48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:StatutoryReserveMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 48510000D8HSLK854I81 2018-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 48510000D8HSLK854I81 2019-01-01 2019-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 48510000D8HSLK854I81 2019-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 48510000D8HSLK854I81 2020-01-01 2020-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 48510000D8HSLK854I81 2020-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares
2020. aasta konsolideeritud majandusaasta aruanne
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
1/132
2020. aasta konsolideeritud majandusaasta aruanne
Ärinimi
Nordecon AS
Äriregistri kood
10099962
Aadress
Toompuiestee 35, 10149 Tallinn
Asukohamaa
Eesti Vabariik
Telefon
+372 615 4400
Elektronpost
nordecon@nordecon.com
Interneti kodulehekülg
www.nordecon.com
Põhitegevusalad
Elamute ja mitteeluhoonete ehitus (EMTAK 4120)
Teede ja kiirteede ehitus (EMTAK 4211)
Teehoole (EMTAK 4211)
Vee- ja kanalisatsioonivõrkude ehitus (EMTAK 4221)
Vesiehitus (EMTAK 4291)
Muude liigitamata rajatiste ehitus (EMTAK 4299)
Majandusaasta
1. jaanuar 2020 – 31. detsember 2020
Nõukogu
Toomas Luman (nõukogu esimees), Andri Hõbemägi,
Vello Kahro, Sandor Liive, Andre Luman
Juhatus
Gerd Müller (juhatuse esimees), Priit Luman, Maret Tambek
Audiitor
KPMG Baltics OÜ
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
2/132
Sisukord
Kontserni lühitutvustus ......................................................................................................................................... 4
2020. aasta võtmenäitajad .................................................................................................................................... 5
Nõukogu esimehe pöördumine ............................................................................................................................. 6
Juhatuse esimehe pöördumine ............................................................................................................................. 7
Tegevusaruanne .................................................................................................................................................... 8
Kontserni vastutus ühiskonnas ................................................................................................................................. 9
Turgu mõjutavad trendid ........................................................................................................................................ 10
Peamiste riskide kirjeldus ....................................................................................................................................... 13
Äritegevuse ja finantstulemuste ülevaade ............................................................................................................. 16
Kvaliteet ja kliendikogemus .................................................................................................................................... 25
Kohalikud elanikud ................................................................................................................................................. 25
Tarnijad, alltöövõtjad, ostud ja hanked .................................................................................................................. 26
Digiehitus ja tehnoloogilised lahendused ............................................................................................................... 27
Töötajad ja töökeskkond ........................................................................................................................................ 29
Keskkonnamõju ...................................................................................................................................................... 35
Ühiskondlik panus ................................................................................................................................................... 39
Juhtimine ................................................................................................................................................................ 42
Hea Ühingujuhtimise Tava aruanne ....................................................................................................................... 45
Aktsia ja aktsionärid ................................................................................................................................................ 53
Kontserni raamatupidamise aastaaruanne ...........................................................................................................58
Konsolideeritud finantsseisundi aruanne ............................................................................................................... 58
Konsolideeritud koondkasumiaruanne ................................................................................................................... 59
Konsolideeritud rahavoogude aruanne .................................................................................................................. 60
Konsolideeritud omakapitali muutuste aruanne .................................................................................................... 61
LISA 1. Kontserni üldine informatsioon ................................................................................................................. 62
LISA 2. Vastavuse kinnitus ning aruande koostamise üldised alused .................................................................... 62
LISA 3. Uued rahvusvahelised finantsaruandluse standardid, avaldatud standardite muutused ja tõlgendused 65
LISA 4. Olulisemad arvestuspõhimõtted ................................................................................................................ 66
LISA 5. Finantsriskide juhtimine ............................................................................................................................ 78
LISA 6. Kontserni ettevõtted ................................................................................................................................. 84
LISA 7. Muutused kontserni struktuuris................................................................................................................ 85
LISA 8. Raha ja raha ekvivalendid .......................................................................................................................... 86
LISA 9. Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded ..................................................................................................... 86
LISA 10. Ettemaksed ............................................................................................................................................... 87
LISA 11. Varud ......................................................................................................................................................... 87
LISA 12. Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud ................................................................................ 89
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
3/132
LISA 13. Kinnisvarainvesteeringud .......................................................................................................................... 90
LISA 14. Materiaalne põhivara ................................................................................................................................ 92
LISA 15. Immateriaalne põhivara ............................................................................................................................ 93
LISA 16. Laenukohustused ...................................................................................................................................... 96
LISA 17. Rendivara ja kohustused ........................................................................................................................... 97
LISA 18. Võlad hankijatele ...................................................................................................................................... 99
LISA 19. Muud võlad ............................................................................................................................................... 99
LISA 20. Ettemaksed ............................................................................................................................................... 99
LISA 21. Eraldised .................................................................................................................................................... 99
LISA 22. Omakapital .............................................................................................................................................. 100
LISA 23. Puhaskasum aktsia kohta ........................................................................................................................ 101
LISA 24. Aktsiapõhised maksed ............................................................................................................................ 101
LISA 25. Segmendiaruanded ................................................................................................................................. 102
LISA 26. Lõpetamata ehituslepingud .................................................................................................................... 104
LISA 27. Osalemine ühisettevõtmistes ................................................................................................................. 105
LISA 28. Müügitulu ................................................................................................................................................ 105
LISA 29. Müüdud teenuste ja kaupade kulu ......................................................................................................... 105
LISA 30. Üldhalduskulud ....................................................................................................................................... 106
LISA 31. Muud äritulud ja -kulud .......................................................................................................................... 106
LISA 32. Finantstulud ja -kulud ............................................................................................................................. 106
LISA 33. Tulumaksukulu ........................................................................................................................................ 107
LISA 34. Finantsinstrumendid ja finantsriskide juhtimine .................................................................................... 107
LISA 35. Tingimuslikud kohustused....................................................................................................................... 111
LISA 36. Tagatised ja panditud vara ...................................................................................................................... 112
LISA 37. Tehingud seotud osapooltega ................................................................................................................. 113
LISA 38. Emaettevõtte põhiaruanded ................................................................................................................... 115
Kinnitused ja allkirjad 2020. aasta majandusaasta aruandele .............................................................................. 119
Sõltumatu vandeaudiitori aruanne ....................................................................................................................... 120
Kasumi jaotamise ettepanek ................................................................................................................................ 127
GRI sisukord .......................................................................................................................................................... 128
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
4/132
Kontserni lühitutvustus
1989. aastal tegevust alustanud ehitusettevõte Nordecon AS (endiste nimedega AS Eesti Ehitus ja Nordecon Inter-
national AS) on tänaseks kasvanud Eesti üheks suuremaks ehituskontserniks ning on tõsiseltvõetav partner kõigis
ehitusturu valdkondades.
Juba aastaid on kontserni tegevusstrateegia nurgakiviks olnud keskendumine ehituse peatöövõtule ja projektijuhti-
misele, hoides tööde portfelli võimalikult tasakaalustatuna hoonete ja rajatiste valdkonna vahel. Kontserni põhite-
gevust toetavad teehooldus, betoonitööd jms, mis annavad lisaväärtust, tõhusust ning aitavad juhtida riske.
Nordeconi spetsialistid pakuvad klientidele kvaliteetset ja kompleksset teenust nii äri-, elamu-, tööstus- ja ühiskond-
like hoonete püstitamisel kui ka taristu vallas – teede, tehnovõrkude ja sadamarajatiste ehitamisel. Lisaks tegeleb
Nordeconi kontsern betoonkonstruktsioonide ehitamise, raske ehitustehnika rentimise ning teede hooldamisega.
Lisaks Eestile tegutsevad kontserni ettevõtted hetkel Rootsis, Soomes ning Ukrainas.
Nordecon AS on Eesti Ehitusettevõtjate Liidu ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige. Nordecon AS-ile on omistatud
rahvusvaheline kvaliteedijuhtimise sertifikaat ISO 9001, keskkonnakaitse sertifikaat ISO 14001 ja tööohutuse sertifi-
kaat OHSAS 18001.
Alates 18. maist 2006 on Nordecon AS-i aktsiad noteeritud Nasdaq Tallinna börsil.
VISIOON
Olla ehitusala eelistatuim partner kliendile, alltöövõtjale, töötajale.
MISSIOON
Pakkuda klientide vajadustele ja võimalustele vastavaid lahendusi hoonete ja rajatiste ehitamiseks, aidates neil see-
läbi hoida ja kasvatada oma vara väärtust.
JAGATUD VÄÄRTUSED
Professionaalsus
Professionaalsete ehitajatena kasutame asjakohaseid töövõtteid ja tehnoloogiaid ning järgime tunnustatud kvalitee-
distandardeid. Meie töötajad on tulemusele orienteeritud ja uuendusmeelsed, ühendades edukalt pikaajalise ehitu-
salase kogemuse innovatsiooni poolt pakutavate võimalustega.
Usaldusväärsus
Usaldusväärse partnerina peame kinni antud lubadustest ega võta riske klientide arvel. Koostöös oleme valmis la-
hendama kõiki ehitusalaseid väljakutseid parima tulemuse nimel.
Avatus
Tegutseme avatult ja läbipaistvalt. Järgime ehitusvaldkonna häid tavasid ning seisame nende eest ka ühiskonnas
tervikuna.
Töötajad
Soodustame töötajate arengut, pakkudes vajadustele vastavaid koolitusi ja kogemustest lähtuvaid karjäärivõimalusi.
Väärtustame oma inimesi, tagades kaasaegse ja inspireeriva töökeskkonna ning ettevõtlikkust soosiva motivatsioo-
nisüsteemi.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
5/132
2020. aasta võtmenäitajad
296 mln EUR
müügitulu
(2019: 234 mln EUR)
26,5%
müügitulu kasv aastas
(2019: 4,7%)
216 mln EUR
teostamata tööde portfell aruan-
deaasta lõpul
(2019: 227 mln EUR)
237 mln EUR
sõlmitud uusi lepinguid
(2019:306 mln EUR)
136
klientidele üle antud objekti
(2019: 130)
708
töötajat
(2019: 687)
19/0
tööõnnetust/surmaga lõppenud
tööõnnetust (s.h. alltöövõtjad)
(2019: 19/0)
0
keskkonnareostust, diskrimineeri-
mis- ja korruptsioonijuhtumit
(2019: 0)
0,2 mln EUR
kogukondlike projektide toetu-
seks ja heategevuseks
(2019: 0,3 mln EUR)
Auhinnad ja tunnustus
• Kultuurkapitali arhitektuuri peapreemia: Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskus
• Aasta Puitehitis 2020: Saue vallamaja (Embach Ehitus); Arcwoodi liimpuidu eriauhind: Sisekaitseakadeemia
Narva õppekeskus (Nordecon AS)
• Eesti Digitaalehituse Klastri poolt tunnustatud kui „Aasta tegu 2020“: Vanasadama D-terminal
• Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt tunnustatud kui 2020. aasta parima digitaalse innovat-
siooni projekti nominent: Vanasadama D-terminal
• Aasta ehitusprojekt 2020 nominent: Sisekaitseakadeemia Narva Õppekeskus
• Kaubandus-Tööstuskoja Eesti konkurentsivõimelisemate ehitusettevõtete edetabel: Nordecon AS II koht
• Instar EBC 2020. aasta atraktiivsete tööandjate uuringus kõrgkoolide ja kutsekoolide õppurite seas tehnikatu-
dengite arvestuses I koht
• Firmabänd 2020 võitja: The Great Nordecon Band
Fotol: Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskus (teostaja Nordecon AS)
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
6/132
Nõukogu esimehe pöördumine
Tuleb tõdeda, et ehitusturg on kaunis kummalises olukorras. Neli aastat kestnud turukasv ja kontserni edukas pak-
kumistegevus lõid 2020. aasta alguseks olukorra, mis võimaldas kontsernil saavutada aegade suurima müügitulu.
Kunagi varem pole Nordeconi kontsern osutanud oma klientidele ehitusteenust ligi 300 miljoni euro eest aastas,
nagu tehti seda nüüd neljas erinevas riigis kokku. Lugejale pole vaja meenutada riikide kevadist reaktsiooni COVID-
19 pandeemiale, mille tulemusena tõusid ka meil üleöö esikohale hoopis uued prioriteedid – kuidas hoolitseda oma
töötajate tervise eest nii kontoris kui kümnetel ehitusplatsidel, kuidas luua turvaline töökeskkond meie alltöövõtja-
tele ja kuidas tagada tarneahelate häirituses objektide valmimine tellijatele. Ärimahu numbrid siin ei valeta – ehi-
tustempo hoidmise ja lepingumahu täitmisega saadi olusid arvestades väga hästi hakkama.
Lisandväärtuse vaatepunktist oli 2020. aasta siiski oluliselt tasakaalutum. Kuigi töötajakohane tootlikkusnäitaja pa-
ranes aastaga ligi 3%, siis seda komponentideks lahutades selgub, et kasvu taga olid tööjõukulude ning kulumi kasv,
samas kui ärikasum töötaja kohta kahanes. On majanduslikult mõistetav, et kasvufaasis olnud ehitusturg avaldas
jätkuvalt mõju tööjõukulude suurenemisele, kuid paraku pean enamusaktsionäri esindajana tõdema, et ärikasumi
tootlikkuse halvenemine ei ole samavõrra mõistetav – fookus ettevõtte põhiprotsesside suuremale efektiivsusele
peab jätkuvalt olema juhtkonna tähelepanu keskmes. Seda enam, et majandusolud jäävad vähemalt lähitulevikus
ebakindlaks.
Avaldasin juba 2020. aasta keskpaigas oma avalikes sõnumites veendumust, et ehitusturg saavutab oma põhja 2022.
aastal ja olen samal seisukohal ka praegu. Jah, Nordeconi kontsern tegi eelmisel aastal oma ajaloolise käiberekordi
ja teatud alltöövõtte oli teisel poolaastal taas keeruline katta nagu oleksime taas kasvufaasis. Kuid mündil on teine
ja varjatum külg. Esiteks, tänase seisuga on märkimisväärselt vähenenud erasektori poolne nõudlus, mis muudab
väga oluliseks avaliku sektori rolli töö tellijana, säilitades investeeringute planeeritud mahte ning kasutades efektiiv-
selt ära Euroopa Liidu vahendeid. Teiseks, töötajate arvu kiire vähenemine ehitussektoris, viitab selgelt jahtumisele
sektori teatud alamsegmentides – buum elukondlikus kinnisvaras iseloomustab pigem inimeste investeerimiskäitu-
mist, mitte ehitusturu tervist. Seega pole kahtlust, et kontserni ootavad väliskeskkonnast tulenevalt ees mitmedki
väljakutsed, mis omakorda tähendab, et peame olema heas vormis ning kasutama targasti ära kõik võimalused Nor-
deconi kontserni efektiivsuse tõstmiseks.
Toomas Luman
Nõukogu esimees
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
7/132
Juhatuse esimehe pöördumine
2020. aasta oli Nordeconi kontserni jaoks oluline ärimahtude kasvu aasta, millesse andsid panuse kõik kontserni
ettevõtted. Kasv toimus ka välisturgudel, kus mahud kasvasid kahekordselt, eriti tänu tegevusele Rootsi. COVID-19
pandeemia mõju majandusele ja ehitussektorile väljendus kontserni kasumlikkuse vähenemises. Konkurents kasvas
kõigis segmentides eelkõige vähenenud nõudluse tõttu, mis omakorda põhjustas survet ehitusteenuse marginaali-
dele. Kontserni tegevuse digitaliseerimine ja sisemiste reservide leidmine on olulisem kui kunagi varem, et tagada
kasvava konkurentsi tingimustes jätkusuutlikus. Oleme teinud oma tegevuse ümberkujundamisel, kulude vähenda-
misel ja efektiivsuse tõstmisel olulisi otsuseid, mille mõju peab ulatuma ka lähiaastatesse kui turg alles taastub.
Ehitussektor kahanes kogu Euroopa Liidus -8,5%, Eestis aga oodatust vähem, -3,0%. Nordeconi kontserni uute lepin-
gute sõlmimine vähenesid 2020. aasta II ja III kvartalis, kuid alates viimasest kvartalist on alanud taastumine ning
aasta lõpus oli teostamata tööde maht võrreldav 2019. aasta lõpu seisuga.
COVID-19 pandeemiast tingitud piirangud on põhjustanud viivitusi ja tavapärane töörütm on olnud häiritud. Viivitu-
sed väljendusid eelkõige ehitusmaterjalide tarneaegade pikenemises ja inimeste töö ümber organiseerimises seon-
duvalt riigis kehtestatud nõuete ja viiruse levikut tõkestava eneseisolatsiooni vajadusega. Välisturgudel tegutsemi-
sele avaldasid mõju ka reisipiirangud, kuivõrd inimeste liikumine oli oluliselt piiratud ja tõstatas lisaks tööde ümber-
korraldamisele ka juhtimisalaseid väljakutseid. Kõik need faktorid avaldasid negatiivset mõju meie äritegevuse mar-
ginaalidele.
Eesti ehitusturg jäi küll aasta lõikes plusspoolele, kuid seda peamiselt tänu rajatiste segmendis püsinud nõudlusele.
Samal ajal hoonete ehitus, mis I kvartalis veel hoogsalt kasvas, tegi läbi kiire languse, peatudes alles IV kvartalis, kui
taastus nõudlus eluasemeturul ja jätkusid mitmed vahepeal aeglustunud arendused. Elukondlik kinnisvaraarendus
jääb ilmselt ka 2021. aastal hoonete ehituse segmendi peamiseks vedajaks. Eratellimused on visad taastuma ning
avaliku sektori tellimused püsivad 2021. aastal eeldatavalt sarnased viimase kahe aastaga, kuna valmis projekteeri-
tud uusi ehitisi ei ole piisavalt, et suunata sektorisse täiendavat nõudlust.
Vaatamata turumahu langusele ja sektori tööhõive vähenemisele on jätkuvalt puudus kvalifitseeritud ehitusinsene-
ridest ja oskustöölistest. Sektori populaarsus sõltub paljuski selle kaasajastamisest ja tootlikkuse parandamisest ehk
digitaliseerimisest ja tööjõumahukuse vähendamisest. Oleme kontsernis seadnud selge eesmärgi olla ehitusvald-
konna innovatsiooni eestkõnelejateks ja uute lahenduste esmasteks kasutajateks. Näeme selles oma panust ehitus-
sektori maine tõstmisse ja loodame noortes talentides tekitada huvi ehitusinseneri karjääri vastu, näidates selle elu-
kutse tulevikuvõimalusi.
Kontserni müügitulu 2020. aastal kasvas 26,5%, ärikasum vähenes ja puhaskasum jäi eelmise aastaga samale tase-
mele. Ettevõtte eesmärk on 3%-se ärikasumi marginaali saavutamine ja hoidmine, mille eelduseks on ehitustöödest
teenitava marginaali kasvatamine ja püsikulude kontrolli all hoidmine.
Kontserni strateegia üks alustala on laiapõhjaline tegevus ehk olla esindatud enamuses ehitussegmentidest selleks,
et tagada pikaajaline tasakaalustatud kasv. Vaatamata erakordsetes tingimustes möödunud 2020. aastale on meil
tugev lepingute portfell 2021 ja ka 2022. aastaks, et tagada jätkusuutlik areng ning liikuda edasi pikaajaliste eesmär-
kide täitmise suunas.
Tänan kõiki Nordeconi kontsernis töötavaid inimesi panuse eest, mida olete ettevõtte arengusse andud, kõiki koos-
tööpartnereid, kellega loome ühiselt terviklikku ja paremat elukeskkonda ning aktsionäre nende usalduse eest Nor-
deconi investeerida.
Gerd Müller
Juhatuse esimees
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
8/132
Tegevusaruanne
Kontserni strateegilised lähtekohad aastatel 2019-2022
Kontserni äritegevuse strateegilised lähtekohad ja eesmärgid aastatel 2019-2022
Äritegevuse valdkonnad ja turud
• Kontsern kasvab eelkõige orgaaniliselt, keskendudes olemasolevate ressursside efektiivsemale rakendami-
sele.
• Eestis tegutsetakse nii hoonete kui ka rajatiste valdkonnas, olles turuliider.
• Rootsis keskendutakse peatöövõtule Stockholmis ja selle lähiümbruses.
• Soomes keskendutakse peatöövõtule ja betoonitöödele Helsingis ja selle lähiümbruses.
• Ukrainas keskendutakse peatöövõtule ja betoonitöödele eelkõige Kiievis ja selle lähiümbruses.
Tegevused strateegia elluviimiseks
• Parandatakse kasumlikkust läbi teostatava projekteerimise ja ehitustööde täpsema planeerimise.
• Suurendatakse projekteerimis- ja digitaliseerimisevõimekust.
• Lihtsustatakse ja automatiseeritakse töö- ja otsustusprotsesse.
• Jälgitakse tööde portfelli tasakaalu erinevate ärisegmentide vahel.
• Väärtustatakse tasakaalus meeskonnatööd, kus pikaajalist töökogemust täiendab nooruslik energia ja teo-
tahe.
• Märgatakse ja tunnustatakse iga töötaja isiklikku panust ja initsiatiivi.
Finantseesmärgid
• Müügitulu kasvab vähemalt 10% aastas.
• Välisturgude osakaal tõuseb 20%-ni müügitulust.
• Kinnisvaraarenduse osakaal kasvab vähemalt 10%-ni Eesti müügitulust.
• Ärikasum müügitulust ületab püsivalt 3%.
• Töötaja ärikasumitootlikkus tõuseb vähemalt 10 tuhande euroni töötaja kohta aastas.
• Dividendid moodustavad keskmiselt aasta puhaskasumist vähemalt 30%.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
9/132
Kontserni vastutus ühiskonnas
Organisatsiooni vastutus koosneb üksikisikute otsustest. Need valikud ja otsused, mida meie töötajad teevad iga-
päevaselt insenerieetika tasandil, loovad parima võimaliku pinnase, et ka organisatsioon tervikuna saaks panustada
efektiivsete, säästlike ja jätkusuutlike lahenduste loomisesse.
Kontsern tunnetab jätkuvalt kasvavat ühiskondlikku ootust äriettevõtete vastutustundliku juhtimise ning tegevuse
keskkonna ja sotsiaalse mõju positiivsema kujundamise osas. Avaliku sektori tellijate kõrval hakkavad ka erasektori
kliendid neile teemadele rohkem tähelepanu pöörama. Tegemist on laia trendiga, millega seoses peab kasvama ka
kontserni enda valmisolek.
Kontserni vastutustundliku tegevuse vundament tugineb kohustuslike nõuete täitmisel – alates seadustest ja regu-
latsioonidest kuni ausate lepinguliste suheteni. Avaliku ettevõttena peab kontsern oma ülesandeks olla nõuetest ka
sammu võrra ees. See on võimalus võtta aktiivsemat rolli, et panustada kogu ehitussektori arengusse ning näidata
head eeskuju teistele turuosalistele.
Kontsern tahab olla valdkonna eestkõneleja ja juhtida tähelepanu olulistele muudatustele ehituses, mis ühiskonda
positiivselt edasi viiksid, sh säästlikkus, efektiivsus, digitaliseerumine ja kliimaküsimused, aga ka läbipaistvus, koos-
töö ning avatud suhtumine.
Kontsern on võtnud eesmärgiks panustada lähitulevikus teadlikult ehitusplatside vastutustundliku majandamisse,
keskendudes eelkõige tööohutuse, efektiivse töökorralduse, seotud osapoolte omavahelise suhtluse, säästlikkuse ja
keskkonnateadlikkuse teemadele. 2020. aasta eriolukorrast tulenevalt lükkusid suuremad sellekohased arenguplaa-
nid edasi järgmistesse aastatesse.
Kontsern on tuvastanud sisemise analüüsi ja väliste huvigruppide ootuste kaardistamise tulemusena oma rolli ja
vastutuse ühiskonnas järgnevalt:
• Anda positiivne panus ühiskonna arengusse läbi töökohtade loomise, maksude tasumise, kaupade ja teenuste ost-
mise, investorite kapitali kasvatamise ja ühiskondlike algatuste toetamise.
• Tegutseda avatult ja ausalt, eetiliselt ja läbipaistvalt, mis on eelduseks koostööpartnerite usalduse võitmisel,
suurte ehitusprojektide juhtimisel ning võimalus börsiettevõttena ärikultuuri laiemalt edendada.
• Arendada ja hoida häid kliendisuhteid ning teha tellijate ja koostööpartneritega koostööd avatud ja asjatundliku
hoiakuga, olles eksperdi ja nõuandja rollis ning otsides ehitusprojektide elluviimiseks parimaid olemasolevaid la-
hendusi.
• Otsida pidevalt tõhusamaid töökorralduslikke ja insenertehnilisi lahendusi läbi innovatsiooni, tehnoloogilise või-
mekuse ja juhtimisvõimekuse kasvu.
• Ehitada kvaliteetseid ja ohutuid objekte, sh tagades efektiivsuse ka hinnasurve tingimustes, kus üha keerukamate
lahenduste puhul ootab tellija korralikku lõpptulemust kiiresti ja soodsalt.
• Ehitada looduskeskkonda säästvalt ning tõsta pidevalt enda võimekust viia vajadusel ellu tellijate kõige kõrgema-
tele keskkonnasõbraliku hoone ootustele vastavaid projekte.
• Aidata kaasa terviklikult ja maitsekalt disainitud hoonete ja avaliku ruumi loomisele, rääkides võimalusel tellija ja
projekteerijatega kaasa arhitektuurilahenduse ja materjalide valiku osas.
• Luua töötajatele ohutu ja motiveeriv töökeskkond, soodustada töötajate arengut, et kujundada kvalifitseeritud
ning sujuvast töökorraldusest ühtse arusaamaga meeskondi.
• Läbi valdkonna haridusse panustamise populariseerida inseneri elukutset, leevendada kvalifitseeritud tööjõu puu-
dust ja tugevdada kontserni mainet hästi juhitud tööandjana, kus töötajatel on võimalik tegeleda ambitsioonikate
projektidega
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
10/132
Turgu mõjutavad trendid
Oluline osa kontserni tegevusest aruandeaastal toimus Eestis ning koduturul toimuv mõjutas kontserni tulemust
enim.
Eesti ehitusturg 2020. aastal
Ehitusmaht vähenes 2020. aastal 2019. aastaga võrreldes 6%, vaid Eesti ehitusturgu arvesse võttes aga 3%. Statisti-
kaameti esialgsetel andmetel ehitasid Eesti ehitusettevõtted 2020. aastal Eestis ja välisriikides kokku 3 miljardi euro
eest. Eestis ja välisriikides ehitati kokku hooneid 2,1 miljardi ja rajatisi 0,9 miljardi euro eest. Võrreldes 2019. aastaga
ehitati hooneid 7% ja rajatisi 5% vähem. Nii kohalikku kui ka välisriikide ehitusturgu mõjutas enim hoonete ehitus-
mahu kahanemine. Välismaal tegutsevate Eesti ettevõtete maht vähenes aastaga ligi kolmandiku ning nende osa-
tähtsus kogu ehitusmahus oli 6%, 2019. aastal 8%. Alates 2012. aastast on kasvanud uute eluruumide ehitus. Ehitis-
registri andmetel lubati eelmisel aastal kasutusse 7 579 uut eluruumi, mis on 565 eluruumi rohkem kui 2019. aastal.
Suurem osa (61%) uutest eluruumidest asub korterelamutes. Populaarseim elamutüüp oli 3–5-korruseline korter-
elamu ning enim valmis kolme- ja neljatoalisi eluruume. Uute eluruumide pind oli keskmiselt 93 ruutmeetrit suur.
Varasemate aastatega sarnaselt asub suurem osa valminud eluruumidest Tallinnas, järgnevad Tallinna lähiümbruse
vallad ja Tartumaa. Nõudlus uute eluruumide järele püsib endiselt. 2020. aastal väljastati ehitusluba 8 833 eluruumi
ehitamiseks. Kasutusse lubati 1 352 mitteelamut kasuliku pinnaga 0,9 miljonit ruutmeetrit. Enim lisandus uut kau-
bandus-, lao- ja tööstuspinda. Võrreldes 2019. aastaga suurenes nii kasutusse lubatud mitteelamute pind kui ka
maht.
Fotol: Peetri park (teostaja Nordecon AS)
Väljavaated kontserni tegutsemisturgudele
Eesti
Eesti ehitusturgu iseloomustavad protsessid/sündmused:
• Ehitusturgu oluliselt mõjutavad avalikud investeeringud 2021. aastal eelduslikult suurenevad võrreldes 2020. aas-
taga. Suurimate riiklike tellijate (nt Riigi Kinnisvara AS, Transpordiamet, Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus jt) 2021.
aastal ehituslepingute sõlmimiseni jõudvate investeeringute mõju kogu turu kontekstis ilmselt kasvab veelgi, kuna
COVID-19 viiruse pandeemia negatiivsed mõjud pärsivad jätkuvalt erasektori investeeringuid. Vaid elukondliku
kinnisvara turul on näha mõningast elavnemist, kuna nõudlus uute eluasemete järele ei ole oluliselt langenud.
Ehitusturu maht on jätkuvalt mõõdukas languses ja see trend ilmselt kandub ka järgnevatesse aastatesse.
• Konkurents on tihe kõikides ehitusturu valdkondades, teravnedes segmenditi tulenevalt muutuvast olukorrast.
Seda näitab jätkuvalt suur ehitushangetel osalejate arv, mis majanduslanguse taustal on veelgi kasvanud. Uute
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
11/132
eratellimuste vähenemine peatas viimaste aastate kiire sisendhindade tõusu 2020. aasta II ja III kvartalis, kuid
alates IV kvartalist on näha taas hinnatõusu ilminguid, mida toetab toormehindade, nagu teras, kiire hinnatõus.
Ehitussektori jätkuv erialase väljaõppega tööjõu nappus ja tööjõukulude kasv toetavad ehitushindade tõusu jätku-
mist, seda ka mõõdukalt langeval turul. Ehitusturg kasvas hüppeliselt 2018. ja 2019. aastal võrrelduna varasemate
perioodidega ning vaatamata 2020. aastast kestvale vähesele langusele on ehitusmahud endiselt viimase küm-
nendi tipus. Jätkuva materjali ja tööjõukulude kasvu keskkonnas on lisaks tavapärastele konkurentsivõimet kasva-
tavatele tegevustele väga oluline kulude juhtimine ja võime kiirelt reageerida turumuudatustele.
• Uue elukondliku kinnisvara arendamise osas on projekti eduka läbiviimise eelduseks võime kontrollida äriplaanis
ette nähtud sisendhindu, et seeläbi jõuda müügihindadeni, mis vastavad potentsiaalsete ostjate võimalustele. Mõ-
ningane turu ettevaatlikus, krediidiasutuste poolne ostjate piiratum finantseerimine ja COVID-19 viiruse pandee-
miast tingitud majanduslangus ja töötuse kasv pikendavad kinnisvara müügiperioodi.
• Avaliku sektori tellijatega sõlmitud lepingute tingimustes sisalduvad ehitusettevõtetele ranged nõudmised, sh ehi-
taja poolt võetavate kohustuste suurenemine ja kaasnevad sanktsioonid, erinevad finantstagatised, jms. on sageli
kontrastses vastuolus tagasihoidlike osalemisnõuetega. Lepingu saamine madala hinna eelduse ning väheste kva-
lifitseerumisnõuete tõttu on muutunud üha laiemale ringile ehitajatele suhteliselt lihtsaks, kasvatades samas olu-
liselt riske tellijatele lepingu täitmisel ja sellele järgneval garantiiperioodil. Seda nii finantsiliselt, tähtaegades kui
ka kvaliteedis.
• Oskustööjõu (sh projekti- ja objektijuhid) puudus 2020. aastal ei leevenenud ja sektor vajab jätkuvalt juurde eria-
lase ettevalmistusega pädevaid töötajaid, sealhulgas ka võõrtööjõudu, kelle toel on viimastel aastatel turg kasva-
nud. COVID-19 viiruse pandeemiaga seotult on hetkel piiratud inimeste vaba liikumine ning kodumaale lahkunud
võõrtööliste naasmine on olnud keeruline
Fotol: Sillamäe rannapromenaad (teostaja Nordecon AS)
Ukraina
Kontsern tegeleb Ukrainas peamiselt ehituse peatöövõtu ja projektijuhtimisega hoonete valdkonnas. Ebastabiilne
poliitiline ja majanduslik olukord piirab jätkuvalt äritegevuseks vajalike otsuste vastuvõtmist, kuid ehitustegevus on
viimastel aastatel kasvanud. Kontserni juhtkond prognoosib 2021. aastal ärimahtude jäämist 2020. aastaga võrrel-
davale tasemele. Regulaarselt hinnatakse kohaliku ehitusturu seisu ning vajadusel vastavalt restruktureeritakse ka
Ukraina äritegevusega seotud tegevust. Kontsern jätkab võimaluste otsimist kahest konserveeritud kinnisvarapro-
jektist lõplikult väljumiseks või ehituslepingu sõlmimiseks võimaliku uue omanikuga.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
12/132
Soome
Kontsern on Soome turul keskendunud seni peamiselt betoonitööde alltöövõtule. Kohalik betoonitööde töövõtuturg
võimaldab konkureerida valitud projektides, kus tellijale on tähtis saada kõik betoonitööd ühe kindla taustaga ette-
võtte käest. Viimase kahe aasta jooksul on sellele lisandunud ka väiksemamahulised peatöövõtu lepingud. Kontsern
tegutseb Soomes tasakaalukalt ja püüdes vältida ülemääraseid riske, seda eriti COVID-19 pandeemia tingimustes,
kus on suurenenud surve kasumimarginaalile.
Rootsi
Kontsern osutab Rootsi turul peamiselt elamute ja mitteeluhoonete ehitusteenust eelkõige Kesk-Rootsi regioonis.
Tulenevalt järjest omandatavatest kogemustest uuel turul on kontsern pidanud olulisimaks sõlmitud lepingute kva-
liteetset ja tähtaegset täitmist ning maksnud seetõttu ka lõivu kasumlikkusele. 2018. aastal aset leidnud kinnisvara-
hindade langus on vähendanud nõudlust elamuehituse valdkonnas, mistõttu lükkuvad edasi paljude projektide al-
gused. Elamuehituse mahud on võrreldes tipuga 2017. aastal langenud ligikaudu kolmandiku. Enim on langus mõju-
tanud Stockholmi piirkonda ja kuigi suurem langus on peatunud, siis turg ei näita veel kasvu märke ning eelduslikult
langevad elamuehituse mahud 2021. aastal veelgi. Seda trendi mõjutab ka COVID-19 pandeemia, mistõttu on näha
tellijate investeerimisotsuste edasi lükkamist olukorra selginemiseni.
Fotol: Rääma Sõudekeskuse põhihoone (teostaja Eston Ehitus AS)
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
13/132
Peamiste riskide kirjeldus
Äririskid
Kontserni äritegevuse mahtusid ja kasumlikkust mõjutab enim ehitusturul valitsev konkurents ning muutused ehi-
tusteenuse nõudluses. Ehitusteenuse nõudluse suurimaks mõjutajaks on jätkuvalt avaliku sektori investeeringute
maht, mis on omakorda osaliselt sõltuvuses EL struktuurifondidest saadavast kaasrahastamisest. Lisaks mõjutab ehi-
tusturgu oluliselt COVID-19 pandeemia, mis on vähendanud eratellijate investeeringute mahtu.
Konkurents on kõikides segmentides jätkuvalt väga tugev. Konkurentsist tulenev hinnasurve ehituse pakkumishin-
dadele on selgelt tuntav. Lisaks peatöövõtjatest konkurentidele osalevad pakkumistel üha enam ka senised alltöö-
võtjad, seda tingituna eelkõige riiklike ja omavalitsuse tellijate jätkuvast poliitikast hoida riigihangetel kvalifitseeru-
mise nõudeid madalal, tuues nii kohati odavaimale hinnale ohvriks kvaliteedi ja tähtaegadest kinnipidamise. Kont-
sern teadvustab riske, mis kaasnevad tihedas konkurentsis ja tekkinud ebakindlas majandusolukorras sõlmitud le-
pingute täitmisega. Kontsern seab sellistes tingimustes ehitusteenuse hinnakujundusel tähtsale kohale lepingu täit-
misega kaasnevate riskide mõistliku tasakaalu ja range kulude kontrolli.
Kontserni tegevuskava näeb ette oma ressursside paindlikku suunamist soodsamate lepingute leidmiseks ja tule-
muslikuks teostamiseks. Kuna kontsern tegutseb ärimudeli kohaselt kõigis ehitusturu segmentides, siis on ta sellega
seoses suhteliselt paremas positsioonis võrreldes ettevõtetega, kes tegutsevad ainult ühes kitsas segmendis.
Samuti mõjutab äritegevust eelkõige aastaaegadest tingitud ehitustegevuse sesoonsus, mis avaldab enim mõju ra-
jatiste ehitamisele välitingimustes (teed, pinnasetööd jms). Valdkonna tegevuse hajutamiseks on kontsern muuhul-
gas sõlminud teehoolduslepinguid, kus on aastaringne hooldamiskohustus. Kontserni äritegevuse strateegilise üle-
sehituse kohaselt aitab rajatiste valdkonna hooajalisust kompenseerida hoonete valdkond, kus nimetatud mõjud on
väiksemad. Sellest lähtuvalt on kontserni pikaajaline eesmärk hoida kahte valdkonda paindlikult suhtelises tasakaa-
lus. Samuti kasutavad kontserni ettevõtted jätkuvalt võimalusel erinevaid tehnilisi lahendusi, mis lubaksid töötada
tõhusamalt ka muutuvates tingimustes.
