsedes klientide kontohaldurina,
h
o
i
a
b
e
n
d
a
k
ä
e
s
v
a
s
t
u
t
a
v
a
l
h
o
i
u
l
v
õ
i
v
a
h
e
n
d
a
b
j
ä
r
g
m
i
s
i
k
l
i
e
n
t
i
d
e
v
a
r
a
s
i
d
:
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Klientide
rahalised
vahendid
7 938
9 967
Klientide
väärtpaberid
1 856 104
1 385 746
sh
emaettevõtte
omanikud
ja
nendega
seotud
ettevõtted
(lisa
24)
306 625
195 914
Kokku
1 864 042
1 395 713
garantiid
garantiid
Akreditiivid
laenud
Kokku
Kohustis
lepingulises
summas
31.12.2020
15 217
36 492
8
413 818
465 535
Kohustis
lepingulises
summas
31.12.2019
11 078
14 139
10
359 230
384 457
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
147
Tegevusalade lõikes
31.12.2020
31.12.2019
Ehitus
9 302
6 429
Veevarustus
950
1 001
Tootmine
1 879
1 045
Kutse-,
teadus-
ja
tehnikaalane
tegevus
523
1 307
Muu
tegevus
2 563
1 297
Kokku
15 217
11 078
Reitinguklasside
lõikes
31.12.2020
31.12.2019
5
madal
krediidirisk
1 878
300
6
madal
krediidirisk
4 228
4 206
7
keskmine
krediidirisk
2 267
4 054
8
keskmine
krediidirisk
1 630
779
9 kõrgendatud krediidirisk
1 220
603
10
kõrge
krediidirisk
414
268
11
kõrge
krediidirisk
218
0
12
mitterahuldav
reiting
0
0
13
mitterahuldav
reiting
0
9
Ilma
reitinguta*
3 362
859
Kokku
15 217
11 078
Tegevusgarantiid on ületagatud iga aruandeperioodi lõpu seisuga. Seetõttu ei ole Grupp kandnud kahjusid tegevus- garantiide lepingutest nii 2019. aastal kui ka varasematel perioodidel.
LISA 24
Tehingud
seotud
osapooltega
Grupi
aastaaruande
koostamisel
on
loetud
seotud
osapoolteks:
•
olulist
mõju
omavad
omanikud
ja
nendega
seotud
ettevõtted;
•
juhatuse
liikmed
ning
nende
poolt
kontrollitavad
äriühingud
(ühiselt:
juhtkond);
•
nõukogu liikmed;
•
eespool
loetletud
isikute
lähikondlased
ja
nendega
seotud
ettevõtted.
Tehingud
Lisa
2020
2019
Intressitulud
7
54
65
sh juhtkond
22
33
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
32
32
Komisjoni-
ja
teenustasutulud
8
13
22
sh juhtkond
7
5
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
6
17
Intressikulud
deposiitidelt
7
17
8
sh juhtkond
4
1
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
13
7
Intressikulud
allutatud
kohustistelt
7
342
373
sh juhtkond
9
8
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
333
365
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
148
Saldod
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Laenud
ja
nõuded
aasta
lõpu
seisuga
4 096
3 290
sh juhtkond
14
2 462
2 399
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
14
1 634
892
Hoiused
aasta
lõpu
seisuga
21 318
16 063
sh juhtkond
17
642
283
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
17
20 676
15 780
Allutatud
kohustised
aasta
lõpu
seisuga
4 134
5 054
sh juhtkond
20
148
118
sh
olulist
mõju
omavad
aktsionärid,
seotud
ettevõtted
ja
lähikondlased
20
3 986
4 936
Tabelis
on
toodud
ülevaade
seotud
osapoolte
olulisematest
saldodest ja tehingutest. Kõik muud tehingud juhatuse ja nõukogu liikmete lähikondlastega, nendega seotud ettevõ- tetega ning emaettevõtte AS LHV Group väikeaktsionäri- dega ja nende lähikondlastega on tehtud üldise hinnakirja
alusel.
Seotud
osapooltega
pole
kajastatud
ebatõenäoliselt
laekuvaid võlgasid või laenude allahindlusi.
Seotud osapooltele antud laenud on väljastatud turutingimustel.
Juhtkonnal ei olnud seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019 tähtajalisi hoiuseid ning nõudmiseni
hoiuste
intressimäär
vastab
klientide
üldisele
hinnakirjale.
Novembris
2018
saadud
allutatud
laenu
intressimääraks
on
6,0%. Juunis 2019 saadud allutatud laenu intressimääraks
on
8,0%.
Mais
2020
saadud
allutatud
laenu
intressimäär
on
9,5% ja septembris 2020 saadud allutatud laenu intressi- määr on 6%.
Oktoobris
2015
saadud
allutatud
laen
intressimääraga
6,5%
lunastati 2020. aastal, vt lisa 20.
2020. aastal on makstud emaettevõtte AS LHV Group ja tema tütarettevõtete juhtkonnale palka ja muid kompensat- sioone kogusummas 1 768 tuhat eurot (2019: 1 453 tuhat eurot), koos kõigi maksudega. Seisuga 31. detsember 2020 on kohustisena juhtkonna ees kajastatud detsembri töötasu- ja puhkusekohustis summas 91 tuhat eurot (31.12.2019: 73 tuhat eurot) (lisa 18). Grupil ei eksisteeri
seisuga 31. detsember 2020 ja 31. detsember 2019 juha- tuse ega nõukogu liikmetega seotud pikaajalisi kohustisi (pensionikindlustusi, lahkumishüvitisi jne). 2020. aastal
maksti
nõukogu
liikmetele
tasusid
summas
116
tuhat
eurot
(2019: 117 tuhat eurot).