Tegevusriskid
Igapäevaste ehitustegevuse riskide haldamiseks sõlmivad kontserni ettevõtted ehituse koguriskikindlustuse lepin-
gud. Sõltuvalt konkreetse projekti iseloomust kasutatakse nii üldiseid raamlepinguid kui ka konkreetse projekti eri-
pära ning tellija soove arvestavaid projektipõhiseid kindlustuspoliise. Alltöövõtjatega sõlmitud töövõtulepingutest
tulenevate alltöövõtjate kohustuste täitmise tagamiseks esitatakse kontserni ettevõtte kasuks reeglina pangagaran-
tii või rakendatakse kinnipidamisi makstavatelt summadelt. Garantiiperioodil ilmneda võivate ehitajast tingitud puu-
duste kõrvaldamiseks on moodustatud garantiikulude eraldis, mis tugineb varasematel perioodidel saadud koge-
mustele. 31.12.2020 seisuga moodustas garantiieraldis (lühi- ja pikaajaline osa) kokku 1 309 tuhat eurot. Eelmise
majandusaasta vastav näitaja oli 1 314 tuhat eurot.
Lisaks otseselt ehitustegevusega seotud riskidele on kontsern viimasel paaril aastal pööranud teravdatud tähelepanu
tegevusriskidele ajal, mis eelneb ehitustegevusele. Eelkõige puudutab see pakkumistegevust, sh pakkumustingimus-
tele vastamist ning pakkumiseelarvete koostamist. Planeerimisstaadiumis tehtud vigade mõju on üldjuhul tagasi-
pööramatu ning toob turuolukorras, kus ehituslepingute hinnad tellijatega on fikseeritud, kaasa reaalse rahalise
kahju.
Finantsriskid
Krediidirisk
Aruandeperioodil moodustasid krediidikahjumid kokku 157 tuhat eurot. Eelmisel aastal moodustasid krediidikahju-
mid 63 tuhat eurot. Krediidiriski kogu nõuete portfelli suhtes hoiab madalal potentsiaalsete klientide maksevõime
hindamine, oluline avaliku sektori klientide osakaal ning lepinguliste klientide maksekäitumise pidev monitooring.
Krediidiriski realiseerumise peamiseks tunnuseks on nõude laekumistähtaja ületamine rohkem kui 180 päeva ning
tellija poolt laekumist kinnitava tegevuse puudumine.
Likviidsusrisk
Kontsern tegutseb jätkuvalt tavapärasest kõrgema likviidsusriski tasemel. Kontserni käibevara ja lühiajaliste kohus-
tuste suhe oli 1,01 (31.12.2019: 1,01). Likviidsusnäitajat mõjutavad eelkõige Ukraina sidusettevõttele antud laenude
kajastamine pikaajalistena ning intressikandvate kohustuste (eelkõige arvelduskrediitide) refinantseerimine pan-
kade poolt reeglina mitte pikemaks perioodiks kui 12 kuud.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
14/132
Seoses jätkuvalt pingelise poliitilise ja majandusliku olukorraga Ukrainas, ei ole kontserni hinnangul võimalik lühiaja-
lises perspektiivis realiseerida riigis asuvaid kinnisvarainvesteeringuid. Sellest lähtuvalt on laenunõue Ukrainas asuva
sidusettevõtte vastu kajastatud aruandeperioodi lõpu seisuga pikaajalisena summas 8 237 tuhat eurot.
Rahavoogude paremaks juhtimiseks kasutab kontsern arvelduskrediiti ning faktooringteenust tellijate ja alltöövõt-
jate maksetähtaegade erinevuse tasakaalustamiseks. Vastavalt IFRS EL nõuetele tuleb laenude tagasimaksete jaga-
misel lühi- ja pikaajaliseks lähtuda aruandeperioodi lõpus kehtinud lepingulistest tingimustest. Seisuga 31.12.2020
on kontsernil lühiajalisi laenukohustusi 18 508 tuhat eurot (31.12.2019: 11 058 tuhat eurot). Olulise osa lühiajalistest
laenukohustustest moodustavad arvelduslaenud, millest aruandeperioodi järgselt on pikendatud järgmiseks 12
kuuks laene kokku summas 6 205 tuhat eurot.
Aruandeperioodi lõpu seisuga oli kontsernil vabu rahalisi vahendeid 12 576 tuhat eurot (31.12.2019: 7 032 tuhat
eurot).
Intressirisk
Kontserni intressikandvad võlakohustused pankade ees on nii fikseeritud kui ka ujuvate intressimääradega. Rendile-
pingud on valdavalt ujuva intressimääraga. Ujuva intressimäära baasiks on enamiku lepingute puhul Euribor. Kont-
serni intressikandvad võlakohustused on eelmise aastaga võrreldes vähenenud 1 523 tuhat eurot, vähenenud on nii
laenu- kui ka rendikohustused. Seisuga 31.12.2020 oli kontsernil intressikandvaid kohustusi summas 25 860 tuhat
eurot (31.12.2019: 27 384 tuhat eurot). Intressikulud olid 2020. aastal 1 078 tuhat eurot (2019: 1 002 tuhat eurot).
Kontserni intressirisk väljendub eelkõige ujuvintresside baasmäärade võimalikus tõusus, millega kaasneks kontserni
suhteliselt suure laenukoormuse juures intressikulude märgatav suurenemine koos negatiivse mõjuga kasumile.
Riski maandamiseks on kontsern lähtunud põhimõttest, et madalate turuintresside korral sõlmitakse lepingud või-
malusel fikseeritud intressimääraga, kuid see on pankade poolt pakutud laenutoodete osas osutunud keeruliseks.
Seega on uued lepingud sõlmitud enamjaolt ujuvate intressimääradega. Kontsern on sõlminud tuletistehingu le-
pingu, et juhtida 2016. aastal ostetud asfaltbetoonitehase rendilepingu intressimäära muutumisega seotud riske.
Valuutariskid
Ehitus- ja allhankelepingud on reeglina sõlmitud asukohamaa valuutas, s.o eurodes (EUR), Ukraina grivnades (UAH)
Rootsi kroonides (SEK).
2014. aasta algul Ukraina ja Venemaa vahel puhkenud erimeelsuste tõttu pingestunud Ukraina poliitiline ja majan-
duslik keskkond ning 2015. aasta algul Ukraina keskpanga poolt indikatiivse valuutakursi määramise lõpetamine on
tinginud UAH kursi ebastabiilsuse. 2020. aastal on UAH kurss euro suhtes nõrgenenud ligikaudu 24%. Kontserni Uk-
rainas asuvatele tütarettevõtetele tähendas see eurodes saadud laenude ümberhindamist kohalikku valuutasse ning
sealt tekkivat täiendavat kursikahjumit summas 1 485 tuhat eurot (2019: kasum 1 044 tuhat eurot). Finantsinstru-
mentidega seotud kursikasumid ja -kahjumid kajastuvad koondkasumiaruande kirjetel „finantstulud“ ja „finantsku-
lud“. Põhitegevusega seotud nõuete ja kohustuste ümberhindamisest valuutakursi kasumit või kahjumit ei saadud.
Kontserni Ukraina ja Ukraina väliste tütarettevõtete ehitustegevusega seotud omavahelistest grivnades kajastatud
nõuetest ja kohustustest kursikasumit või -kahjumit ei teki. Samuti ei teki kontserni kasumiaruandes kursikasumit
või -kahjumit Ukrainas asuvale sidusettevõttele eurodes antud laenudelt.
Rootsi kroon tugevnes 2020. aastal euro suhtes ligikaudu 4%. Kursimuutusest euro suhtes saadi aruandeperioodil
põhitegevusega seotud nõuete ja kohustuste ümberhindamisest valuutakursi kahjumit 48 tuhat eurot (2019: 16 tu-
hat eurot). Kursikahjum kajastub koondkasumiaruande kirjel „muu ärikulu“. Kontserni Rootsis asuvale tütarettevõt-
tele eurodes antud laenu ümberhindamisest kohalikku valuutasse saadi kursikahjumit 24 tuhat eurot (2019: 196
tuhat eurot). Kursikahjum kajastub koondkasumiaruande kirjel „finantskulud“.
Kontsern ei ole soetanud tuletisinstrumente valuutariski maandamiseks.
Töötajate ja töökeskkonna riskid
Püsiva ja kvaliteetse tööjõu leidmine on väljakutse kogu ehitussektoris, kuid just see on üks peamisi äritulemusi
mõjutavaid tegureid. Kontsern teeb tööandja maine tugevdamiseks ja järelkasvu saamiseks koostööd haridusasu-
tustega. Väga oluline on oma töötajate pidev arendamine, millele kontsernis teadlikult tähelepanu pööratakse. Li-
saks sõltub kontsern suuresti alltöövõtjate võimekusest tagada vajalike oskustega tööjõud.
Eesmärk on vähendada ka tervise ja tööohutuse riske nii oma töötajate kui ka objektidel töötavate alltöövõtjate
meeskondades läbi seadusega ette nähtud meetmete ja juhtimissüsteemide rakendamise. Alltöövõtjad vastutavad
tööohutuse eest oma töölõigu ja töötajate osas ning kontserni ülesanne on luua ohutusnõuete täitmiseks vajalikud
tingimused ja koostöö.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
15/132
Keskkonnariskid
Kuna ehitustegevus puutub vahetult kokku eluslooduse, pinnase ja füüsilise ruumiga, on kontserni eesmärk teha
oma tööd ümbritsevat keskkonda ja loodust igakülgselt kaitstes. Kontserni tegevuste hulgas on suurem keskkonna-
mõju ja -risk asfalditehastel, puistematerjalide karjääridel ja teedeehitusel. Keskkonnahoidu aitavad ehitusobjektidel
tagada eelkõige tõhus materjalikasutus ja korrektne jäätmekäitlus. Liigse raiskamise, lekete, reostuste, eluslooduse
hävitamise või muu keskkonnakahju vältimiseks järgitakse seadustega ette nähtud nõudeid. kontserni ehitusettevõ-
tetes on rakendatud keskkonnajuhtimissüsteemi standard ISO 14001.
Korruptsiooni- ja eetikariskid
Turu ühe juhtiva tegijana on kontserni jaoks oluline teadvustada ausate ja eetiliste äritavade rikkumisest tulenevaid
riske. Kontsernis on kehtestatud sisemised korrad ja juhised, järgitakse börsireglemendist tulenevaid nõudeid, te-
hakse koostööd audiitorite, siseaudiitorite ja järelevalveasutustega. Samuti tuleb tagada kontserni ettevõtetes juh-
timiskvaliteet, kaasav organisatsioonikultuur ja sisekommunikatsioon, mis rõhutavad nulltolerantsi ebaausa,
ebaeetilise ja korruptiivse käitumise osas. Läbipaistvate otsuste ja avatud suhtluse aluseks on koostöö tõhustamine
kontserni enda üksustes ning suhtluses koostööpartneritega. Avatust aitab suurendada üha hoogsam infotehnoloo-
giliste vahendite rakendamine.
Fotol: Linnateateri tootmiskompleks (teostaja Eston Ehitus AS)
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
16/132
Äritegevuse ja finantstulemuste ülevaade
Kontserni struktuur ja toimunud muudatused
Kontserni struktuur seisuga 31.12.2020 koos osalustega tütar- ja sidusettevõtetes*
*Kontserni struktuuris ei kajastu tütarettevõtted OÜ Eesti Ehitus, OÜ Aspi, OÜ Linnaehitus, OÜ NOBE, OÜ Eston Ehitus, Infra Ehitus OÜ, Kalda
Kodu OÜ, Kastani Kinnisvara OÜ, EE Ressursid OÜ, SweNCN OÜ, Nordecon Statyba UAB, Eurocon Bud TOV, Technopolis-2 TOV ning sidusettevõte
V.I. Center TOV kus ei toimu hetkel olulises mahus majandustegevust. Viis esimesena nimetatud ettevõtet on asutatud ärinimede kaitseks. Samuti
ei kajastu struktuuris kontserni finantsinvesteeringud (osalus alla 20%).
Olulisemad muutused kontserni struktuuris
Osaluse suurendamine Embach Ehitus OÜ-s
05.03.2020 kanti äriregistrisse ja viidi lõpule Nordecon AS-i sidusettevõtte Embach Ehitus OÜ kapitali struktuuri muu-
datus, mille tulemusena kuulub Nordecon AS-le 51% suurune enamusosalus ning Embach Ehitus OÜ-st sai Nordecon
AS-i tütarettevõte. Embach Ehitus OÜ osakapitali suuruseks on 30 000 eurot, millest Nordecon AS-ile kuulub 15 300
euro suurune osa. Embach Ehitus OÜ majandustulemusi konsolideeritakse Nordecon AS-i aruandes kui tütarettevõ-
tet alates 01.03.2020.
Eston Ehitus AS ühendamine Nordecon AS-ga
Nordecon AS ja Nordecon ASi 100%-line tütarettevõte Eston Ehitus AS sõlmisid 02.09.2020 ühinemislepingu, ühine-
mise eesmärgiks oli kontserni sisemise efektiivsuse parandamine ja juhtimisstruktuuri lihtsustamine. Vastavalt ühi-
nemislepingule oli ühendavaks ühinguks Nordecon AS. Ühinemise tulemusel lõppes Eston Ehitus AS tegevus ja Nor-
decon AS jätkab Eston Ehitus AS õigusjärglasena. Ühinemine viidi lõpule 15.10.2020.
Sidusettevõtte Pigipada OÜ müük
Nordecon AS-i tütarettevõte Tariston AS ja Tõrvatilk OÜ sõlmisid 08. detsembril 2020 lepingu Tariston AS-i
omanduses oleva 49%lise osaluse võõrandamiseks Pigipada OÜ-s. Osaluse võõrandamise eesmärk oli lahendada
ettevõtte omandisuhe ning võõrandada see Tariston AS-i jaoks kasumlikel tingimustel. Tehingu hind kokku oli 3 596
tuhat eurot. Võõrandamistehingu tulemusena muutus Pigipada OÜ kontrollsuhe, mistõttu oli tehingust tulenevate
õiguste ja kohustuste jõustumiseks vajalik Konkurentsiameti nõusolek, mis väljastati 28.12.2020 ning mille järgselt,
30.12.2020, viidi osaluse võõrandamine sidusettevõttes Pigipada OÜ lõpuni.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
17/132
Kontserni äritegevuse korraldus Eestis ja välisturgudel
Eesti
Võrreldes eelmiste aastatega ei toimunud aruandeaastal kontserni äritegevuses Eestis muudatusi. Kontsern tegutses
hoonete ja rajatiste ehitamise valdkonnas, kus tegevus ulatus pea kõikidesse turu alamsegmentidesse. Olulise osa
põhitegevusest viis läbi emaettevõte Nordecon AS, mis on ühtlasi kontserni olulisemate tütarettevõtete valdusette-
võtteks. Lisaks emaettevõttele osutasid põhitegevusena ehituse projektijuhtimisteenust ka tütarettevõtted Nor-
decon Betoon OÜ (kaubamärk NOBE) ning Embach Ehitus OÜ.
Muude põhitegevuse teenuste osas jätkas Nordeconi kontsern betoonitööde teostamist (Nordecon Betoon OÜ),
raske ehitustehnika rentimist (Kaurits OÜ) ja regionaalse teehooldusteenuse osutamist Kose hooldepiirkonnas Har-
jumaal ja Järva ning Hiiu maakonnas (Tariston AS).
Uusi tegevussegmente Eestis aruandeperioodil ei lisandunud.
Välisturud
Ukraina
Kontserni äritegevuses ei ole toimunud aruandeaastal muutusi võrreldes 2019. aasta lõpuga. Tegevusmahud on jää-
nud 2020. aastal eelmise majandusaastaga võrreldavale tasemele. Sõlmitud lepingute osas ollakse jätkuvalt konser-
vatiivne. Sõlmitud on vaid lepinguid, mille puhul on juhtkond veendunud, et kaasnevad riskid on asjaolusid arvesta-
des mõistlikud.
Mahukaid investeeringuid nõudvad tegevused kinnisvaraarendusprojektidega (kontsernil on osalus hetkel kahes
konserveeritud arendusprojektis) on jätkuvalt peatatud, et minimeerida riske ning oodata olukorra selginemist Uk-
rainas. Kindlustamaks tehtud investeeringut on kontsern koos kaasomanikega erastanud sidusettevõttele V.I. Center
TOV kinnistu ning seadnud sellele kontserni ja kaasomanike laenude tagamiseks hüpoteegid.
Soome
Kontserni tütarettevõte Nordecon Betoon OÜ koos Soomes registreeritud tütarettevõttega NOBE Rakennus Oy jät-
kas alltöövõtu korras betoonitööde teostamist Soomes. Alltöövõtule on viimase kahe aasta jooksul lisandunud ka
väiksemamahulised peatöövõtulepingud.
Rootsi
Võrreldes 2019. aasta lõpuga ei toimunud aruandeaastal kontserni tegevuses Rootsis olulisi muutusi. Kontserni tü-
tarettevõte SweNCN AB jätkas sõlmitud hoonete ehituse peatöövõtu lepingute täitmist.
Fotol: Allika 7 ärihoone (teostaja Nordecon Betoon OÜ)
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
18/132
Äritegevuse jaotus geograafiliste turgude lõikes
2020. aastal moodustas väljaspool Eestit teenitud müügitulu ligikaudu 18% kogu müügitulust, mis on viimaste aas-
tate suurim.
2020
2019
2018
2017
2016
Eesti
82%
89%
93%
94%
93%
Rootsi
11%
5%
2%
3%
4%
Soome
6%
4%
1%
1%
1%
Ukraina
1%
2%
4%
2%
2%
Eelmise, 2019. aastaga, võrreldes on suurenenud ka Rootsi müügitulu, mõjutajaks 2019. aastal sõlmitud kaks uut
korterelamute ehituse peatöövõtulepingut ning betoonitööde alltöövõtuleping Põhja-Rootsi rajatava tuulepargi 73
tuulegeneraatori vundamendi ehitamiseks. Kasvanud on ka Soome müügitulu, millest olulise osa moodustasid Rai-
tinkartano logistikakeskus/eluhoone ning kahe laudakompleksi ehitus. Ukraina osakaal müügitulus on võrreldes eel-
mise aastaga vähenenud ligikaudu poole võrra.
Müügitulu hajutamine erinevate geograafiliste segmentide vahel on olnud kontserni juhtkonna poolt valitud stra-
teegia, mille abil hajutada riske, mis tulenevad liigsest kontsentreeritusest ühele turule. Samas on majandusolud ka
osadel valitud välisturgudel ebastabiilsed ning mõjutavad kontserni jooksvaid tulemusi. Välisturgude osakaalu kas-
vatamine on kontserni üks strateegilisi lähtekohti. Kontserni nägemust edasisest äritegevusest välisturgudel on sel-
gitatud tegevusaruande peatükis „Väljavaated kontserni tegutsemisturgudele“.
Äritegevus tegevusvaldkondade lõikes
Nordeconi kontsern on keskendunud hoonete ja rajatiste ehituse projektijuhtimisele ja peatöövõtule. Kontsern te-
gutseb äri- ja tööstushoonete ning korterelamute ehitamise, teedeehituse ja -hoolduse, insener- ja keskkonnaehi-
tuse, betoonitööde ja elamuarenduse vallas.
Kontserni 2020. aasta müügitulu moodustas 296 082 tuhat eurot. Võrreldes eelmise aastaga, mil vastav näitaja oli
234 071 tuhat eurot, suurenes müügitulu ligikaudu 26,5%. Hoonete müügitulu on võrreldes 2019. aastaga suurene-
nud ligikaudu 34% ning rajatiste müügitulu 7%. Üldist ehitusturgu (ja ka kontserni valitud strateegiat) mõjutava ra-
jatiste valdkonna ehituse mahtude vähesus avaldab mõju ka kontserni müügitulu jaotusele.
Kontserni üheks eesmärgiks on hoida tegevussegmentide (hooned ja rajatised) esindatus müügitulus tasakaalusta-
tuna arvestades turul toimuvaid muutusi, kuna see võimaldab hajutada riske ja tagada paremad võimalused ehitus-
tegevuseks ka raskemates turutingimustes, kus mõnda tegevussegmenti tabab tegevusmahtude suurem langus ja
mõni teine võib kasvada kiiremini.
Segmentide müügitulu
2020. aastal oli müügitulu hoonete ja rajatiste segmendis vastavalt 228 515 ja 67 142 tuhat eurot. Aasta tagasi olid
vastavad näitajad 170 647 ja 63 063 tuhat eurot (vt Lisa 28). Müügitulu struktuuri peegeldavad ka kontserni ehitus-
lepingute teostamata tööde mahud, kus jätkuvalt on ülekaalus hoonete segment.
Müügitulu jaotus segmentides
*
Tegevussegmendid
2020
2019
2018
2017
2016
Hooned
72%
70%
72%
74%
73%
Rajatised
28%
30%
28%
26%
27%
* Tegevussegmentide vaheline jaotus tegevusaruandes tugineb projektide liigitamisele lähtuvalt nende sisust (st hoonete või rajatiste valdkond).
Raamatupidamisaruande segmendiaruandes on hoonete ja rajatiste valdkondade vaheline jaotus tehtud tütarettevõtete põhilise tegevusvald-
konna järgi (IFRS 8 „Tegevussegmendid“ nõudeid järgides). Tütarettevõte, kelle põhitegevus toimub rajatiste segmendis, on raamatupidami-
saruandes kajastatud vastavas segmendis. Tegevusaruandes on tütarettevõtte poolt tehtud tööd kajastatud vastavalt nende sisule. Erinevused
kahe aruande vahel ei ole olulised, kuna kontserni ettevõtted on spetsialiseerunud pigem konkreetsetele valdkondadele, v.a tütarettevõte Nor-
decon Betoon OÜ, kelle tegevus jaguneb hoonete ja rajatiste segmendi vahel. Emaettevõtte näitajad on mõlemas aruandes jagatud lähtuvalt
tööde sisust.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
19/132
Alamsegmentide müügitulu
Võrreldes eelmise aruandeaastaga on hoonete segmendis vähene-
nud ärihoonete alamsegmendi mahud, teiste alamsegmentide ma-
hud on suurenenud. Suurima käibega, moodustades üle kolmandiku
kogu segmendi müügitulust, on ühiskondlike hoonete alam-
segment, mis on võrreldes eelmise aastaga kasvanud 67%. Aruan-
deperioodil lõpetati ja anti tellijatele tähtaegselt üle Sisekaitseaka-
deemia ja Tartu Ülikooli Narva õppekeskus, Tallinna lähistel Järve-
küla aleviku põhikooli – Kindluse Kooli – esimene etapp, Tartus An-
nelinna Gümnaasium ning Tapa kaitseväelinnaku hoidlakompleks.
Suuremad objektid, kus jätkuvad ehitustööd, on Kohtla-Järve
spordi- ja tervisekeskus, Tartu kesklinna Perearstikeskus, Välisluu-
reameti büroohoone laiendamine Rahumäe teel Tallinnas ning kahe
kooli rekonstrueerimine Ida-Ukrainas.
Oluline osa kontserni poolt Eestis ehitatavatest korterelamutest
asub Tallinnas. Neist suuremahulisemad olid aruandeperioodil Ka-
laranna Kvartali kahe esimese etapi projekteerimine ja ehitamine
ning Tallinna läänepiirile rajatava Tiskreoja elurajooni projekteeri-
mine ja ehitamine. Olulise panuse alamsegmendi müügitulusse an-
dis ka korterelamute ehitus Rootsis.
Kontsern jätkab omaarenduste ehitust (kajastub korterelamute seg-
mendis) nii Tallinnas kui ka Tartus. Aruandeperioodil lõpetati Tallin-
nas, aadressil Võidujooksu 8c, 24 korteriga 5-korruselise korter-
elamu ehitus (www.voidujooksu.ee). 2020. aasta omaarenduste
müügitulu moodustas kokku 2 866 tuhat eurot (2019: 6 528 tuhat
eurot). 2020. aasta kevadel puhkenud COVID-19 pandeemiast tingi-
tud ebakindlus majanduskeskkonnas on mõjutanud ka kontserni
omaarenduste mahtu. Aasta algul Tartus alustatud Mõisavahe Kodu
(https://moisavahe.ee) elurajooni arenduse esimese kortermaja
ehitus jätkus peale ligikaudu pooleaastast pausi sügisel. Arendades
jätkuvalt oma kinnisvara, jälgib kontsern tähelepanelikult võima-
likke riske elamuarenduse turul.
Ärihoonete alamsegmendi aruandeperioodil töös olnud suuremad
objektid asuvad Tallinnas. Lõpetati ja tellijatele anti tähtaegselt üle
Tallinna Vanasadama D-terminali hoone, Admiraliteedi basseini
kõrval oleva Porto Franco kinnisvaraarenduse I etapp ja Tallinnas
Sepapaja 1 parkimismaja. Tööd jätkuvad Rotermann City seitsme-
korruselise ärihoone ehitusel.
Kuigi tööstus- ja laohoonete alamsegmendi maht võrreldes ülejää-
nud alamsegmentide mahtudega on jäänud tagasihoidlikuks, on
võrreldes 2019. aastaga müügitulu suurenenud üle kahe korra. Sa-
mas on töös olevad objektid maksumuselt väikesed, moodustades
keskmiselt 2 mln eurot.
Fotol: Tapa õppe- ja hooldushallid (teos-
taja Nordecon AS)
Fotol: Tiskreoja elurajoon (teostaja Nor-
decon Betoon OÜ)
Fotol: Võidujooksu 8C kortermaja (teos-
taja Eston Ehitus AS)
Fotol: Vanasadama D-terminal (teostaja
Nordecon AS
Müügitulu hoonete segmendis
2020
2019
2018
2017
2016
Ühiskondlikud hooned
37%
29%
25%
19%
30%
Korterelamud
28%
27%
25%
30%
34%
Ärihooned
23%
36%
35%
25%
16%
Tööstus- ja laohooned
12%
8%
15%
26%
20%
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
20/132
Kuigi rajatiste segmendis on ülekaalus jätkuvalt teedeehituse- ja
hoolduse alamsegment, on selle osakaal segmendis eelmise aastaga
võrreldes vähenenud. Olulise osa käibest moodustavad 2-3 mln
maksumusega taastusremondi objektid. Suurimad töös olnud ob-
jektid on 2019. aastal sõlmitud leping Tallinn-Pärnu-Ikla maanteel
asuva Kernu ümbersõidu ning Kernu tankla ja Haiba liiklussõlmede
ehitamiseks ja käesoleval aastal sõlmitud leping Tallinna idapiirile
jääva Väo liiklussõlme ehitamiseks. Viimase ehitus jätkub 2021. aas-
tal. Lisaks maanteede ehitusele ja remondile, annavad lisamahtu
kaitseväe rajatiste ehitus ning erinevad väikesemahulised Riigi-
metsa Majandamise Keskusele metsateede korrastamise tööd.
Kontsern jätkas teehooldelepingute teostamist Järva ja Hiiu maa-
konnas ning Harju maakonnas Kose hooldepiirkonnas.
Muude rajatiste alamsegmendi mahtu mõjutab eelkõige Põhja-
Rootsi Sundsvalli lähedusse rajatava Nysäter tuulepargi 73 tuulege-
neraatori vundamendi ehitamine.
Insenerehituse alamsegmendi mahust moodustab olulise osa Silla-
mäele 640 meetri pikkuse rannapromenaadi ehitus.
Fotol: Tugimaantee 69 Kuigatsi teeristi-
Soontaga lõik (teostaja Nordecon AS)
Fotol: Riigitee nr 4 (E67), Kernu ümbersõit
(teostaja Nordecon AS)
Müügitulu rajatiste segmendis
2020
2019
2018
2017
2016
Teedeehitus ja –hooldus
74%
78%
89%
86%
86%
Muud rajatised
21%
18%
7%
8%
9%
Insenerehitus (sh vesiehitus)
4%
1%
0%
0%
0%
Keskkonnaehitus
1%
3%
4%
6%
5%
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
21/132
Valik lõpetatud objektidest
Kontserni ettevõtete poolt erinevates alamsegmentides aruandeperioodil lõpetatud olulisemad objektid*:
Objekti lühikirjeldus
Teostaja
Tellija
Tegevussegment
Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskuse
ehitus
Nordecon AS
Sisekaitseakadeemia
Ühiskondlikud hooned
Tapa ja Jõhvi hooldus- ja õppehallide ehitus
Nordecon AS
Riigi Kaitseinvesteeringute
Keskus
Ühiskondlikud hooned
Tallinna Vanasadama D-terminal
rekonstrueerimis- ja laiendustööd
Nordecon AS
Tallinna Sadam
Ärihooned
Tugimaantee 69 Kuigatsi teeristi-Soontaga
lõigu rekonstrueerimine
Nordecon AS
Maanteeamet
Teedeehitus
Riigitee nr 4 (E67), Kernu ümbersõidu
ehitustööd
Nordecon AS
Maanteeamet
Teedeehitus
Peetri pargi ehitustööd (I etapp)
Nordecon AS
Rae Vallavalitsus
Teedeehitus
Sillamäe rannapromenaadi ehitustööd (osa 1,
osa 2)
Nordecon AS
Sillamäe Linnavalitsus
Insenerehitus
Allika tee 7 ärihoone ehitus
Nordecon Betoon OÜ
VKV Majad OÜ
Ärihooned
Sepise 8 parkimismaja ehitus (II etapp)
Nordecon Betoon OÜ
Öpiku Majad OÜ
Ärihooned
Tiskreoja elurajooni ehitus
Nordecon Betoon OÜ
Tiskreoja OÜ
Korterelamud
Annelinna Gümnaasiumi ehitus
Embach Ehitus OÜ
Tartu Linnavalitsus
Ühiskondlikud hooned
Saue valla keskusehoone ehitus
Embach Ehitus OÜ
Saue Vallavalitsus
Ühiskondlikud hooned
Kaitseväe keskpolügooni põhja- ja lõunaosa
teede ehitustööd
Tariston AS
Riigi Kaitseinvesteeringute
Keskus
Teedeehitus
Käina elamuskeskuse Tuuletorn ehitus
Eston Ehitus AS**
Hiiumaa Loodus- ja
Tegevuskeskus
Ärihooned
Linnateatri tootmiskompleksi ehitus
Eston Ehitus AS**
Tallinna Linnavaraamet
Tööstus- ja laohooned
Rääma Sõudekeskuse põhihoone ehitus (I
etapp)
Eston Ehitus AS**
Pärnu Sõudeklubi
Ühiskondlikud hooned
Võidujooksu 8C korterelamu Tallinnas
Eston Ehitus AS **
Nordecon AS, omaarendus
Korterelamud
*
Sisaldab objekte, mille osas on tellijale üle antud põhivalmidus ning tellija saab vara kasutada. Teostamata võivad olla vaegtööd.
** Eston Ehitus AS ühendati Nordecon AS-ga 15.10.2020.
Finantstulemuste kokkuvõte
Kontserni kasum
Nordeconi kontserni brutokasum oli 2020. aastal 10 996 tuhat eurot (2019: 11 769 tuhat eurot) ning brutokasumlik-
kus 3,7% (2019: 5,0%). Kasumlikkuse paranemine on toimunud rajatiste segmendis, kus kasumlikkus oli 2020. aastal
5,1% ning IV kvartalis 6,1% (2019. aasta 3,5%, IV kvartal 1,9%). Seevastu hoonete segmendi kasumlikkus on võrreldes
eelmise aastaga tuntavalt langenud, moodustades 2020. aastal 3,6% ning IV kvartalis 0,7% (2019. aasta 6,3%, IV
kvartal 8,8%). Rajatiste segmendi tulemust on mõjutanud varasem teedeehituse hooaja algus ning tugev tööde port-
fell. Vaatamata sellele, et endiselt valitseb turul olukord, kus töövõtjate asfaltbetooni tootmise võimekus ületab
tunduvalt turu nõudlust, on kontserni asfaltbetooni tootmismaht võrreldes eelmise aastaga kasvanud, andes katet
püsikuludele, millest suurema osa moodustavad asfaltbetooni tootmiseks ja paigalduseks vajaliku tehnika kulud.
Hoonete segmendi madala kasumlikkuse, mis mõjutab oluliselt kogu 2020. aasta kontserni tulemust, põhjuseks on
ebaõnnestunud projektid Rootsi turul. Oluline osa aruandeaasta Rootsi turu ebaõnnestumisel oli ka COVID-19 pan-
deemial ja selle mõjul majanduskeskkonnale. Ühelt poolt oli liikumispiirangute tõttu häiritud kontserni poolne Rootsi
tegevuse juhtimine ning teiselt alltöövõtjate vaba liikumine, kuna olulises osas kasutati objektidel Eestist pärit all-
töövõtjaid. Lisaks pikenesid planeeritust pikemaks projektide kestvused, mis suurendasid oluliselt ehitusplatsi eelar-
vestatud üldkulusid, mida tellijad täies mahus ei hüvitanud.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
22/132
Kontserni üldhalduskulud moodustasid 2020. aastal 7 073 tuhat eurot. Võrreldes eelmise aastaga on üldhalduskulud
suurenenud ligikaudu 3,5% (2019: 6 837 tuhat eurot). Suurenemise põhjuseks on Embach Ehitus OÜ muutumine
kontserni tütarettevõtteks (vt „Kontserni struktuur ja toimunud muudatused“). 12 kuu libisev üldhalduskulude osa-
kaal müügitulust moodustas 2,4% (2019: 2,9%).
Kontserni ärikasumiks kujunes 2020. aastal 3 575 tuhat eurot (2019: 4 270 tuhat eurot). Kulumiga korrigeeritud ra-
havooline ärikasum (EBITDA) moodustas 7 003 tuhat eurot, EBITDA määr müügitulust oli 2,4% (2019: 7 311 tuhat
eurot ja 3,1%).
Finantstulusid mõjutas 2020. aastal kontserni sidusettevõtte Pigipada OÜ müük aasta lõpul (vt „Kontserni struktuur
ja toimunud muudatused“). Tehingust teenitud kasum moodustas 2 749 tuhat eurot (vt Lisa 32). Lisaks on finantstu-
lude- ja kulude oluliseks mõjutajaks valuutakursi muutused kontserni välisturgudel, eelkõige Ukraina grivna kursi
muutus. Ukraina grivna nõrgenes aruandeperioodil euro suhtes ligikaudu 24% ning kontsern kajastas Ukrainas asu-
vatele tütarettevõtetele eurodes antud laenude ümberhindamisest valuutakursi kahjumit aruandeperioodil summas
1 485 tuhat eurot (2019: kasum 1 044 tuhat eurot), kokku moodustasid kursikahjumid aruandeperioodil 1 509 tuhat
eurot (2019: 196 tuhat eurot). Arvestustehniliselt tähendas kursimuutus teisalt omakapitali koosseisus kajastatud
realiseerumata kursivahede reservi positiivset muutumist 1 254 tuhande euro võrra (2019: -823 tuhat eurot).
Kontserni puhaskasumiks kujunes 4 118 tuhat eurot (2019: 4 149 tuhat eurot), millest kontserni emaettevõtte Nor-
decon AS aktsionäridele kuuluv puhaskasumi osa moodustas 2 466 tuhat eurot (2019: 3 378 tuhat eurot).
Kontserni rahavood
2020. aasta äritegevuse netorahavoog moodustas 2 443 tuhat eurot (2019: 8 003 tuhat eurot). Äritegevuse rahavoo
peamiseks mõjutajaks on tellijate ja hankijate maksetähtaegade erinevused. Oluliselt mõjutab rahavoogusid jätku-
valt ka ettemaksete puudumine nii riigi- kui ka eratellijate lepingutes, kus samaaegselt tuleb ise tasuda ettemakseid
allhankijatele ja materjalide soetamisel. Ettemaksete osakaal on käesoleval aastal seoses COVID-19 pandeemiaga
suurenenud. Rahavoogu vähendavad ka ehitusperioodil väljastatud arvetest kinnipeetud summad, mis vabastatakse
tellijate poolt alles ehitusperioodi lõpus. Kinnipeetud summad on vahemikus 5-10% lepingu mahust.
Investeerimistegevuse rahavoog 2020. aastal oli 8 286 tuhat eurot (2019: 220 tuhat eurot). Enim mõjutab rahavoogu
Embach Ehitus OÜ muutumine kontserni sidusettevõttest tütarettevõtteks, mille mõju oli 3 605 tuhat eurot ning
sidusettevõtte Pigipada OÜ müügist laekunud 3 596 tuhat eurot. Põhivarasse investeeriti kokku 271 tuhat eurot
(2019: 594 tuhat eurot) ning materiaalse põhivara müügist laekus 332 tuhat eurot (2019: 377 tuhat eurot). Saadud
dividendid moodustasid kokku 974 tuhat eurot (2019: 489 tuhat eurot).
Finantseerimistegevuse rahavoog 2020. aastal oli -5 165 tuhat eurot (2019: -8 863 tuhat eurot). Finantseerimistege-
vuse rahavoogu mõjutavad enim laenu- ja rendimaksed. Saadud laenud moodustasid kokku 2 026 tuhat eurot, mis
koosneb arvelduskrediidi ning arenduslaenude kasutamisest (2019: 3 705 tuhat eurot). Saadud laenude tagasimak-
seid oli kokku 2 629 tuhat eurot (2019: 4 032 tuhat eurot). Tegemist on pikaajaliste investeerimis- ja arenduslaenude
graafikujärgsete tagasimaksetega. Rendimaksed moodustasid 3 086 tuhat eurot (2019: 3 276 tuhat eurot). Dividende
maksti 2020. aastal 472 tuhat eurot (2019: 2 360 tuhat eurot). Võrreldava, 2019. aasta rahavoogu mõjutas aktsiaka-
pitali vähendamise väljamaksed summas 1 892 tuhat eurot.
Seisuga 31.12.2020 moodustasid kontserni raha ja raha ekvivalendid 12 576 tuhat eurot (31.12.2019: 7 032 tuhat
eurot). Kontserni juhtkond on kommenteerinud likviidsusriske tegevusaruande peatükis „Peamiste riskide kirjeldus“.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
23/132
Olulisemad suhtarvud ja näitajad
Suhtarv / näitaja
2020
2019
2018
2017
2016
Müügitulu, tuhat eurot
296 082
234 071
223 496
231 387
183 329
Müügitulu muutus
26,5%
4,7%
-3,4%
26,2%
26,0%
Puhaskasum, tuhat eurot
4 118
4 149
3 821
1 725
3 933
Puhaskasum emaettevõtte aktsionäridele, tuhat eurot
2 466
3 378
3 381
1 388
3 044
Kaalutud keskmine aktsiate arv, tk
31 528 585
31 528 585
31 528 585
30 913 031
30 756 728
Puhaskasum aktsia kohta (EPS), eurot
0,08
0,11
0,11
0,04
0,10
Üldhalduskulude määr müügitulust
2,4%
2,9%
3,0%
3,0%
3,3%
EBITDA, tuhat eurot*
7 003
7 311
6 021
3 123
6 017
EBITDA määr müügitulust
2,4%
3,1%
2,7%
1,3%
3,3%
Brutokasumi määr müügitulust
3,7%
5,0%
4,5%
3,8%
6,0%
Ärikasumi määr müügitulust
1,2%
1,8%
1,8%
0,5%
2,3%
Ärikasumi määr ilma vara müügi kasumita
1,1%
1,7%
1,3%
0,5%
2,2%
Puhaskasumi määr müügitulust
1,4%
1,8%
1,7%
0,7%
2,1%
Investeeritud kapitali tootlus
9,3%
10,0%
8,4%
5,9%
8,5%
Omakapitali tootlus
11,8%
12,5%
11,2%
4,8%
10,6%
Omakapitali osakaal
27,6%
27,9%
32,4%
30,8%
38,6%
Vara tootlus
3,3%
3,7%
3,5%
1,6%
4,2%
Finantsvõimendus
21,1%
33,8%
28,5%
32,7%
16,7%
Lühiajaliste kohustuste kattekordaja (lisa 5)
1,01
1,01
1,12
1,11
1,20
31.12.2020
31.12.2019
31.12.2018
31.12.2017
31.12.2016
Ehituslepingute teostamata tööd, tuhat eurot
215 796
227 545
100 352
144 122
131 335
* EBITDA sisaldab firmaväärtuse mõjusid. 2020: 139 tuhat eurot tulu negatiivsest firmaväärtusest, 2016: 139 tuhat eurot tulu negatiivsest firma-
väärtusest.
Müügitulu muutus = (Aruandeperioodi müügitulu/Eelmise perioodi
müügitulu) – 1*100
Puhaskasum aktsia kohta (EPS) = Emaettevõtte aktsionäride osa pu-
haskasumist/Kaalutud keskmine aktsiate arv
Üldhalduskulude määr müügitulust = (Üldhalduskulud / Müügi-
tulu)*100
EBITDA = Ärikasum + Kulum + Firmaväärtuse allahindlused
EBITDA määr müügitulust = (EBITDA / Müügitulu)*100
Brutokasumi määr müügitulust = (Brutokasum / Müügitulu)*100
Ärikasumi määr müügitulust = (Ärikasum / Müügitulu)*100
Ärikasumi määr ilma vara müügi kasumita = ((Ärikasum – Põhivara
müügikasum – Kinnisvara müügikasum) / Müügitulu)*100
Puhaskasumi määr müügitulust = (Perioodi puhaskasum / Müügi-
tulu)*100
Investeeritud kapitali tootlus = ((Kasum enne tulumaksustamist + int-
ressikulud) / Perioodi keskmine (Intressi kandvad kohustused + oma-
kapital))*100
Omakapitali tootlus = (Aruandeperioodi puhaskasum / Perioodi kesk-
mine omakapital kokku)*100
Omakapitali osakaal = (Omakapital kokku / Kohustused ja omakapital
kokku)*100
Vara tootlus = (Aruandeperioodi puhaskasum / Perioodi keskmine
vara kokku)*100
Finantsvõimendus = ((Intressikandvad kohustused – Raha ja raha ek-
vivalendid) / (Intressikandvad kohustused + Omakapital))*100
Lühiajaliste kohustuste kattekordaja = Käibevara kokku / Lühiajalised
kohustused kokku
Ehituslepingute teostamata tööde mahud
Kontserni ettevõtete poolt sõlmitud ehituslepingute teostamata tööde maht seisuga 31.12.2020 oli 215 796 tuhat
eurot. Võrreldes eelmise aastaga on teostamata tööde maht vähenenud ligikaudu 5%. 2020. aastal sõlmiti uusi le-
pinguid kokku 236 577 tuhande euro väärtuses (2019: 305 695 tuhat eurot). Kontsern on suutnud olla võrdselt edu-
kas nii era- kui ka riigihangetes.
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
31.12.2018
31.12.2017
31.12.2016
Ehituslepingute teostamata tööd
215 796
227 545
100 352
144 122
131 335
Seisuga 31.12.2020 moodustavad teostamata tööde portfellis hoonete segmendiga seotud projektid 81% ja rajatiste
omad 19% (31.12.2019: vastavalt 85% ja 15%). Võrreldes 31.12.2019 seisuga on rajatiste segmendi teostamata
tööde mahud suurenenud ligikaudu 19% ning hoonete segmendi mahud on vähenenud 10%, mille põhjuseks on
korterelamute alamsegmendi mahu ligikaudu kahekordne vähenemine.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
24/132
Hoonete segmendis moodustab ligikaudu 40% ühiskondlike hoonete alamsegmendi teostamata tööde portfell.
Alamsegmendi mahtu mõjutavad eelkõige III kvartalis sõlmitud lepingud: Tartu Ülikooli Kliinikumi Maarjamõisa me-
ditsiinilinnaku III etapi ehitamine, maksumusega 47,3 mln eurot, Saaremaa Gümnaasiumi õppehoone ehitamine Ku-
ressaares ning Paldiski sõjaväelinnakusse 300-kohalise kasarmu projekteerimine- ja ehitamine. Äri- ning tööstus- ja
laohoonete alamsegmentide teostamata tööde portfelli mahud on jäänud võrreldes 31.12.2019 seisuga samale ta-
semele. Tööstus- ja laohoonete alamsegmendi portfelli mahust olulise osas moodustab E-Piima Paidesse ehitatava
tehasekompleksi ehitamiseks sõlmitud leping. Ärihoonete alamsegmendi teostamata tööde mahtu mõjutavad Tal-
linnas Rotermann City’sse uue seitsmekorruselise ärihoone ehitus ning IV kvartalis lisandunud leping Alma Tominga
nimelise LEED kuldsertifikaadiga ärimaja ehitamiseks Ülemiste Citysse, asukohaga Sepise 7, Tallinn, kus tööde mak-
sumus on üle 22 mln euro. Korterelamute alamsegment koosneb olulises osas Tallinnas Kalaranna kvartali kahe esi-
mese etapi projekteerimis- ja ehitustöödest, mille kogumaht on ligikaudu 40 mln eurot ning Tallinna läänepiirile
rajatava Tiskreoja elurajooni ehituse järgmistest etappidest.
Rajatiste segmendi teostamata tööde portfellist moodustavad 87% teedeehituse ja -hoolduse alamsegmendi lepin-
gud. IV kvartalis sõlmiti töövõtuleping pinnasetööde teostamiseks Tartu maantee Võõbu–Mäo teedeehituse objektil
Võõbu–Anna lõigus, tööde maksumus on ligikaudu 9,5 miljonit eurot ning leping riigitee 1 Tallinn–Narva km 184,7–
187,5 Sillamäe linna lõigu ümberehitustöödeks. Oluliselt mõjutab teostamata tööde mahtu ka II kvartalis sõlmitud
leping Tallinna idapiirile jääva Väo liiklussõlme ehitamiseks. Jätkub kolme teehooldepiirkonna, Järva, Hiiu ja Kose,
hooldetööde lepingute täitmine. Järva hooldepiirkonnas sõlmiti uus 5 aastane riigiteede korrashoiuleping. Lepingu
mahtu kuulub ligikaudu 950 kilomeetri ulatuses riigimaanteede aastaringset hooldamist Järva maakonnas. Võttes
aluseks 2020. aasta maksumuse, on lepingu kogumaksumus ligikaudu 10,7 mln eurot.
Arvestades teostamata tööde portfelli suurust, s.h. 2022. aastasse üleminevat ehitusmahtu ning tihedat konkurentsi
peatöövõtuturul, prognoosib kontserni juhtkond 2021. aastal 2020. aastaga võrreldes mõningast tegevusmahtude
langust. Tellijate poolne hinnalanguse surve peatöövõtu ettevõtetele on suurenenud, kuid alltöövõtjate poolt paku-
tavate sisendhindade oodatud langust ei ole oluliselt toimunud. Tekkinud olukord on pannud kasumimarginaali tu-
geva surve alla. Kontserni juhtkond on äärmiselt tihedas konkurentsiolukorras vältinud põhjendamata riskide võt-
mist, mis võiksid lepingute täitmisel suure tõenäosusega realiseeruda ettevõttele negatiivselt. Fookuses on ettevõtte
püsikulude juhtimine ning aktiivne töö ettevalmistuse ja projekteerimise valdkonnas, et realiseerida oma erialaseid
konkurentsieeliseid.
Kontserni investeeringud
Investeeringud teistesse äriühingutesse
Aruandeperioodil ei tehtud olulisi investeeringuid kontsernivälistesse ettevõtetesse. Aruandeperioodil tehtud inves-
teeringud on kirjeldatud tegevusaruande peatükis „Kontserni struktuur ja toimunud muudatused“ ja raamatupida-
mise aastaaruande lisades 6 ja 7.
Kinnisvarainvesteeringute soetamine
Aruandeperioodil ja võrreldaval 2019. aastal ei soetanud kontsern uusi kinnisvarainvesteeringuid (s.o kinnistud,
mida hoitakse edasimüügi, renditulu teenimise või väärtuse kasvu eesmärgil), samuti ei müüdud kinnisvarainvestee-
ringuid (vt raamatupidamise aastaaruande lisa 13).
Investeeringud põhivarasse
Kontsern investeeris 2020. aastal materiaalsesse põhivarasse 2 539 tuhat eurot, millest rendivara moodustab 1 982
tuhat eurot (2019: 5 859 tuhat eurot, rendivara 3 897 tuhat eurot) (lisa 14). Investeeringud jagunesid kolme suure-
masse rühma: amortiseerunud masinate asendamine, investeeringud efektiivsuse tõstmiseks ning investeeringud
teehooldele kehtestatud nõuetele vastamiseks.
Aruandeperioodil ei tehtud olulisi investeeringuid immateriaalsesse põhivarasse (lisa 15).
Pikaajaliste investeeringute raamatupidamisväärtuse muutus aruandeperioodil
Investeeringu liik (EUR '000)
2020
2019
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud (lisa 12)
-2 369
103
Materiaalne põhivara (jääkväärtus) (lisa 14)
-949
6 714
Immateriaalne põhivara (jääkväärtus) (lisa 15)
229
62
2021. aastal jätkab kontsern investeerimist põhivarasse võrreldavas mahus 2020. aastaga. Tehtavad investeeringud
on vajalikud nii amortiseerunud põhivara asendamiseks kui ka põhitegevuse efektiivsuse tõstmiseks.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
25/132
Kvaliteet ja kliendikogemus
Ehitusettevõtte kvaliteedi näitaja on korrektselt juhitud projektid ning tähtaegselt ja nõutud kvaliteediga valminud
hooned ja rajatised. Kõrgeima kliendirahulolu tagab ehituskvaliteet, läbipaistev tegevus ja avatud suhtlus tellijaga
kogu ehitusprotsessi ajal. Tulemus on parim siis, kui ühtsetel põhimõtetel pingutavad nii tellija, arhitekt, projektee-
rija, omaniku järelevalve ja ehitajad.
Teadlik ja süsteemne kvaliteedijuhtimine on kontsernis töö aluseks. Kontserni kvaliteedi-, keskkonna-, töötervishoiu
ja tööohutuse juhtimissüsteem tugineb vastavate rahvusvaheliste standardite (ISO 9001, ISO 14001, OHSAS
18001/ISO 45001) nõuetele. Kõigi projektide puhul järgitakse tellija esitatud nõudeid ja projektdokumentatsiooni,
ehitustegevust reguleerivaid õigusakte ja norme ning kontserni enda juhtimissüsteemi.
Kvaliteedijuhtimise üheks peamiseks tulemuseks on ohutus ning kontserni esmane vastutus on ehitada ohutuid ja
turvalisi hooneid ning rajatisi. Kontsern ei tee oma töös ühtegi järeleandmist valmis objektide ohutust puudutavates
küsimustes.
Emaettevõttes määratakse igale valminud objektile tööohutusest, tähtaegadest, tehnilistele nõuetele vastavusest,
vigade tulemuslikust lahendamisest ja kliendi tagasisidest lähtuv kvaliteedikoefitsient, millest sõltub projektmees-
kondade tulemustasu. Enamikus kontserni ettevõtetes uuritakse klientide rahulolu töö lõppedes.
2020. aastat iseloomustavad näited
2020. aastal võib pidada märkimisväärseks saavutuseks, et sõltumata viiruse Covid-19 levikust ei katkenud töö ühelgi
objektil. Teatud kaubagruppide osas tuli ette tarneraskusi, mis omakorda pani surve alla kokkulepitud tähtajad. Vaa-
tamata sellele näitas kliendirahulolu mõõdik emaettevõttes üle aegade kõrgeimat tulemust. 2020. aasta nõudis se-
nisest veelgi suuremat paindlikkust ning head ja mõistvat koostööd kõigi osapooltega.
Emaettevõtte rekordiline kliendirahulolu
Rahulolu tõus on seotud aastatepikkuse järjepideva tööga, et mõista tellija ootusi, võita usaldus ning luua suurepä-
rane koostöösuhe kõigi osapooltega. Teisalt mõjutab kliendirahulolu Nordeconi töötajate asjatundlikkus ning pro-
fessionaalne teenus.
Positiivsete leidude märkamine
Kui kvaliteedijuhtimise fookus on reeglina vigade ja eksimuste kõrvaldamisel, siis alates 2020. aastast pööratakse
Nordeconis enam tähelepanu ka sellele, kui midagi on tehtud väga hästi. Positiivsete leidude märkamine aitab õiget
käitumist kinnistada ning toob välja heade näidete rohkuse.
Tulemusnäitajad
2020
2019
Kliendirahulolu määr*
Nordecon AS
92%
87%
Tariston AS
91%
89%
Kaurits OÜ
97%
100%
Eurocon Ukraine TOV
92%
80%
Embach Ehitus OÜ
84%
andmeid ei kogutud
Mittevastavused regulatsioonidele ja kvaliteedisüsteemi järgimisele
Valmis ehitusobjektide mittevastavuste arv tervise ja ohutuse alastele regulatsiooni-
dele ja/või vabatahtlikele koodeksitele
0
0
Siseauditite raames tuvastatud mittevastavuste arv juhtimissüsteemi järgimises, mis
takistavad eesmärkide saavutamist
0
0
*Igal ettevõttel on kasutusel oma metoodika. Tulemus on taandatud 100% skaalale. 2020. aastal vastanud klientide arv: Nordecon AS 14, Tariston
AS 18, Kaurits OÜ 3, Eurocon Ukraine TOV 2, Embach Ehitus OÜ 9.
Kohalikud elanikud
Üks kvaliteetse ehitusprotsessi osa on ümbruskonna võimalikult vähene häirimine. Ehitustegevusega kaasnev müra,
vibratsioon, tolm, transport ja muutunud liikluskorraldus on aga paratamatud ning mõjutavad ümberkaudsete ela-
nike heaolu.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
26/132
Häirivaid tegureid täielikult vältida ei ole võimalik, kuid nende mõju saab vähendada. Kontsern informeerib elanikke
kavandatavatest töödest etteulatuvalt meedia, otsesuhtluse ja külastuste kaudu. Head suhted kohalike elanikega
toetavad kontserni edasisi tegevusi samas piirkonnas.
Häiriva perioodi lühendamiseks on kontsern palunud elanikelt ja omavalitsuselt luba pikemateks tööpäevadeks. Või-
malusel planeeritakse mürarikkad tööd kellaaegadele, mil see häirib kohalikke elanikke võimalikult vähe. Püütakse
vältida igasugust kahju ümberkaudsetele hoonetele ja rajatistele. Kontsern katab tekitatud kahjude paranduskulud.
Üldiselt on kontsernil ehitusobjektide naabruskonna elanikega head suhted. Inimesed on vastutulelikud ja mõistvad
ning väiksemad mured lahendatakse jooksvalt. Teatud mastaapsetel objektidel, kus kohalik kogukond on aktiivne,
hoitakse teavitustegevustes kõrgendatud valmisolekut.
2020. aastat iseloomustavad näited
Kalaranna kvartal
Kalamaja kogukonda teavitati ehitustöödest proaktiivselt mitmete erinevate kommunikatsioonikanalite vahendusel.
Ilmusid artiklid linnaosa lehes ning samuti tehti teavitustööd sotsiaalmeedias. Oluline, et inimeste seas ei läheks
liikvele valeinfo. Kalamaja kogukonnale oli tähtis, et ehitus ei sulgeks inimeste harjumuspärast ujumiskohta. Sellega
ehitust planeerides ka arvestati.
Väo liiklussõlm
2020. aastal alanud Väo liiklussõlme ehitus on suure mõjuga mastaapne objekt. Liikluskorralduse muudatustest tehti
koostöös alltöövõtjaga laiem teavitus. Loodi animatsioonid, mis toimuvat illustreerisid. Infot levitati koostöös Trans-
pordiametiga nii meedias kui ka sotsiaalmeedias.
Tulemusnäitajad
2020
2019
Põhjendatud ametlikud kaebused ehitusobjektide ümbruskonna elanikelt
6
6
Kaebused olid seotud müra ja ehitusmüraga õhtusel ajal, pinnasetöödega ehitistele tekitatud vibratsiooni, poriste
teede ning tolmuga.
Tarnijad, alltöövõtjad, ostud ja hanked
Ehitusprojektide sujuv ja kvaliteetne elluviimine sõltub paljuski koostööst alltöövõtjate ning materjalide ja toodete
tarnijatega. Aus ja läbipaistev suhtlus, probleemide varajane märkamine ja käsitlemine, teineteise austamine ja kok-
kulepetest kinnipidamine – see toetab omavaheliste usalduslike suhete tekkimist ning aitab probleeme ennetada ja
lahendada.
On tähtis, et koostööpartnerid oleksid oma valdkonnas tunnustatud spetsialistid, vastaksid tellija ja kontserni ootus-
tele ning täidaksid seatud nõudmised. Kontsern ei tee koostööd partneritega, kes teadaolevalt on varem kasutanud
ebaausaid võtteid.
Kontserni ülesanne on tagada ehitusobjektidel kasutatavate materjalide kvaliteet. Emaettevõttes koordineerib too-
dete ja materjalide oste ostuosakond. Kuigi peamiste ehitusmaterjalide kasutamine on määratud juba ehitusprojek-
tis, pakub kontsern tellijale teatud juhtudel oma kogemuse ja teadmiste põhjal alternatiivseid, paremaid ja tõhusa-
maid lahendusi. Üldjuhul kehtivad ehitusmaterjalidele ja -toodetele kõrged nõuded, lisaks kontrollib kontsern järje-
pidevalt kõiki materjale ja tooteid, et vältida hilisemaid riske.
Koostööpartnerite valik tehakse nende tausta, varasema kogemuse, tehnilise, kvaliteedi- ja finantsvõimekuse, tar-
nekindluse ja tähtaegadest kinnipidamise ning pakutava hinna alusel.
Ehitustegevuse puhul hinnatakse pärast töö või tellimuse täitmist iga tarnijat ja alltöövõtjat, kontserni teistes üksus-
tes antakse hinnang (nt asfaltbetoonitehased ja mäetööd) kord aastas. Kriteeriumiteks on üldjuhul tähtajad, töö-
ohutus, kvaliteet ja koostöövalmidus.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
27/132
2020. aastat iseloomustavad näited
Peatöövõtjana näeb Nordecon endal jätkuvalt rolli ja võimalust, et koolitada väiksemaid ehitusettevõtjaid. Näiteks
õhutatakse sektoripõhiste digilahenduste kasutuselevõttu ning vajadusel pakutakse tuge ohutusega seotud küsi-
mustes, juhendamises ning tööde planeerimises. 2020. aastal ei täheldatud alltöövõtjate poolseid rikkumisi, riske
või negatiivset mõju töötervishoiu ja tööohutuse ega keskkonnaaspektide osas, mis oleksid viinud õnnetusteni, koos-
töö katkestamiseni või ametliku otsuseni edaspidi koostööd vältida.
Uus alltöövõtjate hindamise süsteem
2020. aastal juurutati Nordeconis uus elektrooniline keskkond, kus toimub alltöövõtja töö hindamine vahetult pärast
töövõtulepingu lõpetamist. Nii on tekkimas andmebaas, mis annab objektiivse aluse, et uutesse projektidesse sobi-
vaid koostööpartnereid valida.
Välistööjõu kasutamine
2020. aastal pidi Nordecon eelistama alltöövõtjaid, kelle puhul oleks välistööjõu osakaal võimalikult väike. Koroona-
viirusest tingitud reisipiirangud mõjutasid oluliselt välistööjõu pääsemist riiki.
Tulemusnäitajad
2020
2019
Alltöövõtjate osakaal, kellega on sõlmitud töötervishoiu ja tööohutuse kokkulepe
98%
98%
Alltöövõtjate arv, kelle puhul on avastatud olulisi rikkumisi, riske või negatiivset mõju
töötervishoiu ja tööohutuse osas, mis on viinud koostöö katkestamiseni või ametliku
otsuseni edaspidi koostööd vältida
0
0
Alltöövõtjate osakaal, kellega on sõlmitud keskkonnakriteeriumite tagamise kokkulepe
96%
95%
Alltöövõtjate arv, kelle puhul on avastatud olulisi rikkumisi, riske või negatiivset mõju
keskkonnaaspektide osas, mis on viinud koostöö katkestamiseni või ametliku otsuseni
edaspidi koostööd vältida
0
0
Sõlmitud kokkulepped määravad ära kummagi poole kohustused töö-, tule-, elektri- ja keskkonnaohutuse tagamisel.
Digiehitus ja tehnoloogilised lahendused
Digiehitus ehk mitmesugused digitaliseerimise lahendused on kontsernis osa igapäevasest tööst. Digilahenduste ees-
märk on muuta töö efektiivsemaks, läbipaistvamaks ning süsteemsemaks, võimaldades seeläbi tegevusi paremini
analüüsida ja teha targemaid otsuseid. Kontserni ambitsioon on olla digiehituse vallas liider ja eestkõneleja ning
anda oma panus, et mõistlikud digilahendused muutuksid üha enam igapäevaseks standardiks. Digiehitus aitab ehi-
tuse valdkonda kaasajastada ja muudab sektori kuvandi atraktiivsemaks eriala valivate noorte seas.
Digitaalehituse klaster koondab valdkonna arendamisega seotud erinevaid huvigruppe. Nordecon tegutseb aktiivselt
klastri juhatuses, et panustada digiehituse arengusse Eestis laiemalt.
BIM (Building Information Modelling) ehk mudelprojekteerimine on tänapäevase digiehituse peamine töövahend,
mis võimaldab luua ehitusobjektidest digitaalseid 3D mudeleid ja soodustab koostööd kõigi ehituse osapoolte vahel
(sh arhitekt, projekteerija, eelarvestaja, ehitaja). BIM-i rakendamine tõstab kogu projekti kvaliteeti, kuna vigu suu-
detakse avastada ja parandada enne ehitusplatsile jõudmist ning tellijal on parem ülevaade ja arusaamine toimuvast.
Mudelprojekteerimine aitab välja töötada targemaid lahendusi energiatarbimise, ruumiplaneerimise, valguse, sise-
kliima jt valdkondades. Ehitusprotsessi eelnevalt virtuaalselt läbi mängides on näha, kus tekivad töö käigus ohutsoo-
nid ning on eelnevalt võimalik läbi mõelda, kuidas neid ehitusplatsil turvaliselt märgistada. Samuti loob mudelipõ-
hine projektijuhtimine läbipaistvust ja tõhustab kommunikatsiooni – kõik osapooled on samas infoväljas ja on loodud
kõik eeldused teineteise vajadustest lihtsamini aru saamiseks.
Objektijuhtimise tarkvara Bauhub on elektrooniline platvorm, kus hallatakse digitaalselt kogu ehitusplatsi dokumen-
tatsiooni. Ühine infokeskkond suurendab objektide juhtimises kiirust, lihtsust, läbipaistvust ja süsteemsust. Doku-
mendid luuakse ja need allkirjastatakse digikeskkonnas. Selleks, et kasutada digikeskkonna potentsiaali maksimaal-
selt, on oluline, et töövõtjad tuleksid uuendusega kaasa.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
28/132
Kontsern on võtnud ka teiste tööetappide kiiremaks, mugavamaks ja nutikamaks teostamiseks kasutusele erinevaid
infotehnoloogilisi programme. Näiteks Simple-BIM eelarvestajatele, Dalux, et vaadata ja kontrollida 3D mudelit nu-
tiseadmes otse ehitusplatsil või BlueBeam, mis hõlbustab PDF-dokumentidel põhinevat infovahetust.
2020. aastat iseloomustavad näited
BIM-i kasutamine on kontsernis muutunud valdavaks
• 2020. aastal anti Tallinna Sadamale üle D-terminali rekonstrueerimise projekti teostusmudel, mis on loodud
Eestis seni kõige kõrgemal tasemel. Mudel annab tellijale võimaluse kasutada hoone digitaalset kaksikut koos
seotud teostusdokumentatsiooniga hoone igapäevases haldusprotsessis.
• 2020. aastal jõudis BIM teedeehitusse. Algas esimene Transpordiameti BIM-i nõuetega pilootprojekt, milleks on
Aruküla-Kostivere teelõik.
Bauhub-i tarkvara on kasutusel kõigi objektide juures
• Olulise digitaalse lahendusena juurutati 2020. aastal virtuaalsesse ehitusjuhtimise keskkonda Bauhub lepingute
ja rahalise akteerimise moodul. See muudatus lihtsustab andmete korjet ning muudab suhtluse töövõtjaga
efektiivsemaks ning läbipaistvamaks. Samuti loob uus lahendus võimaluse integreerida see info kontserni fi-
nantsarvestuse süsteemiga.
• Uuendatud digitaalsed tööohutusjuhendid asuvad Bauhub-i keskkonnas. Digitaalselt on võimalik läbida tööohu-
tusalane koolitus ning allkirjastada kinnitus nõuetega tutvumise kohta.
Juurutati uus majandustarkvara
Kontserni suuremates ettevõtetes võeti 2020. aastal kasutusele kaasaegne pilvepõhine majandustarkvara ja uuen-
dati sellega vahetult seotud süsteemid. Teiste hulgas uuenes ka kõikide ehitusprojektide juures kasutatav kulu- ja
tulujälgimise tarkvara. Kasutusele võeti uus lahendus erinevate infosüsteemide integreerimiseks, mis annab paind-
likumad võimalused automatiseeritud andmevahetuseks nii ettevõtte sees kui ka partnerettevõtetega.
Muud 2020. aasta näited
• MS Teams võeti kontsernis laialdaselt kasutusele. Varasemalt juurutatud kaugtööks vajalik programm koos
teiste kasutatavate digilahendustega tagas tööprotsessi sujuva jätkumise, kui Covid-19 viirusepuhang tavapä-
rase elu seisma pani. Karantiini tingimustes hakkas MS Teamsi kaudu toimuma valdav enamus kohtumisi ja koo-
solekuid.
• Juurutati uus digitaalne tööaja arvestus. Tegu on lahendusega, mis toetab inimressursi juhtimist ning aitab
kaasa paremale töökorraldusele.
• Osaleti kollektiiviga Telia digikoristuse päeval. See sündmus aitas pöörata tähelepanu digiprügile ning tõsta
töötajate teadlikkust selles osas, kuidas digitaalseid lahendusi mõistlikult kasutada.
• Sündis otsus luua eraldi äritehnoloogia osakond. Selle tegevuskavani viis digitaliseerimisega seotud tegevuste
jätkuv kasv ning suund andmete analüüsile.
Tulemusnäitajad
2020
2019
2018
2017
2016
Ehitusprojektide arv, kus BIM oli kasutusel
51
41
47
31
15
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
29/132
Fotol: Aruküla-Kostivere teelõik (teostaja Nordecon AS)
Töötajad ja töökeskkond
Töötajate ülevaade
Kontsern pakub oma töötajatele kaasaegset ja professionaalset töökeskkonda ning teadvustab, et kompetentsetel
ja motiveeritud inimestel on kogu kontserni edu juures täita võtmeroll. Suurettevõtte mastaabid loovad töötajatele
häid võimalusi rahuldust pakkuvaks ja tulemuslikuks tööks ning isiklikuks arenguks. Kontsernis töötab nii eri vanuses,
eri soost, eri rahvusliku taustaga kui ka erivajadustega inimesi.
Nordecon omab strateegilist lähenemist kontserni kui tööandja mainele ning panustab ehituse valdkonna populari-
seerimisse laiemalt. Seejuures pööratakse suurt tähelepanu noortele ning igal aastal toimuvad tegevused, millega
toetatakse töötajaskonna järelkasvu arendamist. Kontsern austab inimõigusi ning selle tagamisega seotud põhimõt-
ted on kirjeldatud ettevõtete töökorralduse reeglites.
2020. aastat iseloomustavad näited
2020. aasta kevadel seiskas koroonaviiruse pandeemiline levik tavapärase elukorralduse kogu maailmas. Eestis kuu-
lutati välja eriolukord, erakapitali investeeringud peatusid ning ehitussektoris valitses üleüldine teadmatus. See olu-
kord mõjutas otseselt ka kontserni tegevusi.
Kontsern tegi tihedat koostööd Eesti Ehitusettevõtjate Liiduga, selgitades pöördumistes Vabariigi Valitsusele ja riigi-
kogule, millist lähenemist ja tuge ehitussektor vajaks. Kinnitati, et sektor on võimeline tagama nõuetekohase ja
ohutu töö ehitusplatsidel. Sõltumata eriolukorrast sai ehitustöö objektidel jätkuda.
Nordecon reageeris majanduskeskkonna muutustele tegevuste efektiivistamisega, mis tõi kaasa keskendumise üld-
kuludele ja töötajate arvu mõningase vähenemise. Tegevusi ellu viies oli kontserni fookus sellel, kuidas säilitada kee-
rulises olukorras võimalikult paljude inimeste töökoht.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
30/132
Töötajate arv, tööjõukulud ja tootlikkus
• 2020. aastal töötas kontserni kokku keskmiselt 708 inimest. Võrreldes aastataguse perioodiga on töötajate arv
suurenenud ca 3%. Suurenenud on insenertehniline personal, mis on tingitud kontserni struktuuri muutusest,
Embach Ehitus OÜ muutumine kontserni tütarettevõtteks, mille tulemusena lisandus 43 töötajat (vt „Kontserni
struktuur ja toimunud muudatused“).
• Kontserni 2020. aasta tööjõukulud koos kõikide maksudega moodustasid 27 130 tuhat eurot. Tööjõukulud on
kasvanud eelmise aasta sama perioodiga võrreldes ligikaudu 7%, mille põhjuseks on peamiselt eelpool kirjelda-
tud Embach Ehitus OÜ tütarettevõtteks muutumise mõju kui ka projektipõhiste tulemustasude maksmine.
• Tulenevalt koroonakriisi mõjudest ehitussektorile, sõlmiti palkade vähendamise kokkulepped 86% töötajatega.
Kärped ei tabanud kõiki kontserni ettevõtteid sarnasel määral, kuna mõnes valdkonnas tööde maht ei vähene-
nud.
• Kontserni aruandeperioodi töötajate ja tööjõukulude nominaaltootlikkus suurenes võrreldes eelmise aastaga
tuntavalt, kasv on tingitud müügitulu kasvust.
Koroonaviirusega kohanemine
• Ehitusplatsidel pöörati kõrgendatud tähelepanu turvalisusele ja koroonaviiruse leviku tõkestamisega seotud
nõuete täitmisele ja kontrollimisele. Piirati ligipääsu objektidele, kehtestati liikumispiirangud ning jälgiti distsip-
liini nõuete täitmisel. Kindlustati isikukaitse- ja desinfitseerimisvahendite olemasolu nii kontserni töötajatele kui
ka alltöövõtjatele. Tegutseti graafiku alusel, et vähendada ühel ajal objektil olevate inimeste arvu ja peeti koo-
solekuid värskes õhus. Soojakutes vähendati töökohti, leiti võimalusi inimeste hajutamiseks.
• Kontoripersonal korraldas töö väga kiiresti ümber: päevapealt seati sisse kodukontori režiim. 2019. aastal oli
uuendatud paindliku töökorralduse kokkuleppeid Nordeconis ning need sisaldasid muuhulgas ka kaugtööga seo-
tud põhimõtteid. Virtuaalkoosolekute programm Microsoft Teams oli kontoritöötajatele juba tuttav ning 2020.
aasta kevadel läks see omavaheliseks suhtluseks täiel määral kasutusse.
• Ettevõttes juurutati tervena töölkäimise kultuur. Ka kergete haigussümptomitega töötajad jäid edaspidi koju.
• Majaväliste osapooltega suhtlemises hoiti distantsi. Võimalusel kohtuti veebi vahendusel. Kontoris olid ette
nähtud kindlad ruumid majavälistele osapooltele ning kohtumistel oli maskide kandmine kohustuslik.
Järelkasvule suunatud tegevused
• Praktikaprogramm. Vaatamata keerulisele perioodile ei seiskunud tegevused, mis puudutasid ettevõtte järel-
kasvu. Nordeconi praktikaprogramm viidi ellu vähendatud määral. Arvestades kevadist eriolukorda ning kogu
aastat tugevalt mõjutanud koroonaviiruse pandeemiat, oli hea saavutus, et praktikandid said siiski ettevõttes
töötada ja kogemusi omandada.
• Üritused noortele. Noortele tutvustati kontsernis töötamise võimalusi järgmiste tegevuste kaudu:
o Karjäärimess Võti Tulevikku, mille järel kandideeris Nordeconi praktikale ligikaudu 70 tudengit.
o Maaülikooli karjäärimess, kus oldi kontserni tutvustamas esmakordselt.
o Avatud uste päev tudengitele.
o Tudengite visiit Sisekaitseakadeemia Narva õppekorpuse objektile.
Esimene koht atraktiivsete tööandjate konkursil
Nordecon AS sai Instar EBC kõrgkoolide ja kutsekoolide õppurite seas atraktiivsete tööandjate uuringu tulemuse
põhjal 2020. aastal tehnikatudengite arvestuses 1. koha (2019. aastal 7. koht). See tulemus baseerub kontserni aas-
tatepikkusel järjepideval tööl tudengitega. Samuti võis mõju avaldada juhtide tihedam esinemine meedias, kus võeti
sõna ehitussektori käekäigu ja arengu teemal.