Grupp on sõlminud juhatuse liikmetega lepingud, milles ei ole lepingute lõpetamisel määratud lahkumishüvitisi. Lepingus reguleerimata valdkondade vaidluste korral on osapooled kokku leppinud lähtuda Eesti Vabariigis kehtes- tatud seadustest.
Juhatusele on kehtestatud aktsiaoptsioonide programm. 2020. aastal väljastati juhatuse liikmetele aktsiaoptsioone summas 784 tuhat eurot (2019: 675 tuhat eurot).
Kontohaldurina
hoitavate
seotud
osapoolte
varade
kohta
on
informatsioon toodud lisas 22.
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
149
LISA 25
Tava-
ja
lahustatud
kasum
aktsia
kohta
Leidmaks
tavakasumi
aktsia
kohta,
on
emaettevõtte
omani-
kele omistatud puhaskasum jagatud kaalutud keskmise
aktsiate
arvuga.
2020
2019
Emaettevõtte
omanikele
kuuluv
puhaskasum
(sh
lõpetatud
tegevustelt;
tuhandetes
eurodes)
37 950
24 797
Kaalutud
keskmine
aktsiate
arv
(tuhandetes
aktsiates)
28 728
27 235
Tavakasum
aktsia
kohta
(eurodes)
1,32
0,91
Kaalutud
keskmine
aktsiate
arv
kasutatud
lahustatud
kasumi
aktsia
kohta
arvutamisel
(tuhandetes
aktsiates)
29 356
27 828
Lahustatud
kasum
aktsia
kohta
(eurodes)
1,29
0,89
Kaalutud keskmine aktsiate arv kasutatud nimetajana (tuhandetes aktsiates)
2020
2019
Kaalutud
keskmine
aktsiate
arv
kasutatud
nimetajana
tavakasumi
aktsia
kohta
arvutamisel
28 728
27 235
Korrigeeritud
lahustatud
kasumi
aktsia
kohta
arvutamiseks
Aktsiaoptsioonid
628
593
Kaalutud
keskmine
tavaaktsiate
ja
potentsiaalsete
aktsiate
arv
kasutatud
nimetajana
lahustatud
kasumi
aktsia
kohta
arvutamiseks
29 356
27 828
LISA 26 Tulumaksukulu
Vastavalt
Eesti
raamatupidamise
seadusele
avalikustatakse
raamatupidamise
aastaaruande
lisades
konsolideerimisgrupi
emaettevõtte eraldiseisvad põhiaruanded.
(tuhandetes
eurodes)
2020
2019
Ettemakstud
tulumaks
4 740
2 517
Dividendidelt
makstud
tulumaks
1 670
1 732
Tulevastelt
dividendidelt
arvutatud
tulumaks
2 416
0
T
u
l
u
m
a
k
s
u
k
u
l
u
kokku
8 826
4 249
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
150
LISA 27
Emaettevõtte
eraldiseisvad
põhiaruanded
Vastavalt Eesti raamatupidamise seadusele avalikusta-
takse
raamatupidamise
aastaaruande
lisades
konsolideeri-
misgrupi emaettevõtte eraldiseisvad põhiaruanded.
Emaettevõtte kasumi- ja muu koondkasumi aruanne
(tuhandetes
eurodes)
2020
2019
Intressitulu
5 886
3 801
Intressikulu
-6 345
-4 183
Neto
intressikulu
-459
-382
Saadud
dividendid
7 059
6 630
Netotulu/kulu
investeeringutelt
sidusettevõtetesse
0
0
Netokasum/kahjum
finantsvaradelt
7 059
6 630
Tegevuskulud
-858
-746
Aruandeperioodi
puhaskasum
5 742
5 502
Aruandeperioodi
puhaskasum
ja
muu
koondkasum
5 742
5 502
Emaettevõtte finantsseisundi aruanne
(tuhandetes
eurodes)
31.12.2020
31.12.2019
Varad
Nõuded
pankadele
ja
investeerimisühingutele
11 240
7 075
Antud
laenud
89 595
72 515
Muud nõuded ja varad
3
144
Investeeringud
tütarettevõtetesse
118 028
99 993
V
a
r
a
d
kokku
218 866
179 677
Kohustised
Viitvõlad
ja
muud
kohustised
146
103
Allutatud
kohustised
101 603
75 444
Kohustised
kokku
110 749
75 547
Omakapital
Aktsiakapital
28 819
28 454
Ülekurss
71 468
70 136
Kohustuslik
reservkapital
4 713
4 713
Muud
reservid
3 409
3 068
Akumuleeritud
kahjum
-292
-2 241
Omakapital
kokku
108 117
104 130
Kohustised
ja
omakapital
kokku
218 866
179 677
AS
LHV
GROUP
Konsolideeritud
aastaaruanne
2020
151
Emaettevõtte rahavoogude aruanne
(tuhandetes
eurodes)
2020
2019
Rahavood
äritegevusest
Saadud
intressid
5 886
3 524
Makstud
intressid
-6
345
-4
052
Makstud
administratiiv-
ja
muud
tegevuskulud
-714
-738
Rahavood
äritegevusest
enne
äritegevusega
seotud
varade
ja
kohustiste
muutust
-1
173
-1
266
Korrigeerimised
Aktsiaoptsioonidest
tulenevad
investeeringud
tütarettevõtetesse
-1 810
-1 683
Äritegevusega
seotud