Peresõbraliku tööandja algmärgis
Nordecon liitus 2020. aastal Peresõbraliku tööandja programmiga ning pälvis selles algmärgise. Algmärgis viitab, et
lähtuvalt kokkulepitud tegevuskavast viiakse järgnevatel aastatel ellu tegevusi, et muutuda senisest veel enampere-
ja töötajasõbralikuks. Selle programmi käigus plaanitakse keskenduda teemadele, mis muudavad Nordeconi töökor-
raldust töötajate jaoks efektiivsemaks ning aitavad kaasa töö ja isikliku elu paremale integreerimisele. Tegevuskava
kokkuleppimisse olid kaasatud kontserni töötjad erinevatelt ametipositsioonidelt ja erinevas vanuses.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
31/132
Tulemusnäitajad
2020
2019
2018
2017
2016
Töötajate arv
Töötajate keskmine arv kontserni kokku
708
687
687
735
684
s.h. insenertehniline personal (ITP)
450
414
419
426
381
töölised
258
273
268
309
303
Töötajate arvu muutus aastases võrdluses
3%
0%
-6,5%
7,5%
-0,9%
Sooline mitmekesisus
Naiste osakaal töötajate seas
15%
16%
17%
17%
16%
Meeste osakaal kontserni töötajate seas
85%
84%
83%
83%
84%
Naiste osakaal kontserni ettevõtete juhatuse liikmete seas
8%
7%
13%
13%
andmeid ei
kogutud
Meeste osakaal kontserni ettevõtete juhatuse liikmete seas
92%
93%
87%
87%
andmeid ei
kogutud
Vanuseline mitmekesisus
Kuni 30-aastaste töötajate osakaal kontserni töötajate seas
21%
21%
23%
25%
andmeid ei
kogutud
30-49 aastaste töötajate osakaal kontserni töötajate seas
56%
54%
51%
48%
andmeid ei
kogutud
50-aastaste ja vanemate töötajate osakaal kontserni
töötajate seas
23%
25%
26%
27%
andmeid ei
kogutud
Tootlikkus
Töötajate nominaaltootlikkus, tuhat eurot*
418,2
340,6
325,4
314,9
286,0
Muutus võrreldava aasta suhtes, %
22,8%
4,7%
3,3%
17,6%
27,0%
Tööjõukulude nominaaltootlikkus, eurot**
10,9
9,2
9,7
10,1
9,0
Muutus võrreldava aasta suhtes, %
18,1%
-5,0%
-3,8%
12,6%
12,8%
Tööjõukulud
Tööjõukulud koos kõikide maksudega, tuhat eurot
27 130
25 323
22 964
22 872
20 401
Nõukogu liikmete teenistustasud, tuhat eurot
165
187
187
167
138
Nõukogu liikmete teenistustasudelt maksutud sotsiaal-
maks, tuhat eurot
54
62
62
55
45
Juhatuse liikmete teenistustasud, tuhat eurot
432
480
656
1 001***
350
Juhatuse liikmete teenistustasudelt maksutud sotsiaal-
maks, tuhat eurot
143
158
217
330
116
Muu
Praktikantide arv
21
40
26
34
20
Rikkumiste arv, mis viitab töötajate diskrimineerimisele
või inimõiguste rikkumisele
0
0
0
0
0
Keskmine tööstaaž aastates kontserni ettevõttes
7,0
6,9
8,5
8,2
andmeid ei
kogutud
*Töötajate nominaaltootlikkus = Müügitulu / Töötajate keskmine arv aastas
**Tööjõukulude nominaaltootlikkus = Müügitulu / Tööjõukulud aastas
***2017. aastal sisaldasid juhatuse liikme tasud kahe juhatuse liikme teenistuslepingute lõppemise tasusid vastavalt 550 tuhat eurot ja 182 tuhat
eurot.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
32/132
Fotol: Firmabänd 2020 võitja The Great Nordecon Band
Töötajate rahulolu, kaasamine ja hüved
Kontserni üks strateegiline eesmärk on töötajate rahulolu ja pühendumise järjepidev kasvatamine. Töötajate rahu-
lolu hinnatakse regulaarselt alates 2010. aastast TRI*M indeksi (pühendumuse koondnäitaja) abil. Uuringu läbiviimi-
sel on kõigi aastate jooksul olnud koostööpartneriks Kantar Emor. Samuti väärtustab kontsern ausat ja avatud suht-
lust ning töötajate hea informeerituse nimel tehakse pidevalt pingutusi. Läbimõeldud personalipoliitika aitab kont-
sernil olla paindlik ning arvestades majanduskeskkonnas toimuvat teha parimaid võimalikke otsuseid.
2020. aastat iseloomustavad näited
2020. aasta üleilmne pandeemia ning sellega seotud kriisiolukord Eestis eristab selgelt seda aastat eelnevast perioo-
dist. Vajadus kulusid vähendada tõi kaasa nii koondamisi kui ka palgakärpeid. Lähtuvalt majanduskeskkonnast vaa-
dati üle soodustuste- ja tasusüsteemid ning kohandati neid. Kriisiolukorras asetati fookus senisest selgemalt töösoo-
ritusele.
Töötajate rahulolu ja pühendumuse langus 2020. aastal oli selles kontekstis ootuspärane. Läbi aastate on pühendu-
muse uuringus kinnitust leidnud seos töötajate rahulolu ja üldise majanduskeskkonna olukorra vahel ning sama ten-
dents ilmestas ka 2020. aasta pühendumuse uuringu tulemust. Sarnast töötajate rahulolu langust võis märgata eel-
mise majanduskriisi perioodil kümmekond aastat tagasi.
Töötajate tagasiside toob samal ajal tähelepanu ka Nordeconi tugevustele. Leitakse, et suur ettevõte tuleb kriisidega
paremini toime ning väärtustatakse professionaalseid väljakutseid, mida kontsernis töötamine pakub. Mitmes kont-
serni tütarettevõttes olid kriisi mõjud väiksemad ning seal jäi töötajate rahulolu ja pühendumus samaks või isegi
tõusis.
Töötajate kaasamine ja avatud kommunikatsioon
2020. aastat iseloomustab operatiivne kommunikatsioonijuhtimine, et tagada avatud, laiapõhjaline ja õigeaegne
kommunikatsioonivoog erinevates kanalites. Virtuaalkoosolekute programmis Microsoft Teams toimusid regulaar-
sed koosolekud. Tavapärased olid kuni 200-osalejaga koosolekud. Infot jagati töötajatele ka Nordeconi siseveebis,
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
33/132
e-kirjade teel ning juhtide kaudu toimuva otsekommunikatsiooni abil. Keeruline majanduskeskkond tõi kaasa vaja-
duse rohkem suhelda ning tehtud otsuseid selgitada. Avatud suhtlus suurendas teineteisemõistmist.
Töötajate ühisüritused
Viiruse leviku tõttu jäid 2020. aastal ära mitmed suuremad töötajate ühisüritused. Samal ajal püüti üritustele leida
sobiv vorm ja ajahetk. Jätkus töötajate sünnipäevade tähistamine ning suvel leiti aega väiksemateks meeskonnaüri-
tusteks, mis leidsid aset vabas looduses. Traditsiooniline aastalõpuüritus koos inimeste tunnustamisega toimus vir-
tuaalselt.
• Tervislike eluviiside programm „Terve Nordecon“
o 2020. aasta kevadel toimus programmi raames nädalane infojagamise aktsioon „kodu-eri“, et innus-
tada kodukontoris töötavaid inimesi liikuma ning leidma võimalusi oma tervise eest hoolitsemiseks.
o 2020. aasta sügisel toimus programmi raames meelelahutuslik suurüritus „Nordeconi olümpia“, kus
osalesid ka sportlased, keda kontsern toetab – Saskia Alusalu, Karl-Martin Rammo.
• Ehitusobjektide külastused
Lisaks kolleegide vahelisele suhtlusele on objektide külastuste eesmärgiks soov, et Nordeconi erinevate osakon-
dade personalil oleks vahetu kontakt silmapaistvate kontserni projektidega ning seeläbi parem informeeritus.
Augustis käidi Ida-Virumaal külastamas objekte Narvas, Sillamäel ja Kohtla-Järvel. Novembris külastati TalTechi
Mäepealse õppehoonet.
Fotol: Lääne- ja Ida-Virumaal asuvate objektide külastus augustis 2020
Töötajate vaimse tervise hoidmine
Töötajate vaimse tervise hoidmine tõuseb kontsernis üha olulisemaks teemaks. Muutunud keskkond, pingeline töö
ning vajadus uuel moel kodu- ja tööelu ühitada on asetanud ka töötajate endi tähelepanu just vaimse tervise
valdkonnale. Koostööpartneritele suunatud jõulukingituste asemel on Nordeconis traditsioon teha annetus mõnele
ühiskonna valupunktiga tegelevale organisatsioonile. Kui eelmisel aastal toetati sel viisil vähiravifondi, siis 2020.
aastal valisid Nordeconi töötajad toetussumma saajaks vaimse tervise edendamisega tegeleva MTÜ Peaasjad.
Tulemusnäitajad
2020
2019
2018
2017
2016
Töötajate pühendumuse koondnäitaja (TRI*M indeks)
54
66
61
65
66
Uuringusse osalema kutsutud töötajate arv
370
367
347
357
332
Uuringule vastanud töötajate osakaal
88%
75%
81%
81%
77%
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
34/132
Töötajate arendamine
Kontserni töötajate professionaalsed teadmised ja oskused on eelduseks kvaliteetse teenuse pakkumisele. Töötajate
asjatundlikkus mängib suurt rolli ettevõtte edus, seetõttu panustab kontsern töötajate koolitamisse süsteemselt ja
sihipäraselt. Kontserni töötajate arenguvajaduste tuvastamine ja kaasamine tugineb iga-aastastel arenguvestlustel,
mille käigus selgitatakse välja koolitusvajadus, planeeritakse kutsete taotlemisega seonduv ning saadakse väärtus-
likku tagasisidet ettevõtte ja selle juhtimise kohta.
2020. aastat iseloomustavad näited
2020. aasta koroonaviiruse levik mõjutas oluliselt kogu planeeritud koolitustegevust kontsernis. Kevadel koolitused
peatusid ning sügisel väikesel määral taastusid. Motivatsioonikoolitusi ning mahukamaid koolitusprogramme sel
aastal läbi ei viidud ning vähenes töötajate keskmine koolitustundide arv.
Koolitused toimusid esmajoones töötajatele, kellel oli vajadus erialaste teadmiste täiendamiseks või keda ootas sa-
mal aastal ees kutsetaseme uuendamine või taotlemine. Samuti jälgiti, et koolitused oleksid täiel määral seotud
otseste tööülesannete täitmisega.
Tulemusnäitajad
2020
2019
Juhtide ja insenertehniliste töötajate keskmine koolitustundide maht
5
21
Tööliste keskmine koolitustundide maht
1,3
4,3
Insenertehniliste töötajate osakaal, kellega viidi läbi arenguvestlused
68%
51%
Insenertehniliste töötajate osakaal, kellel on kehtiv kutsetunnistus
56%
46%
Tööohutus ja tervishoid
Ehitussektor on üks tööõnnetusterohkemaid valdkondi, mistõttu on nii tööandjale, töötajale, koostööpartnerile kui
ka tellijale oluline, et ehitusplatsid on turvalised ja heas korras. Kontserni jaoks on üks suuremaid vastutusi tagada
turvalisus objektidel, ohutu ja ergonoomiline töökeskkond vältimaks õnnetusi ja kutsehaigusi nii enda kui ka koos-
tööpartnerite töötajate seas, samuti toetada oma töötajate füüsiliselt ja vaimselt tervislikku eluviisi.
Kontsernis järgitakse seadusi ja õigusakte, määratud on vastutavad isikud, kehtestatud tegevusjuhised hädaolukor-
dadeks, tehakse riskianalüüse, viiakse läbi tervisekontrolle, töötajaid koolitatakse ja informeeritakse, objektidel on
vastavad tegevusplaanid, kõigile on tagatud korralikud töö- ja isikukaitsevahendid, ohuolukordi ja tööõnnetusi ana-
lüüsitakse edasiste juhtumite vältimiseks.
Kontserni emaettevõtte ning tütarettevõtete Nordecon Betoon OÜ ja Embach Ehitus OÜ tegevus vastab töötervis-
hoiu ja tööohutuse juhtimissüsteemi standardi ISO 45001:2018 nõuetele.
2020. aastat iseloomustavad näited
Viiruse levikut tõkestavad meetmed
Kontsern suhtus läbi aasta väga tõsiselt kõigisse koroonaviiruse levikut tõkestavatesse meetmetesse. Platsid
varustati vajalike kaitse- ja desovahenditega ning juurutati tööviise, et hoida nakatumisrisk võimalikult madalal.
Nõuete täitmise üle kehtestati range kontroll ning tagasisidestamise ja korrigeerimise mehhanism.
Uuendatud tööohutusjuhendid
Varasem versioon emaettevõtte tööohutusjuhenditest oli pikka aega muutmata. 2020. aastal valmisid uuendatud
tööohutusjuhendid. Need on lihtsamad ja sisukamad ning kättesaadavad digitaalsel platvormil. Aastal 2021 läbivad
emaettevõtte töötajad uute juhendite alusel täiendava instrueerimise Bauhubi keskkonnas. Iga käsitletava teema
lõpus on test, millega inimene saab ise oma teadmisi kontrollida. Juhendamise lõpul annab töötaja samas keskkon-
nas allkirja, et on tööohutuse teemadega tutvunud. Uute tööohutusjuhenditega tutvumine on kohustuslik kõigile
töötajatele sõltumata ametikohast.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
35/132
Uued infostendid soojakutesse
Infostendid tagavad, et kõigis Nordeconi soojakutes on tööohutuse info olemas ning igal hetkel kättesaadav. Sten-
dide sees on taskud dokumentide jaoks nagu keskkonnakava, tööohutuse plaan ja sisekorraeeskiri. Selle lahendu-
sega toodi tööohutuse valdkond riiulisügavusest nähtavale ning vajalik info on nüüd nii töötajatel, koostööpartneri-
tel kui tellija esindajatel pidevalt silma all.
Tulemusnäitajad
2020
2019
2018
2017
2016
Tööõnnetused kontserni töötajate seas
Tööohutuse alaste vahejuhtumite arv
3
5
2
2
andmeid ei
kogutud
Kergete tööõnnetuste arv
6
10
8
9
3
Raskete tööõnnetuste arv
2
2
1
2
1
Surmaga lõppenud tööõnnetuste arv
0
0
0
0
0
Tööõnnetused alltöövõtjate seas
Tööohutuse alaste vahejuhtumite arv
35
24
18
16
andmeid ei
kogutud
Kergete tööõnnetuste arv
8
6
6
3
3
Raskete tööõnnetuste arv
3
1
2
3
3
Surmaga lõppenud tööõnnetuste arv
0
0
0
0
1
Haiguspäevade kontserni töötajate seas
Kontserniülene haiguspäevade arv
4 743
3 686
2 467
2 564
andmeid ei
kogutud
Haiguspäevade arv keskmiselt iga töötaja kohta
6,9
5,4
3,6
3,5
andmeid ei
kogutud
Haiguspäevade osakaal kõigist plaanitud tööpäeva-
dest*
2,7%
2,1%
1,4%
1,4%
andmeid ei
kogutud
*Haiguspäevade osakaalu arvutamise aluseks on võetud Eesti kalendaarne tööaja fond.
Töötajatega juhtunud tööõnnetused olid seotud valede töövõtete ja hooletusega, vahejuhtumid olid seotud liiklu-
sohutuse ja terviseriskidega. Alltöövõtjatega seotud tööõnnetused tulenesid valedest töövõtetest ja töövahenditest,
valest töökorraldusest, tööohutusnõuete eiramisest ja hooletusest.
Keskkonnamõju
Muutuvate regulatsioonide ja ühiskonna keskkonnateadlikkuse kasvust tingituna tuleb ehitustegevuses
keskkonnaaspektidele üha suuremat tähelepanu pöörata. Kontsern järgib hoolikalt kõiki seadusest tulenevaid
keskkonnanõudeid, et vältida võimalikke sanktsioone ja kogukondade pahameelt. Eesmärk on vältida riske ja
negatiivset keskkonnamõju ning hoida ümbritsev keskkond puhtana.
Kontsern haldab oma tegevusega kaasnevaid keskkonnamõjusid spetsiaalses registris. Nordecon AS, Tariston AS,
Nordecon Betoon OÜ, Kaurits OÜ, Embach Ehitus OÜ, Eurocon Ukraine TOV ettevõtetes kasutatakse ISO 14001
keskkonnajuhtimissüsteemi. Iga objekti jaoks koostatakse keskkonnakava, mille täitmist regulaarselt kontrollitakse
ja täiendatakse. Täpsemalt on keskkonnaalased juhtpõhimõtted kirjeldatud Nordecon AS juhtimisüsteemis.
Kontserni tegevusega seotud kõige olulisemad keskkonnaaspektid on:
● ehitustegevuse käigus kasutatavad materjalid ja tekkivad jäätmed;
● võimalik pinnase- ja veereostuse oht ning mõju elusloodusele ja taimestikule;
● asfaldi tootmisest tekkivad heitgaaside emissioonid.
Hinnatundliku valdkonnana on ehituses võimalik vähendada keskkonnamõju majanduslikult mõistlikest või tellijate
nõuetest lähtuvates aspektides ning täiendav vabatahtlik keskkonnamõju vähendamine on pigem keeruline.
Keskkonnasäästlikumate ehitiste trend on selgelt kasvav. Seda tingivad eelkõige üleeuroopalised energiatõhususe
meetmed ja üldine roheteemade olulisuse kasv ning tellijate soov vähendada ehitiste ülalpidamiskulusid. Arengud
mõjutavad peamiselt projekteerimise faasi. Kontserni eesmärk on tagada kollektiivi valmisolek säästlikumate
lahenduste elluviimiseks nii töösolevates kui ka tulevastes projektides. Selleks osalevad kontserni projektijuhid
keskkonnateadlikkuse loengutel ja pakutakse nõustamist klientidele, kellel on soov koos leida keskkonda
säästvamaid võimalusi.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
36/132
2020. aastat iseloomustavad näited
2020. aastal oli kontserni ambitsioon keskkonnamõjude vähendamises pigem tagaplaanil, kuna fookus oli suunatud
koroonaviirusega kaasnevatele probleemidele. Siiski ei astutud ühtegi sammu tagasi ja hoiti saavutatud taset.
Ristkihtpuidu kasutamine
2020. aastat iseloomustas jätkuv ristkihtpuidu kasutamise populaarsuse kasv hoonete ehituses. Puit on materjalina
kallim, aga looduslik ja vajab vähem töötlemist. Kontsern on selle kasutamise osas Eesti ühe silmatorkavama
kogemusega – suvel valmis aasta puitehitise tiitli pälvinud Saue vallamaja (Embach Ehitus OÜ) ja sügisel
Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskus, mis on Eesti suurim avalik puithoone.
Fotol: Saue valla keskusehoone (teostaja Embach Ehitus OÜ)
Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskus
Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskuse projekteerimisel oli rõhk säästlikkuse põhimõtetel ja saadi A energiamärgis.
Veel on ehitise puhul eriline vee soojustagastuse süsteem, millega majja sissetulevat vett eelsoojendatakse majast
väljuva veega.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
37/132
Fotol: Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskus (teostaja Nordecon AS)
Tulemusnäitajad
2020
2019
Keskkonnanõuete järgimine
Järelevalveorganite poolt saadud oluliste ettekirjutuste või trahvide arv keskkonnaa-
laste nõuete rikkumise eest
0
0
Kontserni ettevõtete poolt põhjustatud oluliste keskkonnareostuste arv
0
0
Objektide ja püsiasukohtade arv, mis asuvad looduskaitse aladel või kõrge bioloogilise
mitmekesisuse väärtusega piirkonnas
1
0
Energiatarbimine*
Asfaltbetoontehase ja karjääride tööks tarbitud elektrienergia kogus, MWh
1 279
1 174
Asfaltbetoontehase ja karjääride tööks tarbitud kütuste kogus, tuhat liitrit
1 865
1 156
Asfaltbetoontehase ja karjääride tööks tarbitud maagaasi kogus, tuhat m3
806
andmeid ei kogutud
Taastuvatest allikates pärit energia osakaal asfaltbetoontehase ja karjääride tööks, %
0%
0%
Süsiniku emissioonid
Otsese süsiniku emissiooni kogus asfaltbetoontehase tööst, tonni CO2
3 620
4 076
Süsinikheite suhtarv (CO2 heide tonnides/toodetud asfaltbetooni kogus tuhandetes
tonnides)
17,7
22,8
Muu
Aasta jooksul tellijatele üle antud tavapärasest kõrgemate keskkonnanõuetele vasta-
vate hoonete arv
13
13
*Ülejäänud tegevuse energiatarbimist kontserni ettevõtted ühtsetel alustel ei mõõda
Kontserni ettevõtete poolt 2020. aastal tellijatele üle antud hoonetest oli kaheksa A-energiamärgisega, neli B-
energiamärgisega ning üks LEED sertifikaadiga.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
38/132
Fotol: Sepise 8 parkimismaja (teostaja Nordecon Betoon OÜ)
Materjalid ja jäätmed
Ehitusel kasutatavate materjalide valik ja kogus on enamasti ära määratud ehitusprojektis. Siiski väärtustatakse
kontsernis materjalide efektiivset kasutust ja jälgitakse, et ehituse käigus tekkivad ülekulud oleksid arvestatud
mõistlikult. Taoline arvestus tagab samuti väiksema jäätmetekke. Tellijat nõustatakse enne töödega alustamist ja
soovitatakse vajadusel alternatiive. Kontserni eesmärk on klientidele pakkuda kestvamaid lahendusi, mis
lõppkokkuvõttes on lisaks kuluefektiivsusele ka keskkonnahoidlikumad.
Koguseliselt kasutavad kontserni ettevõtted enim betooni, pinnasematerjale (killustik, liiv), terast ja
bituumenipõhiseid asfaldisegusid. Olulise tähtsusega on objektide valmimisel ka raudbetoonelemendid,
klaasfassaadid ja avatäited (uksed-aknad).
Materjalimahukas teedeehituses kasutatakse võimalikult palju ära olemasolevat aluspinnast, mis vähendab vajadust
kaevandada uut materjali. Kogu tekkiv freespuru taaskasutatakse asfaltbetoonsegudes või teede aluskihis. Ka asfaldi
tootmisel ülejääv tolm kasutatakse asfaldisegus ära ligi 50% ulatuses. Karjäärides pestakse spetsiaalse masinaga
ebasobivast pinnasest välja peenosised, mis annab lisamaterjali teedeehitusse ning vähendab karjääride laiendamise
vajadust.
Kontsern korraldab tekkivate jäätmete käitlemise vastavalt seadustele ja kohalikele eeskirjadele. Kõige enam tekib
kontserni tegevuse käigus kivi ja pinnase, betooni, bituumeni segude ja mineraaljäätmeid ning ehituse ja lammutuse
segaprahti (vähesel määral ka puidu-, metalli-, paber-, plast- ja segaolmejäätmeid ning erinevaid pakendeid). Selliselt
sorteeritud jäätmed antakse üle jäätmekäitlejatele. Ohtlikud jäätmed ning saastunud pinnas antakse üle selleks
litsentseeritud käitlusfirmadele.
2020. aastat iseloomustavad näited
Ehitusplatside vastutustundlik jäätmemajandus
Kontsernis on suurema vaatluse alla võetud objektide jäätmetemajandus. Otsitakse uusi võimalusi, kuidas jäätmeid
paremini sorteerida ja ladustada. Samuti arendatakse meeskondade teadlikkust, et jäätmetega käidaks ümber
mõistlikult. Väiksematel objektidel võib jäätmete liigiti kogumise korraldamine olla raskendatud, kuna puudub piisav
ruum.
Põhjamaades on levinud praktika, kus ehitusplatsi jäätmemajandusega tegeleb üks eraldi töötaja. Tulevikus saaks
sellist süsteemi kasutada suurematel objektidel ka Eestis.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
39/132
Pinnase ja eluslooduse kaitse
Eluslooduse, maapinna ja veekogude reostuse riskid kontsernis tulenevad eelkõige teedeehitusest ning
asfalditehaste ja karjääride tööst. Väiksem ohukoht on erinevate õlide, kütuste ja reovee lekked.
Keskkonnareostuste ohtu aitab vältida töötajate teadlikkus keskkonnahoiust, töökorras masinate ja seadmete ning
õigete töövõtete kasutamine. Kontsernis on selgelt kokku lepitud tegevusplaanid ja meetmed ohtude ilmnemisel.
Ehitustöödel välditakse haljastuse põhjendamatut kahjustamist, samuti kaitstakse tööde käigus taimestikku.
Erilise tähelepanu all on asfalteerimisel bituumenemulsiooni lekete ja mahavalgumiste vältimine nii objektile
kohaletoomise kui ka asfalteerimise käigus. Kontserni ettevõtete jaoks on lubamatu saastunud pinnase segamine
muu jääkpinnasega, samuti selle taaskasutamine. Saastunud pinnas töödeldakse või veetakse nõuete kohaselt ära.
Karjäärialadel tegutsetakse kontsernis nõuetele vastavalt ja materjali veo puhul eelistatakse ehitusobjektile lähemal
asuvaid karjääre. Rekultiveerimine teostatakse ümbruskonnast hoolivalt.
2020. aastat iseloomustav näide
Ehitustöö looduskaitsealal
Kontsern teostas 2020. aastal ühe ehitustöö looduskaitsealal. Tegemist oli lendoravate paiknemisala läbiva Rakvere-
Rannapungerja maanteelõiguga. Antud alal tõsteti töötajate teadlikkust tegevusnõuetest, ei ladustatud seal
piirkonnas materjale ega hoitud masinaid.
Energia ja emissioonid
Kontserni suurimad energiatarbijad on asfaltbetoonitehased ja karjäärid. Kuigi kontserni poolt kasutatavad kaks
asfaltbetoonitehast on tänapäevase tehnoloogia abil keskkonnasäästlikud, on need siiski kontserni jaoks suurima
keskkonnamõju allikad ning neis peitub kontserni kõige olulisem energiasäästu võimalus. Tehastes mõõdetakse
pidevalt saasteainete kogust vastavalt välisõhu saasteloas toodud tingimustele ja esitatakse Keskkonnaametile
regulaarseid aruandeid. 2020. aastal saasteainete lubatud koguseid ei ületatud.
Asfaltbetoonitootmiseks kasutatud elektrienergia ja kütuste ning emiteeritud süsinikheite kogused sõltuvad
aruandeaasta asfalditoodangu mahust. Kontsern on teinud samme kütusekulu ja CO2 heitmete vähendamiseks ning
plaanib sellega ka jätkata. Süsinikheite suhtarv näitab, et 2018. aastal tehtud muudatustel on keskkonnahoidlik
mõju.
Väiksema olulisusega on hoonete ajutine kütmine ehitustööde ajal. Hoonete ehituses proovitakse
energiaefektiivsuse tagamiseks ühineda esimesel võimalusel keskküttesüsteemiga, et kasutada vähem ajutisi
küttelahendusi. Kontsernis eelistatakse energia- ja kütusesäästlikumat ehitustehnikat. Peatöövõtjana puudub
kontsernil otsene kontroll koostööpartnerite poolt tehtavate tööde energiatarbimise üle.
2020. aastat iseloomustavad näited
Energiaaudit
2020. aastal viidi kontsernis läbi kohustuslik energiaaudit, mida on vaja teha iga nelja aasta tagant.
Üleminek gaasile Harku tehases
2020. aastal läks Tallinna lähedal Harkus asuv asfaltbetoonitehas edukalt üle põlevkiviõlipõhiselt energiaallikalt
gaasile. Kasutati ära soodsat võimalust ühendada tehas kinnistut läbiva gaasitrassiga. Eeldused tasusid ennast ära –
vahetu tootmine on puhtam, saastetasud väiksemad ning kadunud on halb lõhn. Lisaks on tootmisprotsesse parem
organiseerida, kuna kütet ei pea enam transportima ja energia saadakse kätte kuluefektiivsemalt.
Ühiskondlik panus
Kontserni suurim ühiskondlik mõju avaldub hästi planeeritud ja ohutute ehitusprotsesside ning kvaliteetsete lõpp-
tulemuste kaudu. Samas aitab kontsern kaasa laiemale ühiskondliku heaolu kasvule, panustades esmajoones ehitus-
ja inseneeriavaldkonna edendamisesse ning noorte arengusse. Nordecon on aktiivne kaasarääkija ehitusvaldkon-
naga seotud teemadel nii erialaliitudes, ülikoolides kui ka kutsekodades, tehes ettepanekud ehitusvaldkonna regu-
leerimiseks, osaledes koostööprojektides ning korraldades teabevahetust. Väga olulisel kohal on insenerihariduse
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
40/132
populariseerimine, mis aitaks noortel leida tee ehitusala juurde ja tagaks inseneride juurdekasvu tööturule. Nor-
decon osaleb karjäärimessidel, pakub tudengitele praktikavõimalusi ning toetab mitmesuguseid noortega seotud
ettevõtmisi. Kontsern usub noorte sihikindluse arengusse, mis väljendub spordi kaudu. Seetõttu tehakse koostööd
ka mitme noorsportlase ja spordiklubiga.
2020. aastat iseloomustavad näited
Ehitusvaldkonna arendamine
• Panustati koroonaviirusest tingitud kriisiga valitsusele ja avalikkusele suunatud sõnumite kujundamisse koos-
töös Eesti Ehitusettevõtjate Liiduga. Tänu operatiivsele tegutsemisele oli võimalik ehituse valdkonnas kriisile
adekvaatselt reageerida ning ehitusplatsidel tööd ei seiskunud
• Kontsern panustas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eestvedamisel toimunud strateegiadoku-
mendi „Ehitussektori pikk vaade“ koostamisse. Arutelude eesmärk oli saavutada laiem sektoriülene kokkulepe
ehitusega seotud protsesside kvaliteedis ja tõhususes, samuti koostööd ja eesmärke puudutavas.
• Digitaalehituse klastri raames panustati integreeritud projektiteostuse töögrupi (IPT) töösse. Töögrupp tegeleb
IPT põhimõtete analüüsimise, Eesti turule kohaldamise ning mõtteviisi levitamisega. Tegevuse eesmärgiks on
juurutada ehituse valdkonnas uut tüüpi koostöömudel, mille keskmes on parim tulemus lõppkasutaja jaoks.
Vastutustundliku ettevõtluse indeks
2020. aastal osales kontsern vastutustundliku ettevõtluse indeksi hindamisprotseduuris ning pälvis vastutustundliku
ettevõtte kandidaadi märgise. Neljast hinnatud valdkonnast kolmes – valitsemine ja eetika, töökeskkond, turukesk-
kond – sai kontserni tegevus hea või väga hea tagasiside. Looduskeskkonna kategooria tulemused jäid teistest vald-
kondadest nõrgemaks. Protsessis osalemine andis kontsernile hea võrdluspunkti ning visiooni edasisteks tegevus-
teks
Inseneeria valdkonna populariseerimine
• Uuendati lepingut SA Tallinna Tehnikaülikooli Arengufondiga, mis annab välja tudengistipendiume. Suurenes
stipendiumite arv: Nordecon toetab kahte inseneriõppe stipendiumi ja ühte järeldoktoriõppe stipendiumi, olles
sellega üks suuremaid arengufondi rahastajaid.
• Toetati Peep Sürje fondi, mis maksab Tallinna Tehnikaülikooli 10 parimale teedeehituse õppurile igakuist stipen-
diumi.
• Toetati digiehituse arengule suunatud ettevõtmisi, olles BIMSummiti, BuildIT ja Enginaatori sponsor ja koostöö-
partner.
• Digiehtituse valdkonnas korraldati veebiseminare, et jagada oma kogemusi ning ala laiemalt populariseerida.
Rohetiigri koostööpartner
Tütarettevõte NOBE on Rohetiigri koostööpartner. Rohetiiger on kestlike ettevõtete esindusorganisatsioon, mis loob
koostööplatvormi, et suurendada keskkonnateadlikkust ja panna alus tasakaalus majandusele. Ühendus koondab
sektoriteülest ühiskondlikku tellimust tasakaalus majanduse saavutamiseks ning kogub ja katsetab
keskkonnasõbralikke praktikaid igas sektoris
Toetustegevused
• Toetati noortesporti ja kultuuri: Karl-Martin Rammo (KMR Sailing); Saskia Alusalu (OÜ Ulasula); Eesti Laskurliit;
TTÜ Spordiklubi; Riigikaitse Edendamise SA; Nõmme Erahariduse SA; Tallinna Linnateater.
• Tehti annetus MTÜ-le Peaasjad, mis tegeleb vaimse tervise edendamise, probleemide ennetuse, varase sekku-
mise ja häbimärgistamise vähendamisega meie ühiskonnas. Kontserni toetuse ajendiks oli 2020. aasta kriisisi-
tuatsioonist tulenev suurem tähelepanu inimeste vaimsele tervisele
Liikmelisus
• Kontserni ettevõtted kuuluvad järgmistesse organisatsioonidesse:
o Eesti Kaubandus-Tööstuskoda
o Eesti Ehitusettevõtjate Liit
o Eesti Asfaldiliit
o Eesti Betooniühing
o Eesti Vee-ettevõtete Liit
o Eesti Personalijuhtimise Ühing
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
41/132
• Mitmed kontserni töötajad kuuluvad üksikisikute erialaühendustesse, sh näiteks:
o Eesti Ehitusinseneride Liit
o Eesti Geodeetide Ühing
o Eesti Mäeselts
o Eesti Elektroenergeetika Selts
o Eesti Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Ühendus
o Eesti Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Inseneride Selts
• Nordeconi kontserni töötajad osalevad komiteedes ja töögruppides (projektides), sh näiteks:
o Kutsekoda (insenerikutse ja täiendõppe propageerimine, standardite väljatöötamine)
o Eesti Ehitusinseneride Liidu volikogu ja kutsekomisjon
o Eesti Ehitusettevõtjate Liidu kutsekomisjon
o Ehitusvaldkonna kutsekoolide kutsekomisjon
o Digitaalehituse klaster
Tulemusnäitajad
2020
2019
2018
2017
2016
Kontserni makstud toetussummad (tuhat eurot)
240
290
298
300
199
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
42/132
Juhtimine
Nordecon AS-i nõukogu ja juhatuse liikmed
Nõukogu
Nõukogu koosneb viiest liikmest ning nad on valitud aktsionäride üldkoosoleku poolt teenistusülesannete täitmiseks
viieks aastaks.
Toomas Luman (nõukogu esimees) – AS-i Nordic Contractors esindaja ja enamusaktsionär
Tallinna Polütehnilise Instituudi (tänase nimega Tallinna Tehnikaülikool) tööstus- ja tsiviilehituse inseneri
kõrgharidusega Toomas Luman on praeguse Nordeconi kontserni asutajaliige ning olnud seotud kontserni
tegevusega läbi juhatuse ja nõukogu 32 aastat. Lisaks ehitusettevõtetele on Toomas Luman osalenud mitmete teiste
ettevõtete (Tallinna Kaubamaja Grupp AS, AS E-Betoonelement, OÜ Väokivi, AS Eesti Energia jt) juhtimises ja
nõukogude töös. Toomas Lumani ühiskondlik tegevus on keskendunud peamiselt ettevõtluskeskkonna, hariduse
ning riigikaitse erinevate valdkondade arendamisele. Juba üle 25 aasta on ta juhtinud Eesti Kaubandus- ja
Tööstuskoda, ning osalenud aastaid ehitusettevõtjaid koondavas erialaliidus. Ta on Kaubanduskoja juhatuse
esimehena aktiivselt osalenud Eesti liitumise ettevalmistamisel nii Euroopa Liiduga kui ka eurotsooniga. Sealhulgas
Euroopa Liiduga ühinemise eel tegutses ta neli aastat Eesti Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimiste delegatsiooni
juhi (välisministri) Konsultatiivkomitee esimehena. Toomas Luman juhtis kümme aastat Tallinna Tehnikaülikooli
kuratooriumi tööd selle esimehena. Ta on Eesti Kaitseväe kolonelleitnant (reservis) ning Eesti Reservohvitseride
Kogu vanematekogu esimees. Talle on omistatud Eesti Vabariigi Valgetähe V, III ja I klassi teenetemärk ning mitmeid
autasusid Eesti Kaitseväe, Eesti Kaitseliidu ja mitmete teiste riiklike ja ühiskondlike organisatsioonide poolt. Samuti
on teda autasustatud mitmete välisriikide riiklike teenetemärkidega. Ta on Tallinna Tehnikaülikooli audoktor.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: OÜ Luman ja Pojad ning selle tütar- ja
sidusettevõtted (sh AS Nordic Contractors juhatuse esimees), Eesti Kaubandus-Tööstuskoda (juhatuse esimees),
Nõmme Erahariduse Sihtasutus, Riigikaitse Edendamise Sihtasutus, Eesti Laskurliit (asepresident), Eesti
Reservohvitseride Kogu Vanematekogu (esimees).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: OÜ Luman ja Pojad ning selle tütar- ja sidusettevõtted (sh AS Nordic
Contractors, Arealis AS, Arealis Holding AS ja Nordecon AS), TL Holdinginvesteeringud OÜ.
Andri Hõbemägi – AS-i Nordic Contractors esindaja
Andri Hõbemägi on majandusalase kõrghariduse omandanud Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas.
Tööalaselt möödusid aastad 1993-2001 AS-is Hansapank (hilisem AS Swedbank). Aastatel 2001-2002 tegutses Andri
Hõbemägi jalgpalliklubi FC Flora tegevjuhina. Alates 2002. aastast sai Andri Hõbemägist AS Eesti Ehitus (hilisem Nor-
decon AS) finantsdirektor ning tema ametiajal noteeriti ettevõtte aktsiad Tallinna börsil. Hetkel töötab Andri Hõbe-
mägi Nordecon AS-i enamusaktsionäri AS-i Nordic Contractors peaanalüütikuna. Andri Hõbemägi ühiskondlik tege-
vus on keskendunud Eestis jalgpalli arendamisele ja piirkondliku hariduse edendamisele. Alates 2010. aastast on
Andri Hõbemägi Nordecon AS-i auditikomitee liige.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: AS Nordic Contractors tütar- ja sidusettevõtted
(nõukogu), AS Lilleküla Jalgpallistaadion (nõukogu), Toidutark OÜ (juhatus), Silberberg und Frau OÜ (juhatus), MTÜ
Eesti Jalgpalli Liit, MTÜ Pelgulinna Haridusselts, Nõmme Erahariduse Sihtasutus.
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: Silberberg und Frau OÜ
Vello Kahro – sõltumatu nõukogu liige (Hea Ühingujuhtimise Tava kohaselt)
Vello Kahro on majandusalase kõrghariduse omandanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas. Nordecon AS-is ja
selle emaettevõttes Nordic Contractors AS-is on Vello Kahro töötanud alates 1989. aastast. Aastatel 2012 kuni 2015
oli Vello Kahro Nordecon AS-i auditikomitee liige.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: AS Nordic Contractors tütar- ja sidusettevõtted
(nõukogu), OÜ Kaarlaid (juhatus), OÜ Kaarlaid Eriveod (juhatus), OÜ Niverto ( juhatus) ja OÜ Niveraalis (juhatus).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: OÜ Kaarlaid, OÜ Kaarlaid Eriveod, OÜ Niverto ja OÜ Niveraalis.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
43/132
Sandor Liive – sõltumatu nõukogu liige (Hea Ühingujuhtimise Tava kohaselt)
Sandor Liive on majandusalase kõrghariduse omandanud Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas. Juhti-
misalaselt on end täiendanud IMD, INSEAD ja Stanfordi ärikoolides. Aastatel 1992–1995 kuulus ta Kinnisvarabüroo
Uus Maa OÜ juhatusse. Aastatel 1995–1998 oli ta Tallinna Sadam AS finantsosakonna juhataja ja finantsdirektor,
aastatel 1996–1998 ka juhatuse liige. Alates 1998. aastast töötas Sandor Liive Eesti Energia AS-is, algul finantsdirek-
tori ja juhatuse liikmena, alates 2005 - 2014 juhatuse esimehena. Alates 2015. aastast on Sandor Liive Nordecon AS-
i auditikomitee esimees.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: RB Rail AS (nõukogu), OÜ Inventor (juhatus), OÜ
FinEst Bay Area (juhatus), Tulundusühistu Tuleva (nõukogu), Fermi Energia OÜ (nõukogu) ja Gridio 2.0 OÜ (juhatus).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: OÜ Inventor, OÜ Callisto Group, OÜ FinEst Bay Area, Fermi Energia OÜ,
Gridio 2.0 OÜ.
Andre Luman – AS-i Nordic Contractors esindaja
Andre Luman on omandanud tehnikateaduste magistri (cum laude) tööstus- ja tsiviilehituse erialal Tallinna Tehni-
kaülikoolist ja sotsiaalteaduste bakalaureuse (cum laude) psühholoogia erialal Tartu Ülikoolist. Nordecon AS-is ja
selle emaettevõtte Nordic Contractors AS-iga seotud äriühingutes on Andre töötanud alates 2012. aastast. Aastatel
2012 - 2016 töötas Andre Nordecon AS-is riskianalüütikuna. Aastatel 2013 -2016 oli ta Nordic Contractors AS-i nõu-
kogu liige ja alates 2016. aastast nõukogu esimees. Alates 2019. aastast on Andre Luman AS Arealis ja Arealise kont-
serni tütarettevõtete juhatuse liige. Andre on alates 2020. aastast Nordecon AS-i auditikomitee liige.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: Võim OÜ (juhatus), Nordecon AS-i tütarettevõtted
(nõukogu).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: Võim OÜ (juhatus).
Juhatus
Põhikirja kohaselt on juhatuses kuni viis liiget. Juhatuse liikmed valib ja kinnitab ametisse nõukogu. Juhatuse liikme
teenistusaja pikkus on kolm aastat.
Gerd Müller, juhatuse esimees
Gerd Müller on alates 08. jaanuarist 2018 Nordecon AS-i juhatuse esimees ning vastutab Nordecon AS-i emaette-
võtte ja kontserni üldjuhtimise eest. Gerd on varasemalt töötanud panganduses ja makseteenuste valdkonnas: Han-
sapangas (hilisem Swedbank) erinevate valdkondade juhi ja juhatuse liikmena (1992-2001), EuroProcessing Interna-
tionalis (hilisem First Data) piirkondliku juhina (2002-2008), TAG Systems Finland (hilisem EVRY Card Services) Balti
piirkonna juhina (2009-2015) ja Nordea Balti arendusjuhi ja Eesti filiaali juhatajana (2015-2017). Gerd on lõpetanud
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: Eesti Ehitusettevõtjate Liit (juhatus), Nordecon AS-i
tütarettevõtted (juhatus/nõukogu).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: Adviseum OÜ.
Priit Luman, juhatuse liige
Priit Luman on alates 1. maist 2017 Nordecon ASi juhatuse liige, tema vastutusvaldkonnaks on ettevõtte tegevus
välisturgudel. Ta on töötanud Nordeconi kontserni kuuluvates ettevõtetes alates 2006. aastast erinevatel ehitus-
tööde juhtimisega seotud ametipositsioonidel. 2013. aastast alates oli ta hoonete ehituse divisjoni direktor. Priit
lõpetas 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli tööstus- ja tsiviilehituse õppe omandades tehnikateaduste magistrik-
raadi cum laude ning 2018. aastal Aalto ülikooli EMBA programmi. Priit Luman on Eesti Ehitusinseneride Liidu poolt
volitatud ehitusinsener, tase 7.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: Nordecon AS-i tütarettevõtted (juhatus/nõukogu).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: puudub
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
44/132
Maret Tambek, juhatuse liige
Maret Tambek töötab kontsernis alates 2007 aastast, kui ta alustas tööd Nordecon Infra ASi finantsjuhina. Kontserni
pearaamatupidaja ametikohale asus ta 2010. aasta kevadel ning alates juulist 2014 on ta kontserni finantsdirektor.
Varasemalt on Maret töötanud üksteist aastat audiitorina KPMG Baltics OÜs. 1992–1996 töötas ta spetsialistina Eesti
Pangas. Maret lõpetas 1989. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (praeguse Tallinna Tehnikaülikooli) tööstuse juh-
timise ja planeerimise eriala. Maret on vandeaudiitor ning Eesti Audiitorkogu liige. Juhatuse liikmena, alates 1. maist
2017, vastutab Maret Tambek Nordecon AS-i finants- ja tugiteenuste valdkonna eest.
Kuuluvus teiste organisatsioonide juht- ja kontrollorganitesse: Nordecon AS-i tütarettevõtted (juhatus/nõukogu).
Osalused (üle 5%) teistes ettevõtetes: Absolvere OÜ.
Info nõukogu ja juhatuse liikmete poolt omatud aktsiate kohta on toodud tegevusaruande peatükis „Aktsia ja akt-
sionärid“.
Ausad äritavad
Aus ja eetiline käitumine ning tegutsemine kehtivate seaduste ja regulatsioonide alusel on osa kontserni organisat-
sioonikultuurist. Kontsernis valitseb nulltolerants huvide konflikti, korruptiivse käitumise ja ebaausa konkurentsi
vastu. Kontsernile on oluline avatud ja ausameelne suhtlus kõigi oma huvigruppidega. Aus tegevus ja korrektne mak-
sukäitumine on kontserni jaoks tähtsad kogu ehitussektori arengu seisukohast.
Kontsern käsitleb korruptsioonina ametikohast tuleneva võimu või teabe ärakasutamist isikliku kasusaamise otstar-
bel, millega kaasneb otsene kahju nii kontserni mainele kui ka äritegevusele ning ehitussektorile tervikuna. Kontsern
ei tee klientidele kingitusi ega paku muid hüvesid eesmärgiga mõjutada ja saada seeläbi alusetu eelis.
Vältimaks korruptsioonijuhtumeid ja ennetamaks küsitava väärtusega olukordadesse sattumist on kontsernis keh-
testatud korrad ja juhendid hangete läbiviimise, ettevõtte vara heaperemeheliku kasutamise, ärisaladuse hoidmise,
siseteabega ümberkäimise kohta ning üldise ausa ja eetilise käitumise osas. Siseveebis on anonüümne kanal, kuhu
kontserni töötajad saavad anda infot nii korruptsioonikahtluse, ausa ja eetilise äritava rikkumise kahtluse kui ka
ebaõiglase kohtlemise korral.
Kontrollimaks tegevuste läbipaistvust ja nõuetele vastavust kasutab kontsern ettevõttevälist sõltumatut siseauditi
teenuse pakkujat, kes haldab ka anonüümset vihjeliini.
Ehitusobjekte kontrollivate Maksu- ja Tolliameti, Tööinspektsiooni, Politsei- ja Piirivalveameti ning Keskkonnains-
pektsiooni esindajatega tehakse avatud koostööd. Peatöövõtjana tagab kontsern ligipääsu objekti alltöövõtjate ning
nende töötajate kontrollimiseks, ent ei vastuta nende seadusekuulekuse eest.
Börsiettevõttena kehtivad kontsernis siseteabe hoidmise ja avalikustamise reeglid, mida on allkirja vastu kohustatud
järgima kõik töötajad, kes siseteavet valdavad. Samuti arvestatakse kontserni emaettevõttes riigisaladuse töötlemise
loast tulenevaid nõudeid piiratud info avalikustamise kohta.
2020. aastal ning ka võrreldaval 2019. aastal ei ole kontserni juhtkonnale teada ühtegi: korruptsioonijuhtumit, s.h.
kontserni ettevõtete ja töötajatega või reageerimist vajavaid juhtumeid alltöövõtjate või klientidega; sisemiselt vih-
jeliinile laekunud kaebust (uurimist vajavat korruptsiooni, ebaeetilise või ebaõiglase käitumise ega seaduste rikku-
mise kahtlust); süüdimõistvat otsust kontserni ettevõtete suhtes seoses tõsisema seadustele või regulatsioonidele
mittevastavuse tõttu. Kontsern ei toetanud 2020. aasta jooksul rahaliselt ka ühtegi poliitilist erakonda.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
45/132
Hea Ühingujuhtimise Tava aruanne
Nordecon AS järgib Nasdaq Tallinna börsi poolt kinnitatud Head Ühingujuhtimise Tava (HÜT) alates oma aktsiate
noteerimisest 18. mail 2006. Käesolev aruanne kirjeldab Nordecon AS-i juhtimist 2020. aastal ning selle vastavust
HÜT juhistele. Hea ühingujuhtimise nõuded on emitendile järgimiseks soovituslikud ning nendest eemaldumist sel-
gitab emitent HÜT aruandes. Nordecon AS järgis 2020. aastal HÜT juhiseid, v.a kui aruandes on märgitud teisiti.
Üldkoosolek
Aktsionäride õiguste teostamine
Aktsionäride üldkoosolek on Nordecon AS-i kõrgeim juhtimisorgan. Üldkoosolekud on korralised ja erakorralised.
Üldkoosoleku pädevus on sätestatud Eesti Vabariigi äriseadustikus ning Nordecon AS-i põhikirjas. Üldkoosoleku pä-
devuses on muuhulgas majandusaasta aruande kinnitamine, kasumi jaotamise otsustamine, põhikirja muutmine,
audiitori nimetamine ning nõukogu koosseisu määramine. Aktsionär võib aktsionäride koosolekust osa võtta ja koo-
solekul hääletada isiklikult või kirjalikku volitust omava esindaja kaudu. Üldkoosolekud toimuvad tööpäevadel ning
kohas, mis peaks tagama võimalikult suurele osale aktsionäridest koosolekul osalemise võimaluse.
Aktsionäridel on võimalus esitada küsimusi üldkoosoleku päevakorras nimetatud teemade kohta enne üldkoosoleku
toimumise päeva tava- või e-posti aadressil, mis on näidatud üldkoosoleku kokkukutsumise teatel. Põhjendatud kü-
simustele vastatakse võimalusel enne üldkoosoleku toimumist emitendi veebilehel või üldkoosoleku ajal vastava
teema arutelu käigus. 2020. aastal ei esitatud korralise ega ka erakorralise üldkoosoleku eel aktsionäride poolt kü-
simusi päevakorrapunktide kohta. Küsimusi ja vastuseid esitatud küsimuste kohta säilitatakse veebilehel kuni järg-
mise üldkoosoleku kohta teabe avaldamiseni.
Emitenti esindasid 2020. aastal toimunud korralisel üldkoosolekul ja erakorralisel üldkoosolekul juhatuse esimees
Gerd Müller ja nõukogu liige Andri Hõbemägi.
Nordecon AS-i kõik aktsiad on nimelised lihtaktsiad. Aktsionäril ei ole õigust nõuda nimelise aktsia kohta aktsiatähe
väljaandmist. Aktsionäril ei ole õigust nõuda nimelise aktsia vahetamist esitajaaktsia vastu. Aktsiad on vabalt võõ-
randatavad ning neid võib pantida. Nordecon AS-i juhatusele ei ole teada, et aktsionäride omavahelistes lepingutes
oleks sätestatud aktsiate võõrandamise piiranguid. Aktsionäri surma korral läheb aktsia üle tema pärijale. Nordecon
AS-i suhtes loetakse aktsia üle läinuks alates omandaja aktsiaraamatusse kandmise hetkest.
Nordecon AS täitis 2020. aastal aktsionäride õiguste teostamisel HÜT punkti 1.1 alapunktide juhiseid.
Üldkoosoleku kokkukutsumine ja avaldatav teave
Nordecon AS-i aktsionäride korraline üldkoosolek toimus 20. mail 2020. Korraline üldkoosolek peeti Tallinnas Radis-
son Blu Hotel Olümpia konverentsikeskuses, algusega kell 10.00. Üldkoosoleku kutsus kokku Nordecon AS-i juhatus.
22. detsembril 2020. aastal toimus Nordecon AS-i erakorraline üldkoosolek, mis peeti Tallinnas Radisson Blu Hotel
Olümpia konverentsikeskuses, algusega kell 10.02. Üldkoosoleku kutsus kokku Nordecon AS-i juhatus. Erakorralise
üldkoosoleku päevakorras oli kasumi jaotamine.
Üldkoosoleku kokkukutsumise teates avalikustatakse koosoleku kokkukutsumise põhjus ja kokkukutsumise ettepa-
neku tegijad. Teade korralise aktsionäride üldkoosoleku kokkukutsumise kohta avaldatakse üleriigilise levikuga päe-
valehes vähemalt kolm nädalat ja erakorralise koosoleku kokkukutsumise kohta vähemalt üks nädal enne koosoleku
toimumist. Samuti avalikustatakse üldkoosoleku toimumise teade Nasdaq Tallinna börsi infosüsteemi kaudu ja emi-
tendi veebilehel. Teates on näidatud koht, kus aktsionärid saavad tutvuda majandusaasta aruandega ja muude do-
kumentidega, mis on olulised üldkoosolekul otsuste tegemiseks. Kõik dokumendid tehakse kättesaadavaks ka emi-
tendi koduleheküljel www.nordecon.com.
Ettevõte esitab üldkoosoleku kokkukutsumise põhjused ja selgitused nende punktide kohta, mille sisuks on olulised
muudatused (nt põhikirja muutmine, erakorralised tehingud). Aktsionäridel võimaldatakse tutvuda ka andmetega
selle kohta, mida aktsionärid on seoses üldkoosoleku toimumisega ja päevakorra punktidega emitendilt küsinud.
Samaaegselt seaduses sätestatud üldkoosoleku kokkukutsumise tingimuste täitmisega avalikustab juhatus emitendi
veebilehel päevakorraga seotud olulise teabe, mis on talle esitatud või muul viisil kättesaadav, mis on vajalik üldkoo-
solekul otsuste tegemiseks.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
46/132
Olenevalt üldkoosoleku päevakorrast loetakse oluliseks teabeks kasumi jaotamise ettepanek, muudetava põhikirja
eelnõu koos muudatuste ära märkimisega, väärtpaberite emiteerimise või muude äriühinguga seotud tehingute
(ühinemine, vara müük jms) olulised tingimused ja lepingud või nende kavandid, andmed nõukogu liikme kandidaadi
ja audiitori kandidaadi kohta jms.
Nõukogu liikme kandidaadi kohta avaldatakse andmed tema osalemisest teiste äriühingute nõukogude, juhatuste
või tegevjuhtkonna töös.
Mõistliku aja jooksul enne üldkoosoleku toimumist avaldab nõukogu emitendi veebilehel enda ettepanekud päeva-
korras olevate teemade kohta. Kui aktsionärid teevad üldkoosolekule eelneval ajal päevakorras olevate teemade
kohta sisulisi ettepanekuid või nõukogu poolt esitatud ettepanekutest erinevaid ettepanekuid, siis avaldab ettevõte
sellised ettepanekud enda veebilehel.
Nordecon AS täitis 2020. aastal üldkoosoleku kokkukutsumisel ja avalikustatava teabe osas HÜT punkti 1.2 alapunk-
tide juhiseid.
Üldkoosoleku läbiviimine
Üldkoosoleku läbiviimise keeleks on eesti keel. Üldkoosoleku juhatajaks ei valita nõukogu ega juhatuse liiget. Aruan-
deperioodil viis üldkoosoleku juhatamise läbi emitendiga mitteseotud isik.
Üldkoosolekul osalevad reeglina juhatuse liikmed, nõukogu esimees ning võimalusel ka nõukogu liikmed ja vähemalt
üks audiitoritest. Üldkoosolekul osaleb nõukogu liikme kandidaat, kui ta ei ole varem nõukogu liige olnud, ja audiitori
kandidaat. 2020. aasta korralisel ja erakorralisel üldkoosolekul osalesid juhatuse esimees Gerd Müller ja nõukogu
liige Andri Hõbemägi.
Kasumi jaotamist arutatakse üldkoosolekul eraldiseisva punktina ja selle kohta võetakse vastu eraldi otsus.
Nordecon AS täitis 2020. aastal üldkoosoleku läbiviimise osas HÜT punkti 1.3 alapunktide juhiseid, v.a 1.3.3 ja 1.3.2.
Ettevõte ei pidanud majanduslikult mõistlikuks teha üldkoosoleku jälgimist ja sellest osavõttu võimalikuks interneti
kaudu. Nordecon AS-i nõukogu esimees Toomas Luman ning juhatuse liikmed Priit Luman, Maret Tambek ja Ando
Voogma ning audiitor ei osalenud korralisel üldkoosolekul. Erakorralisel ei osalenud Nordecon AS-i nõukogu esimees
Toomas Luman ning juhatuse liikmed Priit Luman ja Maret Tambek.
Juhatus
Juhatuse ülesanded
Juhatus on Nordecon AS-i juhtimisorgan, mis igapäevaselt juhib ja esindab äriühingut. Põhikirja kohaselt võib ette-
võtet esindada kõigis õigustoimingutes iga juhatuse liige. Juhatus lähtub otsustamisel emitendi ja kõikide aktsionä-
ride parimatest huvidest ning kohustub tagama emitendi jätkusuutliku arengu vastavalt seatud eesmärkidele ja stra-
teegiale. Juhatus tagab emitendi tegevusvaldkonnast lähtudes emitendi tegevuses sobiva riskijuhtimise ja sisekont-
rolli toimimise.
Tõhusa riskijuhtimise ja sisekontrolli tagamiseks juhatus:
• analüüsib emitendi tegevus- ja finantseesmärkidega seotud riske (sh keskkonna- ja konkurentsialaseid
ning õiguslikke riske);
• koostab vastavad sise-eeskirjad;
• töötab välja juhtimisotsuste tegemiseks vajalike finantsaruannete vormid ja koostamisjuhised;
• korraldab kontroll- ja aruandlussüsteemi toimimist.
Juhatus peab järgima Nordecon AS-i nõukogu seaduslikke korraldusi. Juhatus teeb oma parima tagamaks, et kont-
serni emaettevõte ja kõik temaga ühte konsolideerimisgruppi kuuluvad äriühingud järgiksid oma tegevuses kehtivaid
õigusakte.
2020. aastal toimus Nordecon AS-i juhatuse ning nõukogu vahel nõutaval tasemel infovahetus, mille üheks osaks
olid ka juhatuse regulaarsed ülevaated nõukogule Nordecon AS-i ja kontserni äritegevusest ning finantsseisust.
Nordecon AS täitis 2020. aastal juhatuse ülesannete osas HÜT punkti 2.1 alapunktide juhiseid.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
47/132
Juhatuse koosseis ja tasustamine
Juhatuse koosseis
Nõukogu nimetab ja kutsub tagasi juhatuse liikmed ning määrab nende hulgast juhatuse esimehe. Juhatuse liikmeid
võib põhikirja kohaselt olla üks kuni viis ning nad valitakse kolmeks aastaks.
Juhatus või nõukogu eristab iga juhatuse liikme vastutusvaldkonna, piiritledes iga juhatuse liikme tööülesanded ja
volitused võimalikult täpselt. Samuti määratakse kindlaks juhatuse liikmete vahelise koostöö alused. Juhatuse liige
võib osaleda emitendi konsolideerimisgrupi ettevõtete nõukogude töös. Juhatuse liikmega sõlmib tema ülesannete
täitmiseks teenistuslepingu nõukogu esimees.
Nordecon AS-i juhatuse liikmed ei osale samaaegselt teiste väärtpaberiturul avalikult noteeritud ettevõtete juha-
tuste või nõukogude töös.
Juhatuse tasustamine
Juhatuse liikmele makstakse teenistuslepingus fikseeritud igakuist teenistustasu. Juhatuse tasustamise otsustamisel
lähtub nõukogu hinnangust juhatuse liikmete tegevusele. Juhatuse liikmete tegevuse hindamisel võtab nõukogu eel-
kõige arvesse konkreetse juhatuse liikme tööülesandeid ja tegevust, kogu juhatuse tegevust, samuti emitendi ma-
janduslikku olukorda, äritegevuse hetkeseisu ja tulevikusuundi ning võrdleb neid vajadusel teiste samasse majan-
dussektorisse kuuluvate äriühingute vastavate näitajatega. Teenistustasu sisaldab 10% ulatuses tasu konkurentsi-
keelu järgimise eest.
Teenistuslepingu kohaselt on juhatuse liikmel võimalus saada teenistustasule lisaks veel alljärgnevaid rahalisi lisata-
susid (vt ka lisa 37):
• Tulemustasu igaks majandusaastaks püstitatud eesmärkide täitmise eest. Tulemustasu aluseks on vas-
tavalt juhatuse liikme vastutusvaldkonnale, kas konsolideeritud või kontserni tegevusturu/ettevõtte
EBITDA (ärikasum, millele on liidetud majandusaastal arvestatud kulum) tase enne juhatuse liikmete
tulemustasu arvutamise mõju. Igale eesmärgistatud EBITDA tasemele on kehtestatud koefitsient, mis
korrutatakse teenistustasuga leidmaks tulemustasu summa.
Tulemustasu ei maksta, kui vastavaks perioodiks kehtestatud eesmärke ei saavutata või tulemustasu mää-
ramisel on tuginetud andmetele, mis osutusid (nt pärast auditeerimist) olulisel määral ebaõigeks.
• Hüvitis teenistuslepingu lõppemise järgselt konkurentsikeelu järgimise eest (juhatuse liikmel kuni 6
kordne ja juhatuse esimehel kuni 12 kordne kuu keskmine teenistustasu koos tulemustasudega).
Tasu maksmine on põhjendatud konkurentsikeelu rakendamisega juhatuse liikme edasise tegevuse suhtes
perioodil, mille eest hüvitist makstakse.
• Hüvitis teenistuslepingu lõppemisel (juhatuse liikmel kuni 6 kordne ja juhatuse esimehel kuni 12 kordne
kuu keskmine teenistustasu koos tulemustasudega).
Teenistuslepingu lõppemisel ei maksta hüvitist, kui lepingu lõpetamine toimub juhatuse liikme initsiatiivil, juhatuse
liige kutsutakse tagasi seoses seaduse rikkumisega, juhatuse liige rikub teenistuslepingut või juhatuse liige on teki-
tanud oma tegevusega emitendile otsest kahju. Samuti ei maksta hüvitist, kui juhatuse liikme teenistuslepingut pi-
kendatakse poolte kokkuleppel järgmiseks teenistusperioodiks.
2018. a. toimunud aktsionäride üldkoosolekul muudeti juhatuse liikmetele suunatud aktsiaoptsiooni programmi.
Selle raames on juhatuse esimehel võimalik soetada 200 000 ja juhatuse liikmetel 129 500 Nordecon AS aktsiat.
Optsioone on õigus teostada pärast kolmeaastase perioodi möödumist optsioonilepingu sõlmimisest, ent igal juhul
mitte enne Nordecon AS 2020. a majandusaasta aruande kinnitamist Nordecon AS aktsionäride üldkoosoleku poolt
optsioonilepingus ja optsioonitingimustes sätestatud korras. Aktsiaoptsioone ei ole õigust võõrandada. Juhatuse liik-
metel on optsiooni teostamine seotud kontserni EBITDA (alates 6 083 tuhandest eurost kuni 12 167 tuhande euroni)
eesmärgiga 2020. aastaks.
Nordecon AS-i juhatuse liikmete teenistustasud moodustasid 2020. aastal 432 tuhat eurot, millele lisandus sotsiaal-
maks 143 tuhat eurot (2019: vastavalt 480 tuhat eurot ja 158 tuhat eurot).
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
48/132
2020. aastal oli juhatuse koosseis alljärgnev:
Nimi
Amet/vastutusvald-
kond
Teenistusaja
algus
Teenistusaja
lõpp
2020 arvestatud
tasud (tuhat eurot)
2019 arvestatud ta-
sud (tuhat eurot)
Gerd Müller
Juhatuse esimees
Nordecon AS-i ja kont-
serni üldjuhtimine
08.01.2018
07.01.2024
169
177
Priit Luman
Juhatuse liige
Ehitustegevus ja välis-
turud
01.05.2017
30.04.2023
93
94
Maret Tambek
Juhatuse liige
Finants- ja tugiteenu-
sed
01.05.2017
30.04.2023
109
105
Ando Voogma
Juhatuse liige
Müügi- ja ettevalmis-
tustegevus
01.08.2017
31.07.2020
61
104
Nordecon AS on 2020. aastal täitnud juhatuse koosseisu ja tasu osas HÜT punkti 2.2 alapunktide juhiseid, v.a 2.2.7.
Ettevõte ei avalikusta eraldi juhatuse liikmete individuaalseid tasusid, kuna peab seda väheoluliseks ning liiga tund-
likuks infoks teravates konkurentsitingimustes.
Huvide konflikt
Juhatuse liikmed võivad juhatuse liikme kohustuste täitmise kõrval tegelda muu tööalase tegevusega ainult nõukogu
nõusolekul. Aruandeperioodil ei pöördunud juhatuse liikmed nõukogu poole nõusoleku saamiseks tegeleda muude
tööülesannetega juhatuse liikme kohustuste täitmise kõrval.
Juhatuse liikmetel on keelatud konkureerida Nordecon AS-iga ilma nõukogu eelneva nõusolekuta. Aruandeperioodil
ei palunud juhatuse liikmed nõukogult luba konkureerivateks tegevusteks.
Juhatuse liikmetel on kohustus teavitada emitendi teisi juhatuse liikmeid ja nõukogu esimeest juhatuse liikmele,
tema lähedasele või temaga seotud isikule tehtud ärilistest pakkumistest, mis on seotud emitendi majandustegevu-
sega. Nõukogu otsustab emitendi ja tema juhatuse liikme või tema lähedase või temaga seotud isikuga tehtavate
emitendi jaoks oluliste tehingute tegemise ja määrab selliste tehingute tingimused.
Aruandeperioodil ei saanud juhatuse liikmed, nende lähedased või nendega seotud isikud ärilisi pakkumisi, mida
tuleks käsitleda huvide konfliktina.
Emitendi juhatuse liige ega töötaja ei nõua ega võta isiklikul eesmärgil kolmandatelt isikutelt seoses oma tööga vastu
raha ega teisi hüvesid ega tee kolmandatele isikutele õigusvastaseid või põhjendamatuid soodustusi emitendi nimel.
Aruandeperioodil ei ole juhatus ega juhatusele teadaolevalt töötajad nimetatud põhimõtte vastu eksinud.
Nordecon AS täitis 2020. aastal juhatuse huvide konfliktide osas HÜT punkti 2.3 alapunktide juhiseid.
Nõukogu
Nõukogu ülesanded
Nõukogu ülesandeks on juhatuse tegevuse korrapärane kontrollimine. Nõukogu osaleb emitendi tegevust puuduta-
vate oluliste otsuste tegemisel. Nõukogu tegutseb iseseisvalt ja emitendi ning kõigi aktsionäride parimates huvides.
Nõukogu määrab kindlaks ja vaatab korrapäraselt üle emitendi strateegia, tema üldise tegevuskava, riskijuhtimise
põhimõtted ja aastaeelarve. Nõukogu tagab koostöös juhatusega emitendi tegevuse pikaajalise planeerimise.
Nõukogu hindab korrapäraselt juhatuse tegevust emitendi strateegia elluviimisel, samuti hindab nõukogu emitendi
finantsseisundit, riskijuhtimise süsteeme, juhatuse tegevuse õiguspärasust ning seda, kas ettevõtet puudutav oluline
teave on nõukogule ja avalikkusele nõuetekohaselt teatavaks tehtud.
Nõukogu poolt on moodustatud auditikomitee, kelle ülesandeks on nõustada teda emitendi raamatupidamise, au-
diitorkontrolli, riskijuhtimise, sisekontrolli, järelevalve teostamise ja eelarve koostamise valdkonnas ning tegevuse
seaduslikkuse osas. Auditikomitee kohta on täiendav info toodud emitendi kodulehel.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
49/132
Nõukogu esimees on korrapäraselt ühenduses juhatusega ning arutab emitendi strateegia, äritegevuse ja riskijuhti-
misega seotud küsimusi. Juhatuse esimees teavitab viivitamatult nõukogu esimeest olulistest sündmustest, mis või-
vad mõjutada emitendi arengut ja juhtimist. Nõukogu esimees teavitab sellest nõukogu ning kutsub vajadusel kokku
nõukogu erakorralise koosoleku.
Nõukogu tööd korraldab nõukogu esimees. Nõukogu esimees määrab kindlaks nõukogu koosoleku päevakorra, ju-
hatab nõukogu koosolekuid, jälgib nõukogu töö tõhusust, korraldab andmete operatiivset edastamist nõukogu liik-
metele, tagab, et nõukogul oleks piisav aeg otsuste ettevalmistamiseks ja andmetega tutvumiseks ja esindab nõu-
kogu suhtlemisel emitendi juhatusega. 2020. aastal toimus kokku 9 nõukogu koosolekut. Lisaks toimus 7 korda elekt-
rooniline otsustamine. Ühel nõukogu koosolekul osales viiest liikmest neli, ülejäänud koosolekutel ning elektrooni-
listel hääletamistel osales nõukogu täies koosseisus.
Nordecon AS täitis 2020. aastal nõukogu ülesannete osas HÜT punkti 3.1 alapunktide juhiseid.
Nõukogu koosseis ja tasustamine
Nõukogu liikmeteks valitakse isikud, kellel on nõukogu töös osalemiseks piisavad teadmised ja kogemused. Nõukogu
liikme valimisel võetakse arvesse nõukogu ja emitendi tegevuse iseloomu, võimalikku ohtu huvide konflikti tekkimi-
seks ning vajadusel ka isiku vanust. Nõukogu koosseis peab olema piisavalt väike efektiivse juhtimise tagamiseks
ning piisavalt suur vajaliku oskusteabe kaasamiseks.
Põhikirjas nõutav nõukogu liikmete arv on kolm kuni seitse. Nõukogu liikmete arvu otsustab aktsionäride üldkooso-
lek. Nõukogu liikmed nimetatakse üldkoosoleku poolt viieks aastaks. Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu
esimehe.
Nõukogu liikmete tasu ja selle maksmise korra otsustamisel võtab üldkoosolek arvesse nõukogu tööülesandeid ja
nende ulatust, samuti emitendi majanduslikku olukorda. Lähtuvalt nõukogu töö iseloomust võib tasu suuruse otsus-
tamisel võtta arvesse ka nõukogu esimehe tööga seotud erisusi.
Nordecon AS-i aktsionäride 24.05.2017 üldkoosoleku otsuse kohaselt on alates 01.07.2017 nõukogu esimehe iga-
kuine põhitasu 9 000 eurot, nõukogu aseesimene põhitasu 3 000 eurot ja ülejäänud nõukogu liikmete põhitasu 1
200 eurot kuus. Lisaks põhitasudele on 28.05.2012 üldkoosoleku otsusega kehtestatud nõukogu esimehele ja nõu-
kogu aseesimehele tulemustasu Nordecon AS-i majandusaasta eesmärkide täitmise eest vastavalt Nordecon AS-i
juhatuse liikmele kehtestatud tulemustasu arvestamise ja maksmise põhimõtetele. Nõukogu esimehele makstav tu-
lemustasu ei või ületada 2/3 ja nõukogu aseesimehe makstav tulemustasu ei või ületada 1/3 juhatuse liikmele ar-
vestatud tulemustasust.
20.05.2020 toimunud korralise üldkoosolekul otsustati nõukogu liikmete tasusid vähendada 20% võrra ja määrata
alates 01.06.2020 nõukogu esimehe põhitasuks 7 200 eurot, nõukogu aseesimehe põhitasuks 2 400 eurot ja ülejää-
nud nõukogu liikmete põhitasuks 960 eurot kuus.
Nordecon AS-i nõukogu liikmete teenistustasud moodustasid 2020. aastal 165 tuhat eurot, millele lisandus sotsiaal-
maks 54 tuhat eurot (2019: vastavalt 187 tuhat eurot ja 62 tuhat eurot).
2020. aastal oli nõukogu koosseis alljärgnev:
Nimi
Amet
Teenistusaja
algus
Teenistusaja
lõpp
2020 arvesta-
tud tasud (tu-
hat eurot)
2019 arvesta-
tud tasud (tu-
hat eurot)
Toomas Luman
Nõukogu esimees, AS
Nordic Contractors esin-
daja
09.01.2006
20.05.2025
95
108
Andri Hõbemägi
Nõukogu aseesimees,
AS Nordic Contractors
esindaja
25.05.2013
24.05.2023
31
36
Vello Kahro
Nõukogu liige, sõltu-
matu liige
20.05.2015
20.05.2025
13
14
Sandor Liive
Nõukogu liige, sõltu-
matu liige
20.05.2015
20.05.2025
13
14
Andre Luman
Nõukogu liige, AS Nordic
Contractors esindaja
20.05.2020
20.02.2025
7
-
Meelis Milder
Nõukogu liige, sõltu-
matu liige
09.01.2006
20.05.2020
6
14
Nordecon AS täitis 2020. aastal nõukogu ülesannete osas HÜT punkti 3.2 alapunktide juhiseid.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
50/132
Huvide konflikt
Nõukogu liikmed väldivad huvide konflikti tekkimist oma tegevuses. Nõukogu liige eelistab oma tegevuses nõukogu
liikmena emitendi huvisid isiklikele või kolmanda isiku huvidele. Nõukogu liige ei kasuta isiklikes huvides ärilisi pak-
kumisi, mis on suunatud emitendile.
Nõukogu liige ei tohi hääletada nõukogu koosolekul, kui otsustatakse tema ja Nordecon AS-i vahelise tehingu teos-
tamiseks nõusoleku andmist või kui sarnane huvide konflikt on tingitud tehingust nõukogu liikmega seotud osapoo-
lega. Nõukogu liikmel on keelatud ilma aktsionäride üldkoosoleku loata konkureerida Nordecon AS-iga ning kasutada
isiklikes huvides ärilisi pakkumisi, mis on suunatud emitendile.
Nordecon AS täitis 2020. aastal nõukogu ülesannete osas HÜT punkti 3.3 alapunktide juhiseid.
Juhatuse ja nõukogu koostöö
Emitendi juhatus ja nõukogu teevad koostööd jätkuva ning tõhusa infovahetuse nimel. Emitendi juhatuse liikmed
osalevad vähemalt kord kvartalis toimuvatel nõukogu koosolekutel, kus nõukogu vaatab üle emitendi majandustu-
lemused. Juhatuse liikmed on reeglina kutsutud ka muudele nõukogu koosolekutele, kus arutatakse emitendi tege-
vusega seotud küsimusi.
Juhatus ja nõukogu on teinud 2020. aastal aktiivset koostööd, et jälgida emitendi arengukava täitmist ning stratee-
giliste eesmärkide saavutamist. Juhatus lähtub emitendi juhtimisel nõukogu poolt antud strateegilistest juhistest
ning arutab nõukoguga strateegilisi juhtimisküsimusi kindlate ajavahemike tagant.
Nõukogu ja juhatuse omavaheline tööjaotus on kirjeldatud ettevõtte põhikirjas. Juhul kui omavaheline tööjaotus ei
ole põhikirjas toodud, lähtutakse emitendi juhtimisel eelkõige äriseadustiku sätetest.
Juhatus teavitab nõukogu läbi nõukogu esimehe korrapäraselt kõikidest olulistest asjaoludest, mis puudutavad emi-
tendi tegevuse planeerimist ja äritegevust, tema tegevusega seotud riske ning nende riskide juhtimist. Juhatus juhib
eraldi tähelepanu sellistele muutustele emitendi äritegevuses, mis kalduvad varem seatud plaanidest ja eesmärki-
dest kõrvale, tuues seejuures välja muutuste põhjused. Nimetatud teave edastatakse nõukogule läbi nõukogu esi-
mehe ilma viivituseta ja see hõlmab kõiki olulisi asjaolusid.
Mahuka teabe, mis eeldab otsuse tegemiseks piisavat ajavaru, edastab juhatus nõukogu liikmetele enne nõukogu
koosolekut. Kogu nõukogu ja juhatuse vahelise infovahetuse osas rakendatakse konfidentsiaalsusnõudeid, mis taga-
vad kontrolli eelkõige hinnatundliku teabe liikumise üle.
Nordecon AS täitis 2020. aastal juhatuse ja nõukogu koostöö osas HÜT punktide 4.1-4.3 alapunktide juhiseid.
Mitmekesisuspoliitika rakendamine
Eesti Raamatupidamisseaduse § 24
2
lg 4 kohaselt peab suurettevõtja, kelle emiteeritud hääleõigust andvad väärt-
paberid on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, ühingujuhtimise aruandes
kirjeldama äriühingu juhatuses ja kõrgemas juhtorganis ellu viidavat mitmekesisuspoliitikat ning selle rakendamise
tulemusi aruandeaastal. Kui mitmekesisuspoliitikat aruandeaastal rakendatud ei ole, tuleb selle põhjuseid selgitada
ühingujuhtimise aruandes.
Kontsern ei rakendanud 2020. aastal mitmekesisuspoliitikat, kuna peab nii juhtide kui ka töötajate valikul silmas alati
kontserni huve, lähtudes valikute tegemisel haridusest, oskustest ja varasematest töökogumustest. Samas järgib
kontsern põhimõtet mitte diskrimineerida kandidaate soolisel või muudel alustel.
Teabe avaldamine
Teabe avalikustamine veebilehel ja börsi infosüsteemis
Nordecon AS taotleb aktsionäridele teabe avaldamisel maksimaalselt võrdset kohtlemist ja olulistest asjaoludest
kohest teavitamist. Aktsionäride võrdse kohtlemise põhimõte ei võta emitendilt õigust viivitada siseteabe avaldami-
sega ega edastada avalikustamata siseteavet selle saamiseks õigustatud isikutele. Emitendi peamised infokanalid
aktsionäride ja investorite teavitamisel on Nasdaq Tallinna börsi infosüsteem ja emitendi veebileht www.nor-
decon.com. Kasutatavates infokanalites avalikustatakse teave üheaegselt nii eesti kui ka inglise keeles.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
51/132
Avalikustatava teabe osas lähtutakse Nasdaq Tallinna börsi reglemendist ja väärtpaberituru seadusest. Ettevõte on
määranud olulistest ehituslepingutest teavitamise piirmääraks 2020. aastal 3,2 miljonit eurot. 2020. aastal avalikus-
tas Nordecon AS 40 börsiteadet samaaegselt Nasdaq Tallinna börsi infosüsteemi ning emitendi kodulehe kaudu.
Nordecon AS on avalikustanud oma veebilehel ja börsi infosüsteemis eraldi teadaandena finantskalendri, s.o aasta
jooksul avalikustamisele kuuluva teabe (sh aastaaruanne, vahearuanded, üldkoosoleku kokkukutsumise teade) ava-
likustamise kuupäevad või avalikustamisnädala. Lisaks on emitendi veebilehel avalikustatud HÜT punktis 5.3 märgi-
tud info, mis puudutab konkreetseid aruandeid või informatsiooni.
Kohtumised investorite ja finantsanalüütikutega
Investoritega kokkusaamised toimuvad jooksvalt investorite soovidele vastu tulles. Nordecon AS korraldab andme-
vahetuse ajakirjanike ja analüütikutega läbimõeldult ja hoolikalt läbi selleks määratud kõneisikute. Ettevõte hoidub
suhtlemisel analüütikutega tegudest, mis võivad seada ohtu analüütikute sõltumatuse või emitendi sõltumatuse
analüütikutest. Ettevõte ei korraldanud kohtumisi analüütikutega ega teinud investoritele esitlusi vahetult enne fi-
nantsaruannete (vahearuanded, majandusaasta aruanne) avalikustamise kuupäevi.
Investorkohtumistel kasutatav presentatsioon on avalikustatud börsi infosüsteemi kaudu ning on kättesaadav ka
emitendi veebilehel. Nordecon AS on avalikustanud veebilehel investorsuhete kontaktid, mille kaudu on kõigil akt-
sionäridel õigus paluda kokkusaamist ettevõtte esindajatega või paluda vastuseid enda poolt esitatud küsimustele.
Nordecon AS täitis 2020. aastal teabe avaldamise osas HÜT peatükk 5 juhiseid v.a järgmised punktid:
Ettevõte ei ole teavitanud punkt 5.6 kohaselt etteulatuvalt analüütikutega kohtumiste, analüütikutele või investori-
tele või institutsionaalsetele investoritele tehtavate esitluste aegadest ja asukohtadest, et aktsionärid saaksid nendel
osaleda. Nimetatud nõude tagamist on sageli tehniliselt raske teostada.
Ettevõte on arvamusel, et on loonud veebilehel info avalikustamisega ning vastutuleliku suhtumisega aktsionäri-
desse piisavalt head alternatiivid ja tingimused, et tagada aktsionäridele võrdne info kättesaadavus. Ettevõte ei jaga
kohtumistel investorite või finantsanalüütikutega siseinfot ning lähtub info edastamisel avalikustatud finantsinfor-
matsioonist ja avalikustatud presentatsioonidest.
Finantsaruandlus ja auditeerimine
Finantsaruandlus
Finantsaruannete koostamise kohustus on Nordecon AS-i juhatusel. Nordecon AS-i konsolideeritud raamatupidami-
saruanded koostatakse kooskõlas rahvusvaheliste finantsarvestuse standarditega, nagu need on Euroopa Liidu poolt
kasutamiseks vastu võetud (IFRS EL). Raamatupidamisaruanded koostatakse ja esitatakse kinnitamiseks Eesti Vaba-
riigi raamatupidamise seaduses, väärtpaberibörsi reeglistikes, äriseadustikus ning muudes seadusaktides sätestatud
nõuete kohaselt.
Nordecon AS avaldab oma kvartaalsed vahearuanded pärast nende valmimist ning juhatuse poolt heaks kiitmist ning
majandusaasta aruande vahetult pärast nõukogu poolt allkirjastamist.
Juhatuse ja nõukogu poolt kinnitatud aruanne esitatakse aktsionäridele tutvumiseks koos äriseadustiku § 331 lõikes
1 nimetatud nõukogu kirjaliku aruandega selle kohta.
Nordecon AS on avalikustanud raamatupidamise aastaaruandes (lisa 12) finantsinfo nende ettevõtete kohta, mis ei
ole konsolideeritud, kuid milles emitendil on oluline osalus ning tehingud aktsionäridega (lisa 37).
Nordecon AS täitis 2020. aastal aruandluse osas HÜT punkti 6.1 alapunktide juhiseid, v.a 6.1.1.
Emitendi nõukogu ei pidanud vajalikuks alapunkt 6.1.1. kohaselt kutsuda emitendi audiitorit nõukogu koosolekule,
kus kinnitati majandusaasta aruanne, kuna majandusaasta aruandele anti märkusteta sõltumatu vandeaudiitori
aruanne.
Auditeerimine
Nõukogu teeb koos üldkoosoleku kokkukutsumise teatega aktsionäridele kättesaadavaks hinnangu audiitori tege-
vuse kohta möödunud majandusaastal osutatud teenuste osas. Hinnang sisaldab osutatud teenuste liike ning audii-
torile makstud tasusid.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
52/132
Aruandeperioodil ei informeerinud audiitor nõukogu talle teatavaks saanud olulistest asjaoludest, mis võivad mõju-
tada nõukogu tööd ja emitendi juhtimist. Samuti ei teavitanud audiitor nõukogu ohust audiitori sõltumatusele või
töö professionaalsusele. Audiitor kohtub aastas vähemalt korra Nordecon AS-i auditikomitee liikmetega.
Audiitoriga sõlmitud lepingus on määratletud audiitori tööülesanded, ajakava ja tasu. Sõlmitud lepingu kohaselt
teostab audiitor auditi vastavalt rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele (Eesti). Audiitoril on võimaldatud anda
hinnang ettevõtte tegevusele ilma ettevõttepoolsete takistusteta. Nordecon AS tasus 2020. aastal audiitoritele tee-
nuste eest kokku 44 tuhat eurot.
Audiitor andis nõukogu poolt moodustatud auditikomiteele kirjaliku ülevaate ettevõtte 2020. aasta auditeerimise
käigust, tehtud tähelepanekutest ning muudest olulistest teemadest, mida arutati ettevõtte juhatusega.
Nordecon AS täitis 2020. aastal auditeerimise osas HÜT punkti 6.2 alapunktide juhiseid.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
53/132
Aktsia ja aktsionärid
Aktsiainformatsioon
Väärtpaberi nimi Nordecon AS lihtaktsia
Emitent Nordecon AS
ISIN EE3100039496
Väärtpaberi lühinimi NCN1T
Nominaalväärtus Puudub
*
Emiteeritud väärtpabereid 32 375 483
Noteeritud väärtpabereid 32 375 483
Noteerimise kuupäev 18.05.2006
Turg Nasdaq Tallinn, Balti Põhinimekiri
Tööstusharu Ehitus
Indeksid OMX Baltic Industrials GI; OMX Baltic Industrials PI; OMX Baltic Construction &
Materials GI; OMX Baltic Construction & Materials PI; OMX_Baltic_GI;
OMX_Baltic_PI; OMX Tallinn_GI
*Seoses Eesti liitumisega euroalaga 1. jaanuaril 2011 ja lähtudes 1. juulil 2010 jõustunud äriseadustiku muudatus-
test, on Nordecon AS-is 2011. aasta mais toimunud üldkoosoleku otsusega viidud läbi aktsiakapitali ümberarvesta-
mine 307 567 280 Eesti kroonilt 19 657 131,9 eurole. Samaaegselt on võetud kasutusele nimiväärtuseta aktsiad.
2014. aasta juulis emiteeris Nordecon AS 1 618 755 uut aktsiat maksumusega 1 581 523,64 eurot, suurendades akt-
siakapitali 1 034 573,01 euro võrra 20 691 704,91 euroni ning soetas samas mahus ning hinnaga omaaktsiad. Nor-
decon AS-i aktsiakapital jaguneb 32 375 483 nimiväärtuseta nimeliseks lihtaktsiaks.
Lihtaktsia omanikel on õigus saada dividende, kui ettevõte neid jagab. Iga lihtaktsia annab ühe hääle Nordecon AS-i
üldkoosolekul.
Aktsiatega kauplemise koondtulemused
Väärtpaberi kauplemisajalugu
Hind (EUR)
2020
2019
2018
2017
2016
Avamishind
1,04
0,91
1,25
1,34
1,03
Kõrgeim
1,21
1,09
1,29
1,46
1,35
Keskmine
1,04
0,99
1,10
1,30
1,14
Madalaim
0,78
0,89
0,89
1,20
0,98
Viimane sulgemishind
1,14
1,03
0,89
1,23
1,33
Kaubeldud aktsiaid (tk)
6 021 881
3 254 930
1 707 399
1 977 849
1 162 430
Tehingute maht, mln EUR
5,99
3,24
1,93
2,60
1,3
Noteeritud aktsiate arv (31.12.), tk
32 375
32 375
32 375
32 375
32 375
Turuväärtus (31.12.), mln EUR
36,91
33,35
28,81
39,82
43,06
Aktsia väärtuse suhtarvud
Suhtarv
2020
2019
2018
2017
2016
P/E
14,6
9,6
8,3
27,4
13,3
P/B
1,1
1,1
0,9
1,1
1,1
P/E = aktsia aasta viimane sulgemishind / kasum aktsia kohta (EPS)
P/B = aktsia aasta viimane sulgemishind / (emaettevõtte aktsionäridele kuuluv omakapital/ aktsiate arv)
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
54/132
Nordecon AS-i aktsia hinna ja tehingute mahtude dünaamika aastatel 2016-2020
Aktisahinna liikumine eurodes
Tehingute päevakäibed tuhandetes eurodes
Aktsiahinna muutumine võrreldes peamise võrdlusindeksiga OMX Tallinn aastatel 2016-2020
* Nasdaq Tallinna börsi sulgemishind ja OMXT indeksi väärtus seisuga 31.12.2015.
0,75
0,85
0,95
1,05
1,15
1,25
1,35
1,45
01.01.2016 01.01.2017 01.01.2018 01.01.2019 01.01.2020 01.01.2021
NCN1T 2016-2020
0
200
400
600
01.01.2016 01.01.2017 01.01.2018 01.01.2019 01.01.2020 01.01.2021
0,85
0,95
1,05
1,15
1,25
1,35
1,45
700
800
900
1000
1100
1200
1300
1400
01.01.2016 01.01.2017 01.01.2018 01.01.2019 01.01.2020 01.01.2021
NCN1T
OMXT
OMXT 2016-2020 NCN1T 2016-2020
Indeks/aktsia
01.01.2016*
31.12.2020
+/-%
OMX Tallinn
898;99
1 343,72
49,47%
NCN1T
1,05 EUR
1,14 EUR
8,57%
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
55/132
Aktsionäride struktuur
Nordecon AS-i suurimad aktsionärid seisuga 31.12.2020
Aktsionär
Aktsiate arv (tk)
Osalus (%)
AS Nordic Contractors
17 607 464
54,39
Luksusjaht AS
4 288 403
13,25
Oleg Radcenko
583 404
1,80
SEB Pank AS kliendid
503 188
1,55
Lembit Talpsepp
350 786
1,08
Mati Kalme
280 000
0,86
SEB Life and Pension Baltic SE Eesti filiaal
255 000
0,79
Genadi Bulaton
250 600
0,77
Svenska Handelsbanken kliendid
211 112
0,65
Ain Tromp
203 960
0,63
Nordecon AS-i aktsionäride struktuur seisuga 31.12.2020
Aktsionäride arv (tk)
Osalus (%)
Aktsionärid osalusega > 5%
2
67,63
Aktsionärid osalusega 1%-5%
3
4,44
Aktsionärid osalusega < 1%
3 107
25,31
Omaaktsiad
1
2,62
Kokku
3 113
100
Aktsionäride struktuur tegevusalade ja juriidilise vormi järgi seisuga 31.12.2020:
Tegevusala ja juriidiline vorm
Aktsiate arv (tk)
Osalus (%)
Juriidilistest isikutest ettevõtted
24 853 305
76,76
Füüsilised isikud
6 138 209
18,96
Finantsasutused (pangad, investeerimisfondid)
1 128 969
3,49
Kindlustusseltsid
255 000
0,79
Kokku
32 375 483
100
Nordecon AS-i nõukogu liikmete poolt kontrollitud aktsiad seisuga 31.12.2020
Nõukogu
Aktsiate arv (tk)
Osalus (%)
Toomas Luman (AS Nordic Contractors, OÜ Luman ja Pojad)*
Nõukogu esimees
17 679 144
54,61
Andri Hõbemägi
Nõukogu liige
50 000
0,15
Vello Kahro
Nõukogu liige
10 000
0,03
Sandor Liive
Nõukogu liige
0
0,00
Andre Luman
Nõukogu liige
25 000
0,08
Kokku
17 764 144
54,87
* Eraisiku poolt kontrollitud ettevõtted
Nordecon AS juhatuse liikmete poolt kontrollitud aktsiad seisuga 31.12.2020:
Juhatus
Aktsiate arv (tk)
Osalus (%)
Gerd Müller
Juhatuse esimees
0
0,00
Priit Luman
Juhatuse liige
7 000
0,02
Maret Tambek
Juhatuse liige
0
0,00
Kokku
7 000
0,02
Aktsiaoptsioonid
27.05.2014 toimunud aktsionäride üldkoosolek kiitis heaks aktsiaoptsiooni programmi, mille eesmärgiks on Nor-
decon AS-i tegevjuhtkonna motiveerimine aktsionärideks kaasamise kaudu, et tagada ettevõtte juhtimise järjepide-
vus ja majandustulemuste paranemine ning võimaldada juhtkonnal saada kasu oma töö tulemusel aktsia väärtuse
suurenemisest. Ettevõte väljastas aktsiaoptsiooni programmi raames aktsiaoptsioone kokku kuni 1 618 tuhande
Nordecon AS-i aktsia omandamiseks. Optsiooni oli õigus teostada pärast kolmeaastase perioodi möödumist optsioo-
nilepingu sõlmimisest, kuid mitte enne ettevõtte 2016. a majandusaasta aruande kinnitamist aktsionäride üldkoo-
soleku poolt.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
56/132
Aktsiaoptsiooni tingimuste täitmiseks emiteeris Nordecon AS 2014. aasta juulis kokku 1 618 tuhat uut aktsiat mak-
sumusega 1 582 tuhat eurot, suurendades aktsiakapitali 1 035 tuhande euro võrra 20 692 tuhande euroni ning soe-
tas samas mahus ning hinnaga omaaktsiad.
24.05.2017 toimunud aktsionäride üldkoosolekul kinnitati aktsiaoptsiooni programmi muutused, millega pikendati
optsiooni teostamise perioodi. Optsiooni oli võimalik teostada 15 kuu jooksul alates Nordecon AS-i 2016. aasta ma-
jandusaasta aruande kinnitamisest aktsionäride üldkoosoleku poolt. Samuti muudeti optsiooni teostamise tingimusi
aktsiaoptsiooni väljastamise hetkel juhatusse kuulunud isikutele.
23.05.2018 toimunud aktsionäride üldkoosolek kiitis heaks aktsiaoptsiooni programmi muutused, millega anti Nor-
decon AS-i juhatuse esimehele õigus omandada kuni 200 000 ning juhatuse liikmele kuni 129 500 aktsiat. Optsiooni
on õigus teostada pärast kolmeaastase perioodi möödumist optsioonilepingu sõlmimisest, kuid mitte enne Nor-
decon AS-i 2020. a majandusaasta aruande kinnitamist aktsionäride üldkoosoleku poolt. Optsiooni teostamine on
seotud kontserni EBITDA (alates 6 083 tuhandest eurost kuni 12 167 tuhande euroni) 2020. aastaks seatud eesmär-
giga.
Seisuga 31.12.2020 on realiseeritud ja kehtivuse kaotanud aktsiaoptsioone vastavalt 229 857 ja 800 398 aktsia ula-
tuses ning realiseerimata on aktsiaoptsioone 588 500 aktsia ulatuses.
Aktsiatega seotud piirangud
Aktsiad on vabalt võõrandatavad ja nendele ei ole põhikirjaga nähtud ette piiranguid võõrandamisel või vajadust
saada nõusolek ettevõttelt või teistelt aktsionäridelt. Aktsiaid võib pantida. Nordecon AS-i juhatusele ei ole teada,
et aktsionäride omavahelistes lepingutes oleks sätestatud aktsiate võõrandamise piiranguid.
Dividendipoliitika
Väljamakstavate dividendide ettepaneku tegemisel arvestab juhatus eelkõige:
• Kontserni aruandeaasta majandustegevuse tulemuse ning ettevõtte toimimiseks vajaliku rahavooga;
• Kontserni kasumliku kasvu- ja jätkusuutlikkuse tagamiseks vajaliku optimaalse omakapitali ja võõrkapi-
tali suhtega ning mahuga;
• tuumikaktsionäri AS Nordic Contractors dividendiootustega;
• Eesti väärtpaberituru üldise kapitalitootlusega.
Nordecon AS-i poolt eelmistel aastatel aktsionäridele makstud dividendid:
Väljamaksmise
aasta
Väljamakstud dividendid
EUR '000
Aktsiate arv tu-
handetes
Dividend aktsia
kohta EUR
Dividendi määr
puhaskasumist*
2016
923
30 757
0,03
515,6%
2017
1 384
30 913
0,045
45,5%
2018
1 859
31 529
0,06
133,9%
2019
1 891
31 529
0,06
55,9%
* Suhtarvu valem – väljamakstud dividendid/aruandeperioodi emaettevõtte aktsionäridele kuuluv puhaskasum, mille arvelt dividende maksti
2020. aastal dividende ei makstud. 22.12.2020 toimunud aktsionäride erakorralisel koosolekul otsustati maksta sei-
suga 31.12.2019 jaotamata kasumi arvelt dividende 0,06 eurot aktsia kohta. Kokku moodustas dividendimakse 1 892
tuhat eurot ning dividendid maksti aktsionäridele välja 23.03.2021. Nordecon AS-ile kuuluvate omaaktsiate eest
aktsiaseltsile väljamakseid ei tehtud.
Juhatuse ettepaneku kohaselt võiks 2021. aastal 2020. aasta eest dividendideks maksta 0,06 eurot aktsia kohta
(kokku 1 892 tuhat eurot). Oma aktsiad ei anna aktsiaseltsile mingeid aktsionäriõigusi.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
57/132
Juhatuse kinnitus ja allkirjad tegevusaruandele
Juhatus kinnitab, et tegevusaruanne annab tõese ülevaate kontserni emaettevõtte ja konsolideerimisse kaasatud
ettevõtete kui terviku äritegevuse arengust ja tulemustest ning finantsseisundist ning sisaldab peamiste riskide ja
kahtluste kirjeldust.
Gerd Müller juhatuse esimees 22.04.2021
Priit Luman juhatuse liige 22.04.2021
Maret Tambek juhatuse liige 22.04.2021
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
58/132
Kontserni raamatupidamise aastaaruanne
Konsolideeritud finantsseisundi aruanne
EUR '000
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
VARA
Käibevara
Raha ja raha ekvivalendid
8
12 576
7 032
Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
9
50 029
37 563
Ettemaksed
10
2 678
1 813
Varud
11
22 454
21 142
Käibevara kokku
87 737
67 550
Põhivara
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud
12
0
2 369
Pikaajalised finantsinvesteeringud
26
26
Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
9
8 654
8 435
Kinnisvarainvesteeringud
13
5 639
5 530
Materiaalne põhivara
14
18 053
19 002
Immateriaalne põhivara
15
14 966
14 736
Põhivara kokku
47 338
50 098
VARA KOKKU
135 075
117 648
KOHUSTUSED
Lühiajalised kohustused
Laenukohustused
16
18 508
11 058
Võlad hankijatele
18
47 390
40 730
Muud võlad
19
11 814
7 954
Ettemaksed
20
7 738
6 391
Eraldised
21
1 059
716
Lühiajalised kohustused kokku
86 509
66 849
Pikaajalised kohustused
Laenukohustused
16
7 352
16 326
Võlad hankijatele
18
2 332
98
Muud võlad
19
0
177
Eraldised
21
1 647
1 425
Pikaajalised kohustused kokku
11 331
18 026
KOHUSTUSED KOKKU
97 840
84 875
OMAKAPITAL
Aktsiakapital
22
14 379
14 379
Omaaktsiad
-660
-660
Ülekurss
635
635
Kohustuslik reservkapital
22
2 554
2 554
Realiseerumata kursivahed
22
2 423
1 169
Jaotamata kasum
14 543
12 383
Emaettevõtte aktsionäridele kuuluv omakapital
33 874
30 460
Mittekontrolliv osalus
3 361
2 313
OMAKAPITAL KOKKU
37 235
32 773
KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU
135 075
117 648
Lisad lehekülgedel 62-118 on käesoleva aastaaruande lahutamatuteks osadeks
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
59/132
Konsolideeritud koondkasumiaruanne
EUR '000
Lisa
2020
2019
Müügitulu
25, 28
296 082
234 071
Müüdud teenuste ja kaupade kulu
29
-285 086
-222 302
Brutokasum
10 996
11 769
Turunduskulud
-528
-784
Üldhalduskulud
30
-7 073
-6 837
Muud äritulud
31
453
315
Muud ärikulud
31
-273
-193
Ärikasum
3 575
4 270
Finantstulud
32
2 995
1 277
Finantskulud
32
-2 678
-1 219
Finantstulud ja –kulud kokku
317
58
Kapitaliosaluse meetodil arvestatud kasum
12
734
585
Maksustamiseelne kasum
4 626
4 913
Tulumaks
33
-508
-764
Puhaskasum
4 118
4 149
Muu koondkasum:
Tulevikus ümber klassifitseeritavad kirjed puhaskasumisse või -kahjumisse
Realiseerumata kursivahed
1 254
-823
Kokku muu koondkasum
1 254
-823
KOKKU KOONDKASUM
5 372
3 326
Puhaskasum:
- emaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa
23
2 466
3 378
- mittekontrollivale osalusele kuuluv osa
1 652
771
Kokku puhaskasum
4 118
4 149
Koondkasum:
- emaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa
3 720
2 555
- mittekontrollivale osalusele kuuluv osa
1 652
771
Kokku koondkasum
5 372
3 326
Aruandeperioodi puhaskasum aktsia kohta emaettevõtte aktsio-
näridele:
Tavapuhaskasum aktsia kohta (eurodes)
23
0,08
0,11
Lahustatud puhaskasum aktsia kohta (eurodes)
23
0,08
0,11
Lisad lehekülgedel 62-118 on käesoleva aastaaruande lahutamatuteks osadeks
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
60/132
Konsolideeritud rahavoogude aruanne
EUR '000
Lisa
2020
2019
Rahavood äritegevusest
Laekumised ostjatelt
1
345 552
277 941
Maksed hankijatele
2
-305 500
33
-239 873
33
Makstud käibemaks
-9 909
-6 816
Maksed töötajatele ja töötajate eest
-27 409
-22 741
Makstud tulumaks
-291
-508
Netorahavoog äritegevusest
2 443
8 003
Rahavood investeerimistegevusest
Materiaalse põhivara soetamine
-254
-594
Immateriaalse põhivara soetamine
-17
0
Materiaalse põhivara müük
332
377
Tütarettevõtte soetusega saadud raha
6
3 605
0
Sidusettevõtte müük
7
3 596
0
Antud laenud
-17
-74
Antud laenude laekumised
44
13
Saadud dividendid
974
489
Saadud intressid
23
9
Netorahavoog investeerimistegevusest
8 286
220
Rahavood finantseerimistegevusest
Saadud laenud
16
2 026
3 705
Saadud laenude tagasimaksed
16
-2 629
-4 032
Rendimaksed
16, 17
-3 086
-3 276
Makstud intressid
-927
-1 004
Makstud dividendid
-472
-2 360
Aktsiakapitali vähendamine
0
-1 892
Muud maksed
-77
-2
Netorahavoog finantseerimistegevusest
-5 165
-8 861
Rahavoog kokku
5 564
-638
Raha ja raha ekvivalendid perioodi algul
7 032
7 678
Valuutakursimuutused
-20
-8
Raha jäägi muutus
5 564
-638
Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpul
12 576
7 032
1
Laekumised ostjatelt sisaldab ostjate poolt tasutud käibemaksu
2
Maksed hankijatele sisaldab tasutud käibemaksu
Lisad lehekülgedel 62-118 on käesoleva aastaaruande lahutamatuteks osadeks
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
61/132
Konsolideeritud omakapitali muutuste aruanne
Emaettevõtte aktsionäridele kuuluv omakapital
EUR`000
Aktsia-
kapital
Oma-
aktsiad
Reserv-
kapital
Üle-
kurss
Realiseeru-
mata
kursivahed
Jaotamata
kasum
Kokku
Mitte-
kontrolliv
osalus
Kokku
Saldo seisuga
31.12.2018
16 321
-693
2 554
618
1 992
10 896
31 688
2 021
33 709
Perioodi kasum
0
0
0
0
0
3 378
3 378
771
4 149
Muu koondkahjum
0
0
0
0
-823
0
-823
0
-823
Tehingud omanikega
Väljamakstud divi-
dendid
0
0
0
0
0
-1 891
-1 891
-479
-2 370
Aktsiakapitali vähen-
damine
-1 942
33
0
17
0
0
-1 892
0
-1 892
Tehingud omani-
kega kokku
-1 942
33
0
17
0
-1 891
-3 783
-479
-4 262
Saldo seisuga
31.12.2019
14 379
-660
2 554
635
1 169
12 383
30 460
2 313
32 773
Perioodi kasum
0
0
0
0
0
2 466
2 466
1 652
4 118
Muu koondkahjum
0
0
0
0
1 254
0
1 254
0
1 254
Mittekontrolliva osa-
luse muutused
0
0
0
0
0
1 497
1 497
-132
1 365
Tehingud omanikega
Väljakuulutatud divi-
dendid
0
0
0
0
0
-1 892
-1 892
0
-1 892
Väljamakstud dividen-
did
0
0
0
0
0
0
0
-472
-472
Tühistatud dividen-
did
0
0
0
0
0
89
89
0
89
Tehingud omani-
kega kokku
0
0
0
0
0
-1 803
-1 803
-472
-2 275
Saldo seisuga
31.12.2020
14 379
-660
2 554
635
2 423
14 543
33 874
3 361
37 235
Täpsem informatsioon aktsiakapitali ja muude omakapitali kirjete kohta on toodud lisas 22.
Lisad lehekülgedel 62-118 on käesolevaaastaaruandelahutamatuteksosadeks
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
62/132
LISA 1. Kontserni üldine informatsioon
Nordecon AS on Eestis registreeritud äriühing, mille aadress on Toompuiestee 35, Tallinn 10149, Eesti. Nordecon AS-
i enamusaktsionär ning Nordeconi kontserni kontrolliv ettevõte on 54,39% suuruse osalusega AS Nordic Contractors,
läbi mille kontsernis lõplikku valitsevat mõju omav isik on Toomas Luman. Nordecon AS-i aktsiad on noteeritud
Nasdaq Tallinna börsil alates 2006. aasta 18. maist.
Nordecon AS-i (emaettevõte) 31.12.2020 lõppenud majandusaasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne
hõlmab emaettevõtet ja tema tütarettevõtteid (edaspidi koos nimetatuna kontsern) ning osalusi kontserni sidusette-
võtetes. Kontserni peamised tegevusalad on hoonete ja rajatiste ehituse peatöövõtt, strateegiliselt kehtestatud pii-
rides ka kinnisvara arendustegevus. Tütarettevõtete- ning sidusettevõtte kaudu tegutseb kontsern lisaks Eestile Uk-
rainas, Soomes ja Rootsis. Leedus registreeritud tütarettevõtte tegevus on peatatud.
LISA 2. Vastavuse kinnitus ning aruande koostamise üldised alused
Vastavuse kinnitus
Nordecon AS-i 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste
finantsarvestuse standarditega, nagu need on Euroopa Liidu poolt vastu võetud (IFRS EL). Emaettevõtte põhiaruan-
ded on aastaaruande lisas 38 esitatud seetõttu, et seda nõuab Eesti raamatupidamise seadus.
Kirjeldatud arvestus- ja aruandluspõhimõtteid on rakendatud järjepidevalt kõigi aruandes esitatud perioodide suh-
tes.
Vastavalt Eesti äriseadustikule kinnitatakse juhatuse poolt koostatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud majandu-
saasta aruanne, mis sisaldab ka konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, aktsionäride üldkoosolekul. Akt-
sionäride üldkoosolekul on õigus juhatuse poolt koostatud ja esitatud majandusaasta aruannet mitte heaks kiita ja
nõuda uue aruande koostamist.
Raamatupidamise aastaaruande avalikustamine on juhatuse poolt heaks kiidetud 22.04.2021.
Väärtuse mõõtmise üldalused
Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on lähtutud soetusmaksumuse printsiibist, välja arvatud kinnisvarain-
vesteeringud ja tuletisinstrumendid, mida kajastatakse õiglases väärtuses. Kontserni poolt kasutatavate õiglase väär-
tuse mõõtmise meetodite põhjalikum kirjeldus on toodud lisas 5.
Arvestus- ja esitusvaluuta
Kontserni ettevõtted kasutavad arvestusvaluutana oma majanduskeskkonna valuutat – Eestis, Leedus ja Soomes
euro (EUR), Rootsis rootsi kroon (SEK) ja Ukrainas grivna (UAH). Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande
esitusvaluuta on euro. Kõik arvnäitajad põhiaruannetes ja lisades on esitatud tuhandetes eurodes, ümardatuna lä-
hima tuhandeni, kui pole osutatud teisiti.
Juhtkonnapoolsed hinnangud ning oluliste arvestuspõhimõtete rakendamisel teh-
tud otsused
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande esitamine kooskõlas IFRS EL-ga eeldab, et juhtkond annab hinnan-
guid ja teeb otsuseid, mis mõjutavad arvestuspõhimõtete rakendamist ja väärtusi, milles on kajastatud finantsaruan-
netes vara, kohustused, tulud ja kulud. Hinnanguid ja otsuseid vaadatakse üle perioodiliselt ja muudatused hinnan-
gutes kajastatakse perioodis, millal need aset leidsid ning nende mõju jätkudes ka järgmistes perioodides.
Ehkki juhtkond vaatab järjepidevalt oma otsuseid ja hinnanguid üle ning need põhinevad varasemal kogemusel ning
parimal olemasoleval teadmisel tõenäolistest tulevikusündmustest, võivad tegelikud tulemused hinnangulistest eri-
neda.
Kontserni äritegevus oli koondunud 2020. aastal olulises osas Eestisse. Tulenevalt koroonaviirusest tingitud piiran-
gutest langes Eesti majandus möödunud aastal 2,9%. Majanduslangust mõjutasid eelkõige töötlev tööstus, kauban-
dus ning majutus ja toitlustus. Eratarbimine vähenes aastaga 2,5% kaupade ja teenuste tõttu, mis on seotud reisi-
mise, töölkäimise ja väljaspool kodu aja veetmisega. Kasvasid koduse elustiili ja tervishoiuga seotud kulutused. Ke-
vadel kulmineerunud koroonakriis tabas rängalt väliskaubandust. Siiski oli aasta teises pooles näha kaubavahetuse
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
63/132
tugevnemist, mis annab märku Eesti majanduse kiirest kohanemisvõimest. Ehitusmaht vähenes 2020. aastal 2019.
aastaga võrreldes 6%, vaid Eesti ehitusturgu arvesse võttes aga 3%. Eesti ehitusettevõtted ehitasid 2020. aastal Ees-
tis ja välisriikides kokku 3 miljardi euro eest, millest hooneid moodustasid 2,1 miljardi ja rajatisi 0,9 miljardit eurot.
Võrreldes 2019. aastaga ehitati hooneid 7% ja rajatisi 5% vähem. Nii kohalikku kui ka välisriikide ehitusturgu mõjutas
enim hoonete ehitusmahu kahanemine. Ehitisregistri andmetel lubati eelmisel aastal kasutusse 7 579 uut eluruumi,
mis on 565 eluruumi rohkem kui 2019. aastal.
Ehitusturgu oluliselt mõjutavad avalikud investeeringud 2021. aastal eelduslikult suurenevad võrreldes 2020. aas-
taga.
Eeltoodust tulenevalt on kontserni juhtkond pidanud andma hinnanguid ja tegema otsuseid olukorras, kus üsna sa-
geli puuduvad laiapõhjalised usaldusväärsed andmed varaobjektide turuhindade kohta ning maailmamajanduses
toimuv paneb ebakindlasse seisu ka ehitus- ja kinnisvaraturu väljavaated.
Juhtkonna poolt tehtud tähtsaimad hinnangud (H) ja otsused (O) puudutavad järgmisi arvestusvaldkondi:
Ehituslepingute tulu kajastamine valmidusastme meetodil (lisa 26) (H)
Kui ehituslepingu lõpptulemust on võimalik aruandeperioodi lõpu seisuga usaldusväärselt hinnata, kajastatakse ehi-
tuslepingu tulud valmidusastme meetodil. Valmidusastme hindamiseks on juurutatud süsteemne kulude eelarves-
tamine, tegelike tulude-kulude aruandlus ning hinnangute korrigeerimise võimalused. Iga ehituslepingu eeldatav
lõpptulem on järjepideva ja mitut erinevat juhtimisastet kaasava kontrolli all, mille käigus analüüsitakse kõrvalekal-
deid eelarvest ja vajadusel korrigeeritakse lõpptulemi prognoosi.
Lepingulise tulu ja/või hinnanguliste kulude muutuse mõju loetakse raamatupidamisliku hinnangu muutuseks. Muu-
detud hinnanguid kasutatakse muudatuse tegemise perioodi ja järgnevate perioodide kasumi või kahjumi koosseisus
kajastatavate tulude ja kulude summa kindlaksmääramiseks.
Kontserni juhtkond võttis aruandeperioodil antud hinnangutes pooleliolevate lepingute lõpptulemuse (kasumi/kah-
jumi) kohta muuhulgas arvesse asjaolu, et ehitustööde edenemise käigus ei ilmnenud projektide osas olukorda, kus
lepingulised kulud võivad ületada või juba ületavad lepingulist tulu. Juhtkonna võime anda täpseid hinnanguid on
oluline, kuna oodatav kahjum tuleks kajastada kohe. Hinnangut lepingute täitmisega seotud kulude lõpliku suuruse
osas mõjutab eelkõige juhtkonna poolt antav hinnang ehitussisendite hindade muutumisele võrreldes esialgselt pla-
neerituga.
Varude neto realiseerimisväärtuse määramine (lisa 11) (H)
Kontserni arvestuspõhimõtete kohaselt kajastatakse varud soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses, sõl-
tuvalt sellest, kumb on madalam. Sellest lähtuvalt tuleb juhtkonnal hinnata varude väärtust, kui esineb indikat-
sioone, et varude väärtus võib olla langenud alla nende soetusmaksumuse. Sellisel juhul hinnatakse varud alla nende
neto realiseerimisväärtuseni, s.o hinnangulise müügihinnani, millest on lahutatud müügivalmidusse viimiseks tehta-
vad kulutused.
Kontsern tegeleb Eestis kinnisvaraarendusega ning müügiks ehitatud korterid kajastatakse kuni nende müügini (as-
jaõiguslepingu sõlmimiseni) varude koosseisus. Kontsern hindab varudes kajastatud müümata korterite raamatupi-
damisväärtust läbi selle võrdluse aruandeperioodi lõpu lähedal või sellele vahetult järgnenud perioodil müüdud kor-
terite tegelike müügihindadega.
Arendustegevuseks soetatud kinnistute väärtuse hindamisel tugineb kontsern kontsernis töötavate kinnisvaraspet-
sialistide poolt tehtud arvutustele. Nimetatud kinnistud on valdavas osas kehtestatud detailplaneeringuga või selle
menetlemine on pooleli. Kinnistud asuvad Eesti neljas erinevas suuremas tõmbekeskuses (Tallinn, Tartu, Pärnu ja
Narva) või lähiümbruses. Kontsern hindas kinnistute väärtust kasutades residuaalmeetodit, mis nõuab olulises osas
hinnangute andmist. Residuaalmeetodi järgi on kinnistu väärtuseks summa, mis jääb järele peale kinnistule kavan-
datava arendusprojekti realiseerimisest saadud tuludest ehitus- ja muude arenduskulude maha arvamist. Hindamise
viisid läbi kontserni kinnisvaraspetsialistid väliste ekspertide kaasabiga. Hindamine viidi läbi iga kinnistu osas eraldi,
võttes arvesse iga kinnistu detailplaneeringu või planeeritava ehitusõiguse kohaseid võimalusi ja eripärasid (sh kin-
nistu piirkondlik asukoht). Tuginedes nimetatud hinnangutele, ei olnud aruandeperioodil vajadust kinnistuid alla hin-
nata. Hindamiste tundlikkusanalüüsid on toodud aastaaruande lisades.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
64/132
Kinnisvarainvesteeringute klassifitseerimine (O) ja hindamine (H) (lisad 5, 13)
Kinnisvaraobjektide klassifitseerimisel varudeks või kinnisvarainvesteeringuks lähtutakse esmasel arvele võtmisel
juhtkonna kavatsustest objektide edasisel kasutamisel. Hilisemal ümberklassifitseerimisel lähtutakse kinnisvara ka-
sutuse muutusest või juhtkonna kavatsusest kinnisvara edasisel kasutamisel. Kinnisvarainvesteeringu soetamise ees-
märk on saada tulu kinnisvaraobjekti rendimaksetest selle välja rentimisel, turuväärtuse kasvust või mõlemast.
Kinnisvarainvesteeringute hindamisel nende õiglasesse väärtusesse on kasutusel kolm meetodit: diskonteeritud ra-
havoogude meetod, võrdlusmeetod või kinnistu (võlaõigusliku) müügilepingu olemasolu aruandeperioodi lõpu sei-
suga (vt meetodite rakendamise põhimõtteid lisas 5).
Kontserni kinnisvarainvesteeringud asuvad Eestis Pärnus ning Ukrainas Kiieviga külgnevas Shastlivi külas, Kiiev - Bo-
rispol kiirtee ääres. Eelpool nimetatud piirkondades ei toimunud aruandeaastal piisavas mahus hoonestamata kin-
nistute müügitehinguid, et kasutada hindamisel võrdlusmeetodit. Kontsern kasutas kinnisvarainvesteeringute väär-
tuse hindamisel diskonteeritud rahavoogude meetodit. Hindamine viidi läbi iga kinnistu osas eraldi, võttes arvesse
iga kinnistu detailplaneeringu või planeeritava ehitusõiguse kohaseid võimalusi ja eripärasid (sh kinnistu piirkondlik
asukoht). Tuginedes nimetatud hinnangutele hinnati Pärnus asuvad kinnisvara investeeringud aruandeperioodi lõpu
seisuga õiglasesse väärtusesse ning investeeringute maksumust suurendati 113 tuhande euro võrra. Ukrainas asuv
kinnisvara investeering hinnati aruandeperioodi lõpu seisuga õiglasesse väärtusesse ning investeeringu maksumust
vähendati 4 tuhande eurot võrra. Hindamiste tundlikkusanalüüsid on toodud aastaaruande lisades.
Eraldised ja tingimuslikud kohustused (lisad 21, 35) (H)
Eraldiste kajastamisel finantsseisundi aruandes lähtub juhtkond hinnangust eraldise täitmiseks tõenäoliselt vajami-
neva summa ning eraldise realiseerumise aja kohta. Eraldisi kasutatakse ainult nende kulutuste katmiseks, mille
jaoks nad on moodustatud.
Kontsern moodustab eraldisi garantiitööde teostamiseks pärast ehitustegevuse lõppu ja projekti üleandmist tellijale.
Garantiiperioodid on üldjuhul üld- ja tsiviilehituses 2-3 aastat ning teedeehituses 2-5 aastat. Ehitusjärgse perioodi
garantiikulude suurus määratakse kasutades ajaloolisi andmeid tegelike garantiikulude kohta eelmistel perioodidel,
milleks on hinnanguliselt kuni 0,4% lepingu maksumusest. Kui see tuleneb projekti raskusastmest, kajastatakse hin-
nangulised garantiikulud ajaloolistest kõrgematena.
Kontserni tegevuste hulka kuulub erinevate täitematerjalide kaevandamine vastavates karjäärides. Valdavalt on te-
gemist teedeehituse ja -hooldusega seotud projektidele soodsama hinnaga sisendite hankimisega. Üldjuhul tuleb
karjäärist tooraine kaevandamisega arvestada koheselt ka hilisemate rekultiveerimiskuludega, mille osas rahalised
väljamaksed või kontserni enda poolt teostatavad tööd toimuvad pärast kaevandustegevuse lõppemist. Rekultivee-
rimiseraldiste moodustamisel jagatakse hinnangulised rekultiveerimisega seotud väljaminekud e. teadaolev karjääri
taastamise lõppmaksumus maksimaalselt kaevandada lubatud või planeeritud kaevandatavate kogustega, kui need
on väiksemad. Saadud kulusumma tonni kohta on aluseks eraldise moodustamiseks ja hilisemaks korrigeerimiseks
vastavalt sellele, millised olid aruandeperioodil tegelikud kaevandusmahud. Juhtkond hindab kord aastas rekultivee-
rimisväljaminekute ja kaevandatavate koguste suuruseid ning moodustatud rekultiveerimiseraldise piisavust.
Firmaväärtuse hindamine (lisa 15) (H)
Kontsern hindab vähemalt kord aastas tütarettevõtete soetamisest tekkinud firmaväärtuse kaetava väärtuse võima-
likku vähenemist alla selle raamatupidamisväärtuse. Hindamine toimub firmaväärtust omavate raha teenivate ük-
suste õiglase väärtuse (miinus müügikulutused) või kasutusväärtuse leidmise kaudu. Kasutusväärtuse leidmiseks
peab juhtkond prognoosima raha teenivate üksuste tulevasi netorahavooge ning valima sobiva diskontomäära ra-
havoogude nüüdisväärtuse arvutamiseks. Kontserni juhtkond käsitleb raha teenivate üksustena tütar- ja sidusette-
võtteid või ärisegmente, mille soetamisel tehtud ostuanalüüsi tulemusel firmaväärtus tekkis. Kasutusväärtuse hin-
damisel koostatakse raha teeniva üksuse järgmise nelja aasta kohta detailsed rahavoogude prognoosid. Kontsern on
lähtunud eeldusest, et prognoositava perioodi lõpus on raha teeniv üksus stabiilses ja majanduslikult jätkusuutlikus
seisundis, mis lubab kasutada kasutusväärtuse hindamisel tegevuse jätkuvuse printsiibile tuginevat terminaalväär-
tust. Raha teeniva üksuse kasutusväärtust võrreldakse tehtud investeeringu soetusmaksumusega (sisaldab firma-
väärtust).
Prognoositud netorahavooge, milles on arvesse võetud nii investeeringud käibekapitali kui ka põhivahendite hoid-
miseks hinnangu andmise ajal valitsenud seisundis, diskonteeritakse kaasatud kapitali (võõr- ja omakapital) kaalutud
keskmise hinnaga. Raha teenivate üksuste netorahavoog põhitegevusest ei sõltu konkreetse ettevõtte kapitalistruk-
tuurist. Sellepärast on diskontomäära leidmisel võõr- ja omakapitali osakaalude määramiseks kasutatud tegevusharu
keskmisi suhtarve Damodarani andmebaasist. Kontserni raha teenivate üksuste kasutusväärtuse leidmisel kasutatud
diskontomäärad on vahemikus 9,5-10,5%.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
65/132
Laenunõuete hindamine (lisa 9) (H)
Kontserni arvestuspõhimõtete kohaselt kajastatakse antud laenusid korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades si-
semise intressimäära meetodit. Juhtkond hindab igat laenunõuet individuaalselt. Laenunõude osalise või täieliku
allahindamise vajaduse otsustamisel lähtutakse laenusaaja finantsseisust, rahavoogude prognoosist ning laenu ta-
gatisest oleva vara väärtusest.
Kontserni poolt Ukraina sidusettevõttele kinnistu omandamiseks ja arendamiseks antud laenu tagasimaksmine sõl-
tub kinnisvaraprojekti realiseerumise edukusest. Rajatava arendusprojekti väärtuse hindamiseks kasutab kontsern
rahvusvaheliselt tunnustatud sõltumatut hindajat. Kontserni juhtkonna hinnangul on kõik laenu hindamisel kasuta-
tud eeldused realistlikud, kuid tulenevalt Ukraina majanduse keerulisest olukorrast hindab kontserni juhtkond laenu
väärtuse tundlikkust tavapärasest suuremaks. Oluliste sisenditena on juhtkond hinnanud projekti rahavoogu (eelda-
tavad rendihinnad), diskontomäärasid, renditavate äripindade vakantsuse määrasid ning realiseerimise ajafaktorit
(arendusprojektide valmimise edasilükkumist).
LISA 3. Uued rahvusvahelised finantsaruandluse standardid, avaldatud standardite
muutused ja tõlgendused
Aruandeperioodil rakendunud uued ja muudetud standardid ja tõlgendused
Järgmised uued või muudetud standardid ja tõlgendused muutusid kontsernile kohustuslikuks alates 01.01.2020.
„Olulisuse mõiste“ – IAS 1 ja IAS 8 muudatused
(rakendub 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavatele aruandeperioodidele).
Muudatused selgitavad olulisuse mõistet ning seda, kuidas mõistet rakendada, kaasates mõistesse need juhised, mis
seni olid kirjas muudes standardites. Samuti on täiendatud mõistega kaasnevaid selgitusi. Muudatuste tulemusena
on olulisuse mõiste kõikides IFRS standardites järjepidev. Info on oluline, kui selle avaldamata jätmine, valesti aval-
damine või varjamine võib mõistlikult eeldades mõjutada otsuseid, mida ettevõtte üldotstarbeliste finantsaruannete
peamised kasutajad nende aruannete põhjal teevad. Kontserni hinnangul oluline mõju finantsaruandele puudub.
Finantsaruandluse kontseptuaalse raamistiku muudatused
(rakendub 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavatele aruandeperioodidele).
Muudetud kontseptuaalne raamistik sisaldab uut peatükki mõõtmise kohta, juhiseid finantstulemuse raporteerimise
kohta, täiendatud mõisteid ja juhiseid (nt kohustuse mõiste) ning selgitusi oluliste valdkondade rolli kohta finant-
saruandluses, näiteks juhtkonna kätte usaldatud ressursside kasutamise hoolsus, konservatiivsus, mõõtmise eba-
kindlus. Kontserni hinnangul oluline mõju finantsaruandele puudub.
Tulevikus jõustuvad standardid, tõlgendused ja nende muudatused
Seisuga 31.12.2020 on välja antud ja Euroopa Liidu poolt vastu võetud IFRS EL standardeid, standardite muudatusi
ja tõlgendusi, mida ei ole käesoleva aruande koostamisel rakendatud, kuna nende jõustumine jääb järgmistesse ma-
jandusaastatesse.
Kontserni aruannetele mõju avaldada võivad muudetud standardid ja tõlgendused:
Standardite IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 muudatused – intressimäärade võrdlusaluste (IBOR-ite) reform
(teine etapp)
(Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2021 või hiljem; rakendatakse edasiulatuvalt. Lubatud
on varasem rakendamine.)
Muudatused käsitlevad küsimusi, mis võivad intressimäärade võrdlusaluste reformi tagajärjel mõjutada finant-
saruandlust, sealhulgas intressimäära võrdlusaluselt alternatiivsele võrdlusalusele üleminekust tulenevate lepingu-
liste rahavoogude või riskimaandamissuhete muutuse mõjusid. Muudatused võimaldavad praktilise abinõuna va-
bastust IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 teatud nõuetest, mis on seotud järgnevaga:
• muudatused finantsvarade, finantskohustuste ja rendikohustiste lepinguliste rahavoogude määramise
aluses ja
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
66/132
• riskimaandamisarvestus.
Rahavoogude määramise aluse muutus:
Muudatused nõuavad kontsernilt finantsvara või finantskohustise sisemise intressimäära ajakohastamist, kui fi-
nantsvara või finantskohustise lepinguliste rahavoogude määramise alus muutub intressimäärade võrdlusaluste re-
formi tõttu.
Riskimaandamisarvestus:
Muudatustega nähakse ette erandid riskimaandamisarvestuse nõuetest järgmistes valdkondades:
• Lubatakse riskimaandamissuhte määratluse muutmist, et kajastada reformiga nõutavaid muudatusi.
See muudatus ei too kaasa riskimaandamisarvestuse lõpetamist ega uue riskimaandamissuhte määrat-
lemist.
• Kui rahavoogude riskimaandamise arvestuse riskimaandamisobjekti muudetakse, et kajastada refor-
miga nõutavaid muudatusi, loetakse rahavoogude riskimaandamisreservi kogunenud summa aluseks
alternatiivne võrdlusalus, mille alusel on maandatud tulevased rahavood kindlaks määratud.
• Kui riskimaandamisobjektina on määratletud mitmest objektist koosnev rühm ning mõnd rühmas ole-
vat objekti muudetakse, et kajastada reformiga nõutavaid muudatusi, jaotatakse maandatavad objek-
tid maandatavate võrdlusmäärade alusel alarühmadesse.
• Kui ettevõte eeldab piisava kindlustundega, et alternatiivne võrdlusalus on 24 kuu jooksul eraldi tuvas-
tatav, võib ta määratleda selle intressimäära lepinguväliselt määratletud riskikomponendina, kui seda
ei saa määramise kuupäeval eraldi tuvastada.
Avalikustamine
Muudatused nõuavad kontsernilt täiendava teabe avalikustamist, et võimaldada aruande kasutajatel mõista intres-
simäärade võrdlusaluste reformi mõju kontserni finantsinstrumentidele, sealhulgas teavet reformist tingitud kont-
serni riskipositsioonide ja nendega seotud riskijuhtimistegevuste kohta. Kontserni hinnangul ei avalda muudatused
esmakordsel rakendamisel kontserni raamatupidamise aruandele olulist mõju.
LISA 4. Olulisemad arvestuspõhimõtted
Konsolideerimise alused
Äriühendused sõltumatute osapoolte vahel ja firmaväärtuse teke
Sõltumatute osapoolte vahelisi äriühendusi kajastatakse ostumeetodil, mille kasutamisel hinnatakse soetatud ja
eraldiseisvalt identifitseeritud vara, kohustused ja tingimuslikud kohustused (edaspidi koos ka ”netovara“) nende
õiglases väärtuses kontrolli tekkimise kuupäeva seisuga. Vahet omandatud osaluse soetusmaksumuse ja omandatud
netovara õiglase väärtuse vahel kajastatakse firmaväärtusena. Soetusmaksumuse hulka ei loeta äriühendusega seo-
tud tehingukulusid (v.a soetamiseks emiteeritud võla- või omakapitaliinstrumentidega seotud kulud) ning need ka-
jastatakse koheselt perioodi kasumis või kahjumis. Alates omandamise kuupäevast kajastatakse omandatud ette-
võtte tulusid ja kulusid kontserni perioodi kasumis või kahjumis ning tekkinud firmaväärtust kontserni finantssei-
sundi aruandes.
Positiivne firmaväärtus on summa, mille võrra kontserni omandatud osaluse soetusmaksumus on suurem omanda-
tud netovara õiglasest väärtusest, peegeldades seda osa soetusmaksumusest, mis tasuti omandatud ettevõtte sell-
iste varaobjektide eest, mida ei ole võimalik teistest eristada ja eraldi arvele võtta. Positiivne firmaväärtus on seotud
raha teeniva üksuse või nende grupiga ning seda ei amortiseerita, vaid iga aruandeperioodi lõpus viiakse läbi raha
teeniva üksuse kaetava väärtuse test. Edasisel kajastamisel mõõdetakse firmaväärtust tema soetusmaksumuses,
millest on maha arvatud väärtuse langusest tulenevad allahindlused (vt „Vara väärtuse langus“ arvestuspõhimõte).
Negatiivne firmaväärtus tekib juhul, kui omandatud osaluse soetusmaksumus on väiksem omandatud netovara õig-
lasest väärtusest. Negatiivne firmaväärtus kajastatakse koheselt perioodi kasumis või kahjumis tuluna.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
67/132
Äriühendused ühise kontrolli all olevate ettevõtete vahel
Äriühendust ettevõtete vahel, mis on kontserni kontrolliva ettevõtte või isikute kontrolli all, ei käsitleta kui sõltuma-
tute osapoolte vahelist äriühendust. Sellest tulenevalt ei teki ühise kontrolli all olevatest äriühendustest positiivset
ega negatiivset firmaväärtust. Ühise kontrolli all olevate ettevõtete vahelise äriühenduse korral kajastatakse soeta-
tud netovara omandava ettevõtte finantsseisundi aruandes, kasutades selle raamatupidamisväärtust. Soetamisel
tasutud summa, mis ületab või on alla netovara raamatupidamisväärtuse, kajastatakse otse omakapitali koosseisus
vastavalt selle vähendamise või suurendamisena.
Tütarettevõtted
Tütarettevõtteks loetakse ettevõtet, mille üle kontsernil on kontroll. Kontsern kontrollib majandusüksust, kui ta saab
või tal on õigused majandusüksuses osalemisest tulenevale muutuvale kasumile ja ta saab mõjutada kasumi suurust
kasutades oma mõjuvõimu majandusüksuse üle. Konsolideeritud aruanded sisaldavad tütarettevõtete finantsaruan-
deid alates kontrolli omandamise kuupäevast kuni kontrolli lõppemise kuupäevani.
Eestis asuvad tütarettevõtted kasutavad Eesti finantsaruandluse standardit ning Rootsi, Ukraina ja Soome tütarette-
võtted vastavalt Rootsi, Ukraina ja Soome raamatupidamistava arvestuspõhimõtteid. Erinevuse korral ühtlustatakse
konsolideerimisel arvestuspõhimõtted kontsernis kasutatavate põhimõtetega.
Sidusettevõtted
Sidusettevõtteks loetakse ettevõtet, mille finants- ja tegevuspoliitika üle omab kontsern olulist mõju, kuid mitte
kontrolli. Olulise mõju olemasolu eeldatakse juhul, kui kontserni omanduses on otse või tütarettevõtete kaudu 20%
kuni 50% sidusettevõtte hääleõigusega aktsiatest või osakapitalist.
Sidusettevõtteid kajastatakse kapitaliosaluse meetodil. Investeering võetakse algselt arvele soetusmaksumuses, mis
sisaldab tehingukulusid. Investeeringu raamatupidamisväärtus sisaldab soetamisel tekkinud firmaväärtust, millest
on hiljem maha arvatud vara väärtuse langusest tingitud võimalikud allahindlused.
Kontserni konsolideeritud finantsaruannetes kajastub kontserni proportsionaalne osa kapitaliosaluse meetodil ka-
jastatud investeeringute tuludest, kuludest ja omakapitali muudatustest pärast nende kooskõlla viimist kontserni
arvestuspõhimõtetega alates olulise mõju tekke kuupäevast kuni selle lõppemise kuupäevani. Kui kontserni osa kah-
jumist ületab investeeringu raamatupidamisväärtust, siis vähendatakse investeeringu väärtus nullini ning edasiste
kahjumite kajastamine finantsaruannetes lõpetatakse, välja arvatud ulatuses, mille osas on kontsernil investeeri-
misobjekti omakapitali taastamise osas siduvaid kohustusi. Põhjendatud juhtudel võidakse kahjumite katmiseks hin-
nata alla investeerimisobjekti vastu olevaid nõudeid (nt pikaajalised laenud).
Eestis asuvad sidusettevõtted kasutavad Eesti finantsaruandluse standardit ning Ukraina sidusettevõte Ukraina raa-
matupidamistava arvestuspõhimõtteid. Erinevuse korral ühtlustatakse konsolideerimisel arvestuspõhimõtted kont-
sernis kasutatavate põhimõtetega.
Ühiselt kontrollitavad tegevused
Ühiselt kontrollitavad tegevused on ühisettevõtmise liik, kus iga ühisettevõtja kasutab ühise tegevuse läbiviimiseks
oma ettevõtte vara ning ühiseks ettevõtmiseks ei asutata ühisettevõtjate poolt eraldi äriühingut ega soetata ühiselt
kontrollitavaid varaobjekte. Konsolideeritud raamatupidamisaruanded sisaldavad seega varaobjekte, mis on kont-
serni kontrolli all, kohustusi, mida kontsern on võtnud kanda seoses oma osaga ühiselt kontrollitava tegevuse läbi-
viimisel. Samuti sisalduvad konsolideeritud aruannetes kontserni poolt tehtud kulutused ja proportsionaalne osa
tuludest seoses ühiselt kontrollitava tegevuse läbiviimisega.
Konsolideerimisel elimineeritavad tehingud
Konsolideeritud aruannete koostamisel on elimineeritud kõik kontserni Emaettevõtte ja tütarettevõtete omavahe-
lised tehingud, vastastikused saldod ja realiseerumata kasumid ning kahjumid.
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud sidusettevõtete realiseerumata kasumid elimineeritakse proportsionaalselt
Emaettevõtte investeeringuga. Tehingutest sidusettevõtetega tekkinud kahjumid elimineeritakse samal moel kui
realiseerumata kasumid, kuid ainult ulatuses, mis ei anna tunnistust investeeringu enda väärtuse langusest ja vaja-
dusest kajastada vastav investeeringu allahindlus.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
68/132
Välisriikides asuvate tütarettevõtete finantsaruannete teisendamine
Välisriikides asuvate tütarettevõtete vara ja kohustused (sealhulgas äriühenduse käigus soetatud varaobjektide üm-
berhindamiste tulemused) on ümber teisendatud eurodesse aruandeperioodi lõpus kehtinud valuutakursside alusel.
Tulu ja kulud on teisendatud eurodesse tehingu kuupäeval kehtinud valuutakursside alusel või aruandeperioodi
keskmisi kursse kasutades, kui vahetuskurss euro ja välisvaluuta vahel on olnud stabiilne. Ümberhindamisel kasuta-
tud erinevate kuupäevade valuutakursside mõjul tekkinud kursivahed on kajastatud muus koondkasumis või -kahju-
mis. Välisriigis asuva tütarettevõtte täielikul või osalisel võõrandamisel, millega kaasneb kontrolli lõppemine, kajas-
tatakse vastav osa realiseerumata kursivahedest aruandeperioodi tulu või kuluna.
Euro vahetuskursid kontserni välisriikides asuvate äriüksuste arvestusvaluutade suhtes aruandeperioodi lõpu sei-
suga olid järgmised:
Kuupäev
Rootsi kroon (SEK)
Ukraina grivna (UAH)*
1 euro (EUR)
31.12.2020
10,0343
34,7396
1 euro (EUR)
31.12.2019
10,4468
26,4220
* Euroopa Keskpank ei avalda UAH vahetuskursse. 2015. aasta algul lõpetas Ukraina keskpank indikatiivse valuutakursi määramise ning valuuta-
kursid tuginevad Ukraina Rahandusministeeriumi andmetele.
Tehingud välisvaluutas
Tehingud välisvaluutas arvestatakse tehingu teinud kontserni ettevõtte vastavasse arvestusvaluutasse tehingu päe-
val kehtinud Euroopa Keskpanga või asukohariigi keskpanga ametlikku vahetuskurssi kasutades. Finantsseisundi
aruandes hinnatakse välisvaluutas monetaarsed varad ja kohustused ümber arvestusvaluutasse aruandeperioodi
lõpu seisuga kehtinud valuutakursside alusel.
Kursierinevused kajastatakse perioodi kasumis või kahjumis. Kursimuutused põhitegevusega seotud varadelt ja ko-
hustustelt kajastatakse muude äritulude/muude ärikuludena. Kursimuutused finantseerimis- ja investeerimistege-
vusega seotud välisvaluutas nõuetelt ja kohustustelt kajastatakse finantstulude ja -kulude kirjetel.
Välisvaluutas mittemonetaarsed varad ja kohustused hinnatakse aruandeperioodi lõpus arvestusvaluutasse ümber,
kasutades soetuskuupäeval kehtinud valuutakursse, välja arvatud õiglases väärtuses mõõdetav vara, mille puhul ka-
sutatakse õiglase väärtuse määramise päeval kehtinud valuutakurssi.
Finantsvara
Tavapärastel turutingimustel toimuv finantsvara (v.a nõuded ja antud laenud) ost ja müük kajastatakse tehingupäe-
val. Tehingupäevaks on finantsvara ostu või müügi kohustuse tekkimise (näiteks lepingu sõlmimise) päev. Nõuded
ja laenud kajastatakse päeval, millal need tekkisid. Tavapärastel turutingimustel toimunuks loetakse ostu või müüki,
mille puhul müüja on andnud finantsvara ostjale üle sellise tähtaja jooksul, mis on sellel turul tavaks või õigusakti-
dega ette nähtud.
Kõiki kajastatud finantsvarasid mõõdetakse pärast esmast kajastamist tervikuna kas korrigeeritud soetusmaksumu-
ses või õiglases väärtuses, vastavalt konkreetse finantsvara liigile.
Finantsvara liigitamine
Liigitamine ja esmase kajastamise järgne mõõtmine sõltub finantsvara juhtimiseks valitud ärimudelist ja finantsvara
lepingupõhiste rahavoogude iseloomust. Finantsvarade liigitus otsustatakse nende esmakordsel kajastamisel.
a) Korrigeeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad
Võlainstrumente mõõdetakse pärast algset kajastamist korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades sisemise intres-
simäära meetodit, ainult juhul, kui mõlemad järgmised kriteeriumid on täidetud:
• finantsvara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk on saada lepingupõhiseid rahavooge ja
• finantsvara lepingutingimustest tulenevad rahavood, mis koosnevad ainult põhiosamaksetest ja põ-
hiosa jäägilt arvestatud intressimaksetest kindlaksmääratud kuupäevadel.
Kontsern liigitab korrigeeritud soetusmaksumuses mõõdetavateks finantsvaradeks raha ja raha ekvivalendid, nõu-
ded ostjate vastu, nõuded tellijatele, antud laenud ning muud nõuded.
Sisemise intressimäära meetod on meetod võlainstrumendi korrigeeritud soetusmaksumuse arvutamiseks ja intres-
situlude jaotamiseks vastavale lepinguperioodile. Sisemine intressimäär on määr, millega diskonteeritakse oodata-
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
69/132
vad tulevased laekumised võlainstrumendi eeldatava kehtivusaja või vajadusel lühema perioodi jooksul täpselt võ-
lainstrumendi esmasel kajastamisel mõõdetud bruto raamatupidamisväärtusesse (võttes arvesse kõiki makstud või
saadud tasusid, mis on sisemise intressimäära olemuslikeks komponentideks, tehingukulutusi ja muid lisatasusid või
allahindlusi, kuid jättes arvestusest välja eeldatavad tulevased krediidikahjumid).
Intressitulu kajastatakse koondkasumiaruandes kirjel „Finantstulud“.
b) Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetavad finantsvarad
Võlainstrumente, mis vastavad järgmistele tingimustele, mõõdetakse pärast esmast kajastamist õiglases väärtuses
läbi muu koondkasumi:
• finantsvara hoitakse ärimudelis, mille eesmärk on nii saada lepingupõhiseid rahavooge kui ka müüa
finantsvara; ja
• finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis koosnevad
ainult põhiosamaksetest ja põhiosa jäägilt arvestatud intressimaksetest.
Kontsernil ei ole finantsvarasid, mis oleks liigitatud mõõdetavateks õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi.
c) Õiglases väärtuses läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad
Finantsvarasid, mis ei vasta korrigeeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõde-
tavate varade tingimustele, mõõdetakse õiglases väärtuses läbi kasumiaruande. Täpsemalt:
• omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringud liigitatakse õiglases väärtuses läbi kasumiaruande
mõõdetavateks, välja arvatud juhul, kui kontsern liigitab omakapitaliinstrumenti tehtud investeeringu,
mida ei hoita kauplemiseesmärgil ja mis ei ole äriühendusest tulenev tingimuslik tasu, algsel kajastami-
sel õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetavaks;
• võlainstrumendid, mis ei vasta korrigeeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses läbi muu koond-
kasumi mõõdetava vara tingimustele, liigitatakse mõõdetavateks õiglases väärtuses läbi kasu-
miaruande. Lisaks võib õiglases väärtuses läbi kasumiaruande mõõdetavaks määratleda ka võlainstru-
mendid, mis vastavad kas korrigeeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses läbi muu koondka-
sumi kajastamise tingimustele, kui see kõrvaldab või vähendab oluliselt mõõtmise või kajastamise mit-
tejärjepidevusetust, mis muidu varade või kohustiste mõõtmisest või nendelt saadavate kasumite või
kahjumite kajastamisest tekiks.
Kontsern ei ole määratlenud ühtegi võlainstrumenti õiglases väärtuses läbi kasumiaruande mõõdetavaks.
Kontsern mõõdab tuletisinstrumentidest finantsvarasid õiglases väärtuses läbi kasumiaruande, välja arvatud juhul,
kui need on määratletud efektiivseteks riskimaandamise instrumentideks.
Kui vara on määratletud õiglases väärtuses läbi kasumiaruande mõõdetavaks finantsvaraks, siis selle õiglase väärtuse
muutustest tulenevad kasumid ja kahjumid kajastatakse nende tekkimise perioodil koondkasumiaruandes kirjel „Fi-
nantstulud“ või„ Finantskulud“.
Nõuded ja antud laenud
Nõuded ja laenud, millega kaasnevad kindlaksmääratud maksed ja mis ei ole soetatud edasimüügi eesmärgil, võe-
takse arvele nende õiglases väärtuses koos otseselt soetamisega kaasnevate kuludega. Edaspidiselt kajastatakse
nõudeid ja antud laenusid korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades sisemise intressimäära meetodit.
Nõuetelt ja antud laenudelt saadud intressitulu kajastatakse perioodi kasumi või kahjumi koosseisus. Nõuded ja lae-
nud kajastatakse lühiajalistena, v.a. need, mille laekumine toimub eeldatavasti pikema perioodi kui 12 kuu jooksul.
Müügivalmis finantsvara
Mittederivatiivne finantsvara, mis ei ole raha ja raha ekvivalendid ning mis ei kuulu ka teistesse finantsvara klassi-
desse, loetakse müügivalmis finantsvaraks. Finantsvara võetakse algselt arvele selle õiglases väärtuses koos otseselt
soetamisega kaasnevate kuludega. Edaspidiselt kajastatakse müügivalmis finantsvara õiglases väärtuses, välja arva-
tud juhul kui vara õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata. Õiglase väärtuse mõõtmise võimaluse
puudumise korral kasutatakse soetusmaksumuse meetodit.
Müügivalmis finantsvara õiglase väärtuse muutusest tulenev kasum või kahjum kajastatakse muus koondkasumis
või -kahjumis omakapitali koosseisus. Omakapitalis kajastatud ümberhindluse reservi jääk kajastatakse pärast vara
realiseerimist finantstulu või -kuluna või väärtuse languse tuvastamist finantskuluna. Vara kajastatakse üldjuhul pi-
kaajalisena, v.a. juhul, kui investeering realiseeritakse eeldatavasti 12 kuu jooksul.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
70/132
Raha ja raha ekvivalendid
Rahaks ja raha ekvivalentideks loetakse sularaha, nõudmiseni ja tähtajalisi deposiite ning rahaturufondi osakuid,
mida on tehingu tegelikust tähtajast lähtudes võimalik kuni kolme kuu jooksul muuta teadaolevaks rahasummaks
ning mille turuväärtuse olulise muutuse risk on madal.
Finantskohustused
Kõik finantskohustused (võlad hankijatele, saadud laenud, viitvõlad ning muud lühi- ja pikaajalised võlakohustused)
võetakse arvele nende õiglases väärtuses, mis hõlmab kõiki soetamisega otseselt kaasnevaid kulutusi. Edasine ka-
jastamine toimub korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades sisemise intressimäära meetodit, välja arvatud fi-
nantskohustused, mida kajastatakse õiglases väärtuses läbi perioodi kasumi või kahjumi. Finantskohutused kajasta-
takse tehingupäeval, s.o finantskohustuse tekkimise (näiteks lepingu sõlmimise) päeval.
Finantskohustus liigitatakse lühiajaliseks, kui see tuleb tasuda 12 kuu jooksul alates aruandeperioodi lõpust või kui
kontsernil pole tingimusteta õigust lükata kohustuse tasumist edasi rohkem kui 12 kuud alates aruandeperioodi lõ-
pust. Laenukohustusi, mis tuleb tagasi maksta 12 kuu jooksul alates aruandeperioodi lõpust, kuid mis refinantseeri-
takse pikaajaliseks pärast nimetatud kuupäeva, kuid enne aastaaruande kinnitamist, kajastatakse lühiajalisena. Sa-
muti kajastatakse lühiajalisena laenukohustusi, mida laenuandjal on õigus aruandeperioodi lõpu seisuga tagasi kut-
suda laenulepingu rikkumise tõttu.
Finantskohustuse kajastamine lõpetatakse, kui kohutuse eest on tasutud, see on tühistatud või aegunud.
Faktooring
Tavapärase äritegevuse käigus tekkinud nõuete edasimüügil (nõuete faktooring) laekunud summade kajastamine
sõltub sellest, kas nõude ostjal (faktoor) on õigus see müüjale selle mittelaekumise korral tagasi loovutada (regres-
siõigusega faktooring).
Regressiõigusega faktooringut käsitletakse kui nõuete tagatisel võetud finantskohustust. Kuni nõude laekumiseni
faktoorile kajastatakse nõuete müügist laekunud summad intressikandvate kohustustena. Nõude raamatupidamis-
väärtuse ja laekunud raha vahe kajastatakse perioodi finantskuludes.
Kontsern kasutab ka ostufaktooringut. Ostufaktooringu lepingu raames on võimalik allhankijatel, kellel puudub fi-
nantseerimisasutustest faktooringlimiidi taotlemiseks piisav krediidivõimekus, kasutada kontserni limiiti. Ostufak-
tooringu alusel finantseeritavad ostuarved kajastatakse kuni arve tasumiseni kirjel võlad hankijatele. Ostufaktoo-
ringu kasutamisega seotud kulud katavad allhankijad. Kontsernil ostufaktooringuga seoses täiendavaid tulusid ega
kulusid ei teki.
Varud
Tooraine, materjal ja ostetud kaubad müügiks (sh arendustegevuseks soetatud kinnistud) kajastatakse finantssei-
sundi aruandes algselt nende soetamiseks tehtud väljaminekute summas, mis sisaldavad otseseid soetamiskulutusi
ning kaasnevaid kulutusi, mis on vajalikud varude viimiseks nende olemasolevasse asukohta ja seisundisse (sh lae-
nukasutuse kulud). Ehituslepingute jaoks soetatud ehitusmaterjalid kajastatakse varudes tooraine ja materjalide
koosseisus kuni nende kaasamiseni ehitusprotsessi.
Lõpetamata toodang võetakse arvele tootmisomahinnas, mille moodustavad need otsesed ja kaudsed tootmisvälja-
minekud, milleta varud ei oleks praeguses olukorras ja koguses. Ehitusprotsessi kaasatud, kuid tellijale üle andmata
tööga seotud materjal ja teenused kajastatakse lõpetamata toodanguna kuni nende üleandmiseni või kinnisva-
raarenduse korral kinnisvaraobjekti valmimiseni.
Valmistoodanguna kajastatakse kinnisvaraarenduse tulemina valmis ehitatud ja müügivalmis kinnisvaraobjekte
nende valmimiseks tehtud kulutuste summas.
Varude kuluks kandmisel rakendatakse kaalutud keskmise soetusmaksumuse meetodit. Erandiks on kinnistud, mille
puhul rakendatakse individuaalmaksumuse meetodit.
Pärast algset arvelevõtmist kajastatakse varud finantsseisundi aruandes soetusmaksumuses või neto realiseerimis-
väärtuses, olenevalt sellest, kumb on madalam. Neto realiseerimisväärtus leitakse, arvates tavapärases äritegevuses
kasutatavast hinnangulisest müügihinnast maha hinnangulised kulutused, mis on vajalikud toote lõpetamiseks ja
müümiseks.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
71/132
Kinnisvarainvesteeringud
Kinnisvarainvesteeringuks loetakse maad ja hooned, mida hoitakse renditulu teenimise ja/või turuväärtuse suure-
nemise eesmärgil ning mida ei kasutata põhitegevuse läbiviimiseks või administratiivsetel eesmärkidel.
Kinnisvarainvesteering võetakse finantsseisundi aruandes arvele tema soetusmaksumuses, mis sisaldab soetamisega
otseselt seonduvaid tehingutasusid ja muid tehtud vältimatuid kulutusi vara soetamiseks (sh laenukasutuse kulud).
Edaspidi kajastatakse kinnisvarainvesteering iga aruandeperioodi lõpu seisuga õiglases väärtuses. Õiglase väärtuse
muutusest tulenev kasum või kahjum kajastatakse perioodi kasumis või kahjumis.
Kinnisvarainvesteeringu kajastamine finantsseisundi aruandes lõpetatakse objekti võõrandamise või kasutusest
eemaldamise korral, kui varast ei teki eeldatavasti tulevast majanduslikku kasu. Kinnisvarainvesteeringu kajastamise
lõpetamisest tekkinud kasum ja kahjum kajastatakse perioodi kasumis või kahjumis.
Kui kinnisvaraobjekti kasutamise eesmärk muutub, klassifitseeritakse vara finantsseisundi aruandes ümber. Üm-
berklassifitseerimise hetke õiglane väärtus loetakse uueks soetusmaksumuseks edaspidises arvestuses. Alates muu-
tuse toimumise kuupäevast rakendatakse objekti suhtes selle varaklassi arvestuspõhimõtteid, kuhu objekt on üle
kantud.
Materiaalne põhivara
Materiaalseks põhivaraks loetakse varaobjekte, mida kasutatakse tootmistegevuse ja teenuste osutamise läbiviimi-
seks või oma tarbeks administratiivsetel eesmärkidel pikema perioodi kestel kui üks aasta.
Materiaalne põhivara võetakse arvele soetusmaksumuses, mis koosneb ostuhinnast ja otseselt soetamisega seotud
kulutustest (sh laenukasutuse kulud). Soetamise järel kajastatakse materiaalset põhivara finantsseisundi aruandes
soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja võimalikud väärtuse langusest tulenevad alla-
hindlused.
Kui materiaalse põhivara objekt koosneb selgesti eristatavatest ja erineva eeldatava kasuliku elueaga komponenti-
dest, võetakse komponendid raamatupidamises arvele eraldi varaobjektidena. Iga komponendi kuluminorm määra-
takse eraldi, lähtudes komponendi eeldatavast kasulikust elueast.
Arvele võetud materiaalse põhivaraga seotud hilisemad väljaminekud, nt mõne varaobjekti osade asendamine, lisa-
takse vara raamatupidamisväärtusele siis, kui on tõenäoline, et kontsern saab sellest väljaminekust tulevikus majan-
duslikku kasu ning väljaminekuga seotud vara soetusmaksumust on võimalik usaldusväärselt mõõta. Selliselt asen-
datud osad eemaldatakse finantsseisundi aruandest. Kõik muud põhivaraga seotud väljaminekud kajastatakse kulu-
tuste tegemise perioodi kuludes.
Materiaalse põhivara kulumi arvestamisel kasutatakse lineaarset meetodit. Iga põhivaraobjekti kuluminorm määra-
takse eraldi, lähtudes vara eeldatavast kasulikust elueast. Põhivara rühmade eluead on järgmised:
Põhivara rühm
Kasulik eluiga
aastates
Põhivara rühm
Kasulik eluiga
aastates
Maa
Ei amortiseerita
Transpordivahendid
5-7
Hooned ja rajatised
33
Muu inventar, tööriistad ja sisseseade
3-10
Masinad ja seadmed
3-12
Põhivara amortiseeritakse hetkeni, kui vara raamatupidamislik jääkmaksumus võrdub vara lõppväärtusega. Lõpp-
väärtus on summa, mille kontsern saaks vara võõrandamisel praegu, juhul kui vara oleks sama vana ja samas seisu-
korras, nagu ta on eeldatavasti tema kasuliku eluea lõppedes.
Materiaalse põhivara kulumimeetodeid, -norme ja lõppväärtusi vaadatakse üle vähemalt iga majandusaasta lõpul.
Kui hindamisaluseid muudetakse, võetakse muudatused arvesse edasiulatuvalt.
Materiaalse põhivara raamatupidamisväärtuse võimalikku vähenemist hinnatakse, kui on ilmnenud asjaolusid, mis
viitavad vara kaetava väärtuse langemisele alla tema raamatupidamisväärtuse. Vara väärtuse languse hindamist on
kirjeldatud üksikasjalikumalt „Vara väärtuse langus“ arvestuspõhimõtte juures.
Materiaalse põhivara kajastamine lõpetatakse vara võõrandamise korral või olukorras, kus vara kasutamisest või
müügist ei eeldata enam majanduslikku kasu. Kasum või kahjum, mis on tekkinud materiaalse põhivara kajastamise
lõpetamisest, kajastatakse muude äritulude või muude ärikulude kirjel.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
72/132
Laenukasutuse kulud
Laenukasutuse kulud, mis on otseselt seostatavad varaobjekti soetamise, ehitamise või tootmisega kajastatakse vara
soetusmaksumuse koosseisus. Laenukasutuse kulud on kulud, mida ei oleks tekkinud, kui tingimustele vastava va-
raobjekti osas ei oleks väljaminekut tehtud. Kui laen on võetud mingi konkreetse varaobjekti hankimiseks, määra-
takse selle varaobjekti kapitaliseeritavate laenukasutuse kulude summa nii, et see on sama suur kui kõnealusest
laenust antud perioodi jooksul tekkinud tegelikud laenukasutuse kulutused, millest on lahutatud laenatud summade
ajutisest investeerimisest tulenev tulu. Muud laenukasutusega seotud kulud kajastatakse perioodi kasumis või kah-
jumis kasutades sisemist intressimäära.
Immateriaalne põhivara
Kontserniväliste osapoolte käest soetatud immateriaalne vara võetakse arvele soetusmaksumuses. Arvele võtmise
järel kajastatakse immateriaalset vara selle soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleerunud amortisat-
sioon ja vara väärtuse vähenemisel tehtud allahindlused. Immateriaalse vara esmasel arvele võtmisel ja edasisel
kajastamisel kehtivad samasugused põhimõtted kui materiaalse põhivara osas, v.a kui alljärgnevalt ei ole märgitud
teisiti.
Immateriaalne põhivara jagatakse piiratud kasuliku elueaga varaks ja määramata kasuliku elueaga varaks. Piiratud
kasuliku elueaga põhivara amortiseeritakse lineaarsel meetodil, lähtudes vara eeldatavast kasulikust elueast.
Põhivara rühm
Kasulik eluiga aastates
Litsentsid, patendid
3-5
Määramata kasuliku elueaga immateriaalset vara ei amortiseerita. Majandusaasta lõpu seisuga hinnatakse, kas vara
kasulik eluiga on muutunud piiritletavaks. Kui määramata kasulik eluiga on muutunud piiratuks, alustatakse vara
amortiseerimist muutuse kuupäevast edasiulatuvalt.
Määramata elueaga immateriaalsele varale tehakse igal aastal kas eraldiseisva varaobjektina või raha teeniva üksuse
koosseisus vara kaetava väärtuse test. Piiratud elueaga vara väärtuse langust hinnatakse juhul, kui on ilmnenud as-
jaolusid, mis viitavad väärtuse vähenemisele. Kui immateriaalse vara kaetav väärtus on vähenenud alla tema raama-
tupidamisväärtuse, hinnatakse vara kaetava väärtuseni alla. Allahindluse summad kajastatakse sarnaselt amortisat-
sioonikuludele perioodi kasumis või kahjumis.
Vara väärtuse languse hindamist on kirjeldatud üksikasjalikumalt „Vara väärtuse langus“ arvestuspõhimõtte juures.
Firmaväärtus
Äriühenduse tulemusena tekkinud firmaväärtus võetakse algselt arvele soetusmaksumuses. Firmaväärtuse tekkimist
on kirjeldatud arvestuspõhimõttes „Konsolideerimise alused“.
Arvele võtmise järgselt kajastatakse firmaväärtus soetusmaksumuses, mida on vähendatud väärtuse languste võrra.
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringute firmaväärtus sisaldub investeeringu soetusmaksumuses.
Vara väärtuse languse hindamist on kirjeldatud „Vara väärtuse langus“ arvestuspõhimõtte juures.
Uurimis- ja arendusväljaminekud
Uurimisväljaminekud on uute teaduslike või tehniliste teadmiste loomise või vastava informatsiooni kogumise ees-
märgil läbiviidud uuringute ja teadustööga seotud kulutused. Uurimisväljaminekud on seotud teadusliku või tehnilise
aluse loomisega uute võimalike toodete ja teenuste väljatöötamiseks ning need kajastatakse kuluna nende tekkimise
hetkel.
Arendusväljaminekud on kulutused, mida tehakse uurimistulemuste rakendamisel uute konkreetsete toodete, tee-
nuste, protsesside või süsteemide väljatöötamiseks, kujundamiseks või testimiseks. Arendusväljaminekuid kapitali-
seeritakse immateriaalse põhivarana juhul, kui arendusväljaminekute suurust on võimalik usaldusväärselt mõõta,
on olemas tehnilised ja finantsilised võimalused ning positiivne kavatsus projekti elluviimiseks, kontsern suudab ka-
sutada või müüa loodavat vara ning immateriaalsest varast tulevikus tekkivat majanduslikku kasu on võimalik hin-
nata.
Kapitaliseeritud arendusväljaminekuid kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud
amortisatsioon ja vara väärtuse vähenemisest tingitud kahjumid. Arendusväljaminekud kajastatakse kuludes lineaar-
selt eeldatava kasuliku eluea jooksul, mille maksimumpikkus ei ületa üldjuhul 5 aastat. Amortiseerimist alustatakse,
kui arendusprojekti tulemusel on alustatud planeeritud äritegevust.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
73/132
Vara väärtuse langus
Õiglase väärtuse arvestus on kirjeldatud lisas 5.
Igal aruandekuupäeval hindab kontsern kriitiliselt, kas on märke, mis võiksid viidata varade väärtuse langusele. Kui
ilmneb märke varade väärtuse võimalikust vähenemisest, viiakse läbi vara kaetava väärtuse test.
Finantsvara
Kontsern hindab korrigeeritud soetusmaksumuses kajastavate võlainstrumentide oodatavat krediidikahjumit tule-
viku informatsiooni baasil. Rakendatav väärtuse languse metoodika sõltub sellest, kas krediidirisk on oluliselt suure-
nenud.
Eeldatava krediidikahju mõõtmine võtab arvesse:
• erapooletut ja tõenäosusega kaalutud summat, mille määramisel hinnatakse mitmeid võimalikke eri-
nevaid tulemusi;
• raha ajaväärtust;
• aruande perioodi lõpus ilma liigsete kulude või pingutusteta kättesaadavat mõistlikku ja põhjendatud
informatsiooni minevikus toimunud sündmuste, praeguste tingimuste ja tulevaste majandustingimuste
prognooside kohta.
Raha ja raha ekvivalentidele, deposiidile, nõuetele ostjate vastu ja lepingulistele varadele, kus puudub oluline finant-
seerimise komponent, rakendab kontsern IFRS 9 järgi lubatud lihtsustatud lähenemist ning arvestab nõuete alla-
hindlust nõuete pikkuse oodatava krediidikahjumina nõuete esmasel kajastamisel. Kontsern kasutab allahindluste
maatriksit, kus allahindlus arvutatakse nõuetele, lähtudes erinevatest aegumiste perioodidest.
Mittefinantsvara
Piiramata kasutuseaga materiaalse põhivara ning amortiseeritavate varade puhul hinnatakse vara väärtuse võimali-
kule langusele viitavate asjaolude esinemist. Selliste asjaolude esinemise korral hinnatakse vara kaetavat väärtust
ning võrreldakse seda raamatupidamisväärtusega. Vara kasutusväärtuse hindamisel diskonteeritakse hinnangulised
tulevased rahavood nende nüüdisväärtusesse, kasutades tulumaksueelset diskontomäära, mis peegeldab nii raha
väärtuse muutust ajas kui ka varaga seonduvaid riske. Kui vara ei genereeri iseseisvalt rahavoogu, leitakse kaetav
väärtus raha teeniva üksuse kohta, mille koosseisu nimetatud vara kuulub.
Määramata kasuliku elueaga immateriaalsete põhivarade, sh firmaväärtuse väärtuse vähenemisest tulenev kahjum
kajastatakse, kui vara või raha teeniva üksuse raamatupidamisväärtus ületab vastava vara või raha teeniva üksuse
kaetava väärtuse. Varade väärtuse vähenemisest tulenev kahjum kajastatakse aruandeaasta kahjumina.
Firmaväärtuse võimalikke languseid kontrollitakse vähemalt kord aastas majandusaasta lõpus. Väärtuse langus mää-
ratakse kindlaks firmaväärtusega seotud raha teeniva üksuse kaetava väärtuse hindamise teel.
Väärtuse languse testimiseks jagatakse firmaväärtused kontserni nendele raha teenivatele üksustele või üksuste
rühmadele, mis peaksid saama konkreetsest äriühendusest majanduslikku kasu. Firmaväärtuse väärtuse langusest
tulenevad kahjumid kajastatakse perioodi kasumiaruandes.
Allahindluse tühistamine
Kui väärtuse vähenemise põhjus kaob, tühistatakse varem kajastatud allahindlus. Allahindluse asjaolude muutumist
analüüsitakse vähemalt kord aastas aruandeperioodi lõpus. Allahindlusi tühistatakse ja varaväärtust suurendatakse
maksimaalselt raamatupidamisväärtuseni, mis varal oleks kujunenud, kui allahindlust ei oleks tehtud, arvestades
sealhulgas vahepealset kulumit. Vara allahindluse tühistamine kajastatakse perioodi kasumiaruandes samal real, kus
kajastus varasem allahindlus. Erandina ei tühistata firmaväärtuseallahindlust.
Müügivalmiks liigitatud omakapitaliinstrumenti tehtud investeeringu väärtuse langusest tulenevaid kahjumeid ei tü-
histata läbi kasumiaruande. Kui müügivalmiks liigitatud võlainstrumendi õiglane väärtus tõuseb ja seda tõusu saab
objektiivselt seostada sündmusega, mis toimus pärast vara väärtuse langusest tuleneva kahjumi kajastamist kasu-
miaruandes, siis tühistatakse vara väärtuse langusest tulenev kahjum ja tühistamise summa kajastatakse kasu-
miaruandes.
Eraldised ja tingimuslikud kohustused
Finantsseisundi aruandes kajastatakse eraldised siis, kui kontsernil oli aruandeperioodi lõpu seisuga toimunud sünd-
mustest tulenev juriidiline või oma tegevusest tingitud kohustus, mille täitmine nõuab tulevikus tõenäoliselt varast
loobumist usaldusväärselt määratavas summas. Pikaajalised eraldised kajastatakse diskonteeritud nüüdisväärtuses,
kasutades maksustamiseelset diskontomäära, mis iseloomustab hetke turul valitsevat hinnangut raha ajaväärtuse ja
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
74/132
kohustusega seotud spetsiifiliste riskide kohta. Järgmistel perioodidel kajastatakse diskonteerimisperioodi vähene-
misest tekkiv eraldise suurenemine perioodi kasumis või kahjumis. Eraldised kajastatakse diskonteeritud nüüdis-
väärtuses juhul, kui diskonteerimise mõju on oluline.
Pooleliolevate kahjumlike ehituslepingute katteks moodustatakse eraldis vastavalt lõpule viimata ehituslepingute
osadele (vt ka „Ehituslepingute tulu kajastamine“).
Garantiieraldise kajastamise alus tekib siis, kui ehitusteenuse osutamine on lõpetatud ning garantiikohustus on sõl-
mitud ehituslepinguga jõustunud. Eraldise suurus tugineb ettevõtte ajaloolisele kogemusele garantiikohustuse täit-
misega kaasnevate kulude suuruse kohta. Garantiieraldise väärtust hinnatakse vähemalt kord aastas.
Eraldised sidusettevõtete negatiivse omakapitali taastamiseks moodustatakse juhul, kui selleks on investoril seadu-
sest tulenev juriidiline kohustus või siduv kokkulepe teiste investoritega.
Eraldised rekultiveerimiskohustuse täitmiseks pärast kaevandustegevuse lõpetamist moodustatakse alates hetkest,
millal kontsernil on tekkinud siduv kohustus teha vastavaid väljaminekuid või töid. Eeldatavad väljaminekud kajas-
tatakse eraldisena vastavalt proportsioonile, mis valitseb tegelikult kaevandatud tooraine ja kaevandusloaga lubatud
või planeeritud kaevandatavate koguste vahel. Rekultiveerimisväljaminekute suurust, kaevandatavaid koguseid ja
nende proportsioone hinnatakse vähemalt kord aastas.
Lubadused, garantiid ja muud potentsiaalsed kohustused, mis võivad konkreetsetel (seni mitte aset leidnud ja ette-
võtte kontrolli alt väljas olevatel) tingimustel muutuda tulevikus reaalseteks kohustuseks, avalikustatakse raamatu-
pidamise aastaaruande lisades tingimuslike kohustustena.
Tingimuslike kohustustena kajastatakse ka aruandeperioodi lõpuks toimunud sündmustest tulenevad kohustused,
mille realiseerumine juhtkonna hinnangul on vähetõenäoline ja/või mida ei saa usaldusväärselt mõõta, samuti ko-
hustused, mille realiseerumist kinnitab mõni alles tulevikus toimuv sündmus.
Lühiajalised töötajate hüvitised
Töötajatega seotud lühiajalised kohustused (palgavõlad, puhkusetasude kohustus) kajastatakse diskonteerimata
väärtuses ning tekkepõhiselt vastavalt töötajate poolt teenuse osutamisele. Palgavõla ja puhkusetasude kohustuse
tekkimise aluseks on töötajatega sõlmitud lepingud ning töölepinguid reguleerivad seadused, millest tuleneb ette-
võttele juriidiline kohustus teha väljamakseid.
Töösuhte lõpetamise hüvitisi makstakse töötajale, kui kontsern lõpetab töösuhte töötajaga enne tavapärast pensio-
nile jäämise kuupäeva või kui töötaja lahkub vabatahtlikult, saades vastutasuks nimetatud hüvitised. Kohustus tekib
eeskätt töösuhte lõpetamise tagajärjel, seetõttu peab kontsern kajastama töösuhte lõpetamise hüvitisi ainult siis,
kui kontsern on selgelt kohustunud lõpetama töösuhte töötaja või töötajatega enne nende tavapärast pensionile
jäämise kuupäeva või maksma töösuhte lõpetamise hüvitisi, et soodustada vabatahtlikku töölt lahkumist. Kui hüvitis
kuulub väljamaksmisele enam kui 12 kuud pärast aruandeperioodi lõppu, on hüvitist diskonteeritud selle nüüdis-
väärtuseni.
Kasumi jagamise ja boonusskeemide kohane kohustus tuleneb tööalasest teenistusest, mitte tehingutest ettevõtja
omanikega. Seetõttu ei kajasta kontsern kasumiosaluse plaanide ja boonusskeemide väljaminekuid mitte puhaska-
sumi jagamisena, vaid kuluna. Antud lühiajalist kohustust ei diskonteerita.
Kasumi jagamise ja tulemustasu skeemide kohaselt kajastab kontsern eeldatava kasumi jagamise ja tulemustasu
maksmise kulu ja kohustust vastavalt hüvitise summa määramise valemitele, mis on juhatuse või nõukogu poolt
kinnitatud. Kontsern kajastab kasumiosalusega ja tulemustasude maksmisega seotud eeldatavaid kulusid siis ja ai-
nult siis, kui tal on juriidiline või oma tegevusest tingitud kohustus teha selliseid makseid ja kui kohustuse suurust on
võimalik usaldusväärselt hinnata.
Aktsiapõhised maksed
Kontserni võtmetöötajatega sõlmitud optsioonilepinguid kajastatakse kui tasusid omakapitali instrumentide näol
kontsernile osutatud teenuste eest. Kontsernile osutatud teenuste õiglase väärtuse otsese mõõtmise keerukuse
tõttu mõõdetakse kontserni võtmetöötajate poolt osutatud teenuste õiglast väärtust omakapitaliinstrumentide õig-
lases väärtuses nende väljastamise kuupäeval. Omakapitaliinstrumentidega arveldatavate aktsiapõhiste makse-te-
hingute soetusmaksumus kajastatakse kuluna ning korrespondeeruvalt omakapitali suurenemisena omakapitaliinst-
rumentide üleandmise kuupäeval. Aktsiaoptsioonide võimaldamine on tingimuslik lähtudes kehtivast töösuhtest
üleandmise kuupäeval ja teatud tulemuslikkuse tingimustest.
Aktsiaostuplaani õiglast väärtust hindavad sõltumatud hindajad. Aktsiaoptsioonide ja aktsiahinna tõusust tulenevate
õiguste õiglase väärtuse mõõtmisel kasutatakse Bermuda mudelit. Mõõtmisel kasutatavad lähteandmed on aktsia
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
75/132
hetkehind mõõtmise päeval, optsiooni täitmishind, eeldatav volatiilsus, optsiooni lunastustähtaeg, riskivaba intres-
simäär ja eeldatavad dividendid.
Tuletisinstrumendid
Kontsern kasutab tuletisinstrumente, intressimäära swap-lepinguid, et juhtida intressimäärade muutumisega seo-
tud riske. Tuletisinstrumente kajastatakse algselt tuletisinstrumentide lepingu sõlmimise päeva õiglases väärtuses ja
edaspidi hinnatakse nende väärtus ümber nende õiglasele väärtusele iga aruandeperioodi lõpu seisuga, kajastades
muutust kasumis või kahjumis. Kui õiglane väärtus on positiivne, kajastatakse tuletisinstrumenti varana, kui nega-
tiivne, siis kohustusena. Tuletisinstrumendid kajastatakse lühiajaliste varade või kohustustena juhul kui on tõenäo-
line, et need tasutakse järgmise 12 kuu jooksul, muul juhul näidatakse neid pikaajalistena. Tuletisinstrumendi õiglase
väärtus määramisel tuginetakse krediidiasutuse andmetele.
Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutustest tulenevad kasumid ja kahjumid kajastatakse aruandes läbi aruand-
lusperioodi koondkasumiaruande. Tuletisinstrumentide müügist saadud kasum või kahjum kajastatakse samuti läbi
koondkasumiaruande.
Rendiarvestus
Kontsern kui rentnik
Rendid kajastatakse renditava varana varades ning rendikohustusena võlakohustuste hulgas alates hetkest, mil kont-
sern saab õiguse vara kasutada. Varad ja kohustused kajastatakse finantsseisundi aruandes rendimaksete nüüdis-
väärtuses. Rendimaksed jaotatakse rendikohustuse põhiosa tagasimakseteks ja finantskuluks (intressikulu). Fi-
nantskulud jaotatakse rendiperioodile arvestusega, et intressimäär on igal ajahetkel kohustuse jääkväärtuse suhtes
sama.
Renditavat vara amortiseeritakse lineaarselt vara eeldatava kasuliku tööea või rendiperioodi jooksul, vastavalt sel-
lele kumb on lühem.
Rendimaksed sisaldavad järgnevaid rendiperioodi jooksul tehtavaid makseid:
• Fikseeritud rendimaksed miinus rendileandja poolt rentnikule tehtud maksed või kulude hüvitised;
• Muutuvad rendimaksed, juhul kui need muutuvad vastavalt mingile alusindeksile (näit. inflatsioon,
Euribor);
• Võimaliku jääkväärtuse garantiiga kaasnevad maksed rentnikult;
• Renditava vara väljaostmise, rendiperioodi pikendamise või katkestamise optsioonide kasutamisega
kaasnevad maksed (juhul, kui juhtkond on hinnanud optsiooni kasutamist piisavalt kindlaks ning nende
optsioonide kasutamine on võetud arvesse rendiperioodi pikkuse arvestamisel).
Rendimakseid diskonteeritakse, kasutades rendi sisemist intressimäära või rentniku alternatiivset laenuintressi-
määra. Alternatiivne intressimäär on intressimäär, mida kontsern peaks maksma kui ta finantseeriks sarnase vara
kasutusõiguse ostu laenuga.
Renditava vara (rendivara) soetusmaksumus sisaldab alljärgnevaid komponente:
• Rendimaksete nüüdisväärtus;
• Rentniku poolt rendilepingu sõlmimisega kaasnenud otsekulud;
• Enne rendilepingut vara soetamise eest tehtud maksed;
• uhul, kui rendileping seda nõuab, siis renditava vara seisukorra taastamise või renditava vara eemalda-
misega kaasnevad kulud.
Lühiajalisi rente ja väheväärtusliku vara rente kajastatakse rendiperioodi jooksul lineaarselt koondkasumiaruandes
kuluna. Rendilepingu pikkuse määramisel hindab juhtkond pikendamis- ja katkestamisoptsioonide realiseerimise
tõenäosust, võttes arvesse kõiki teadaolevaid asjaolusid, mis tekitavad majandusliku stiimuli optsioonide kasutami-
seks. Rendilepingu pikendamisoptsioonidega hõlmatud perioodid (või perioodid pärast katkestamisoptsiooni) arva-
takse rendiperioodi hulka siis, kui on piisavalt kindel, et pikendamisoptsiooni kasutatakse (või katkestamisoptsiooni
ei kasutata). Juhtkond vaatab oma hinnangud seoses pikendamis- ja katkestamisoptsioonidega üle, kui juhtkonna
otsusel on toimunud oluline sündmus, mis mõjutab tema algset hinnangut optsioonide kasutamise tõenäosuse osas
või kui on muutunud rendilepingu katkestamatu periood.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
76/132
Kontsern kui rendileandja
Kasutusrendi tingimustel väljarenditud vara kajastatakse finantsseisundi aruandes tavakorras, analoogselt põhiva-
raga. Väljarenditava vara amortiseerimisel lähtutakse ettevõttes sama tüüpi varade suhtes rakendatavatest amorti-
seerimispõhimõtetest. Kasutusrendimaksed kajastatakse rendiperioodi jooksul lineaarselt tuluna.
Kapitalirendi tingimustel väljarenditud vara kajastatakse finantsseisundi aruandes nõudena kapitalirenti tehtud ne-
toinvesteeringu summas. Kapitalirendi puhul kannab rendileandja sisuliselt kõik olulised renditava vara omandiga
seonduvad riskid ja hüved üle rentnikule, mistõttu rendileandja eemaldab väljarenditava vara oma finantsseisundi
aruandes ja asendab selle kapitalirendinõudega, ehk kapitalirenti tehtud netoinvesteeringuga. Kapitalirendinõue
võrdub saadaolevate rendimaksete nüüdisväärtuse ja renditava vara rendiperioodi lõpu tõenäolise jääkväärtuse
nüüdisväärtuse summaga.
Kohustuslik reservkapital
Kohustuslik reservkapital peab Eesti Vabariigi äriseadustiku kohaselt olema vähemalt 10% ettevõtte aktsiakapitalist.
Sellest lähtudes eraldab emaettevõte igal aastal vähemalt 5% puhaskasumist kohustuslikku reservkapitali. Eraldiste
tegemist jätkatakse, kuni reservkapital saavutab nõutava suuruse.
Kohustuslikku reservkapitali ei tohi dividendidena välja maksta, kuid seda võib kasutada akumuleerunud kahjumite
katmiseks juhul, kui kahjumite katmiseks ei piisa vabast omakapitalist. Samuti võib kohustuslikku reservkapitali ka-
sutada aktsiakapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel. Kontserni reservkapitalina kajastatakse ka tütarettevõ-
tete reservkapitale, mis on moodustatud tütarettevõtetes ajal, millal Emaettevõttel oli nende üle kontroll.
Puhaskasum aktsia kohta
Tavapuhaskasum aktsia kohta leitakse aruandeaasta puhaskasumi emaettevõtte aktsionäridele kuuluva osa jagami-
sel perioodi kaalutud keskmise ringluses olevate aktsiate arvuga. Lahustatud puhaskasum aktsia kohta leitakse jaga-
des aruandeaasta puhaskasumi perioodi kaalutud keskmise ringluses olevate aktsiate arvuga, võttes arvesse ka po-
tentsiaalsete lahustava toimega omakapitaliinstrumentide arvu. Perioodi kaalutud keskmise aktsiate arvu leidmisel
arvestatakse fondiemissiooni teel emiteeritud aktsiate mõju ning puhaskasum aktsia kohta esitatakse võrreldava
perioodi kohta arvutatuna samadel alusel.
Tulumaks
Edasilükkunud tulumaks
Edasilükkunud tulumaksu kajastatakse ajutiste erinevuste suhtes, mis tekivad kontserni varade ja kohustiste finants-
seisundi aruandes kajastatud väärtuse ja maksubaaside vahel (maksubaas on vara või kohustise maksustamisel alu-
seks võetav summa).
Vastavalt Eesti Vabariigi seadustele ei maksustata Eestis ettevõtte aruandeaasta kasumit. Ettevõtte tulumaksu maks-
mise kohustus tekib kasumi jaotamisel ning see kajastatakse kuluna (perioodi kasumis või kahjumis) dividendide
väljakuulutamisel. Maksustamissüsteemi olemusest tulenevalt ei teki Eestis registreeritud ettevõttel edasilükkunud
tulumaksuvarasid ega -kohustisi, välja arvatud võimalik edasilükkunud tulumaksukohustis ettevõtte investeeringu-
telt tütar-, sidus, ja ühisettevõtetesse ning filiaalidesse.
Kontserni edasilükkunud tulumaksukohustis tekib nendes riikides asuvate äriühingute puhul, kus aruandeaasta ka-
sumit maksustatakse.
Samuti tekib kontserni edasilükkunud tulumaksukohustis investeeringutelt Eesti tütarettevõtetesse, välja arvatud
juhul, kui kontsern suudab kontrollida maksustatavate ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist ja nende tühistu-
mine ettenähtavas tulevikus ei ole tõenäoline. Maksustatavate ajutiste erinevuste tühistumise näideteks on dividen-
dide maksmine, investeeringu müük või likvideerimine jt tehingud.
Kuna kontsern kontrollib tütarettevõtete dividendipoliitikat, on tal võimalik kontrollida ka kõnealuse investeerin-
guga seotud ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist. Kui emaettevõte on otsustanud tütarettevõtete kasumit et-
tenähtavas tulevikus mitte jaotada, ei kajasta ta edasilükkunud tulumaksukohustist. Kui emaettevõte hindab, et di-
vidend makstakse välja ettenähtavas tulevikus, mõõdetakse edasilükkunud tulumaksukohustist planeeritava divi-
dendi väljamakse ulatuses eeldusel, et dividendi väljamaksmiseks on aruandekuupäeva seisuga piisavalt vahendeid
ja omakapitali, mille arvelt ettenähtavas tulevikus kasumit jaotada.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
77/132
Edasilükkunud tulumaksukohustise mõõtmisel kasutab kontsern maksumäärasid, mida aruandekuupäeval kehtivate
maksumäärade alusel eeldatavasti kohaldatakse maksustatavatele ajutistele erinevustele perioodil, mil need eelda-
tavalt tühistuvad.
Ettevõtte tulumaksu kehtiv maksumäär Eestis on 20% (tasumisele kuuluv maksusumma moodustab 20/80 netoväl-
jamaksest). Alates 2019. aastast rakendub regulaarselt makstavale dividendile madalam maksumäär 14% (14/86
netoväljamaksest). Madalamat maksumäära saab igal kalendriaastal rakendada dividendide ja muude kasumieral-
diste väljamaksetele ulatuses, mis ei ületa viimase kolme kalendriaasta keskmist väljamakstud maksustatud dividen-
dide ja muude kasumieraldiste summat ning maksustatud omakapitali väljamakseid.
Tulumaksuga seotud vara, kohustused, tulu ja kulu rühmitatakse realiseerunud või edasilükkunud tulumaksuks.
Maksustatava kasumiga või dividendide maksmisega seotud (realiseerunud) tulumaksuvara- või kohustused kajas-
tatakse lühiajalistena. Edasilükkunud tulumaks kajastatakse pikaajalise vara või kohustusena, välja arvatud kui eda-
silükkunud tulumaksu realiseerumine on tõenäoline järgmisel aruandeperioodil.
Tulumaksukohustuse info on toodud aastaaruande lisas 33.
Välismaised tütar- ja sidusettevõtted
Ukrainas, Soomes, Rootsis ja Leedus on ettevõtte puhaskasum tulumaksuga maksustatav. Vastavad tulumaksumää-
rad nendes riikides on: Ukrainas 18% (2019: 18%), Soomes 20% (2019: 20%), Rootsis 22% (2019:22%) ja Leedus 15%
(2019: 15%). Maksustatav kasum arvutatakse ettevõtete kasumist enne tulumaksu, mida korrigeeritakse tulumaksu
deklaratsioonides kohalike tulumaksuseaduste nõuetest lähtuvalt ajutiselt või püsivalt lubatud tulu- ja kulutäiendus-
tega.
Välismaiste tütarettevõtete puhul leitakse edasilükkunud tulumaksuvara või -kohustus kõigi aruandeperioodi lõpul
kajastatud vara ja kohustuste raamatupidamisväärtuste ning maksustamisväärtuste ajutiste erinevuste kohta. Eda-
silükkunud tulumaksuvara kajastatakse finantsseisundi aruandes vaid juhul, kui prognoositavas tulevikus on tõenäo-
line edasilükkunud tulumaksuvaraga võrreldavas suuruses tulumaksukohustuse tekkimine, mida saaks kasutada ta-
saarveldamiseks.
Segmendiaruandlus
Tegevussegment on kontserni äritegevuse komponent, mis osaleb äritegevuses ja mille majandustulem sisaldab ot-
seselt segmendiga seotud finantsnäitajaid (sh tulu ja kasum tehingutest teiste kontserni tegevussegmentidega). Sa-
muti võivad tegevussegmendi tulemis sisalduda finantsnäitajad, mis on mõistlikel alustel ära jagatud segmentide
vahel. Jagamatud finantsnäitajad on seotud kontserni emaettevõtte administratiivtegevusega või mille jaotamiseks
ei ole mõistlikku alust.
Raporteeritavad tegevussegmendid on identifitseeritud vastavalt sellele, kuidas kasutab sisemiselt genereeritud de-
tailset finantsinfot kontserni kõrgeim äriotsustaja. Kõrgeim äriotsustaja on isikute grupp, kes jagab kontserni res-
sursse tegevussegmentidele ja hindab nende tulemust. Kontserni kõrgeimaks äriotsustajaks on emaettevõtte Nor-
decon AS-i juhatus.
Müügitulu kajastamine
Müügitulu on tulu, mis tekib kontserni tavapärase äritegevuse käigus. Müügitulu kajastatakse tehinguhinnas. Tehin-
guhind on kogutasu, mida kontsernil on õigus saada lubatud kaupade või teenuste kliendile üleandmise eest ja mil-
lest on maha arvatud kolmandate isikute nimel kogutavad summad. Kontsern kajastab müügitulu siis, kui kontroll
kauba või teenuse üle antakse üle kliendile.
Ehituslepingute tulu kajastamine
Ehituslepingute (pea- ja alltöövõtulepingud ning teehooldelepingud) tulud ja kulud teenuse müügist kajastatakse
niipea, kui neid on võimalik valmidusastme meetodil usaldusväärselt mõõta. Lepingu tulu koosneb lepingus algselt
kokkulepitud summast, millele võivad lisanduda lisa- ja muudatustööd, nõuded ja tulemustasud müügituluna kajas-
tatavas ja usaldusväärselt hinnatavas ulatuses. Ehituslepingu valmidusaste määratakse kulumeetodil, tehtud kulude
proportsionaalse suhtena lepingu kogukuludesse. Kui lepingu hinnangulised kogukulud ületavad lepingu tulusid, ka-
jastatakse vastav kahjum koheselt kuluna ning kajastatakse finantsseisundi aruande kirjel „Eraldised“ (vt ka arves-
tuspõhimõte „Lõpetamata ehituslepingud“).
Tulu kaupade ja valmistoodangu müügist
Kaupade ja valmistoodangu, s.h. kontserni omaarenduste müügist tekkinud tulu kajastatakse siis, kui müüdava va-
raobjekti omandiõigusega seotud oluline kontroll on üle läinud ostjale, hüvitise laekumine tehingust on tõenäoline,
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
78/132
tehinguga seotud kulusid ning võimalikke tagastuste suurust saab usaldusväärselt hinnata, puudub müüja jätkuv
seos varaobjektiga ja müügitulu summat on võimalik usaldusväärselt määrata.
Riskide ja hüvede üleminek müüjalt ostjale sõltub eelkõige tehingu tüübist ja lepingu tingimustest. Kaupade müügil
on üleminekumomendiks üldjuhul kauba füüsiline üleandmine ostjale. Arendustegevuse käigus valminud ja aren-
dustegevuseks soetatud kinnisvara omandiõiguse üleminek fikseeritakse üldjuhul notariaalse asjaõiguslepingu sõl-
mimisega. Summad, mis kliendid on maksnud enne lepingu sõlmimist, kajastatakse ettemaksetena.
Finantstulu
Intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt, kasutades sisemise intressimäära meetodit. Dividenditulu kajastatakse nõu-
deõiguse tekkimise hetkel.
Lõpetamata ehituslepingud
Lõpetamata ehituslepingute tulud ja kulud kajastatakse valmidusastme meetodil. Ehituslepingu valmidusaste mää-
ratakse kulumeetodil, tehtud kulude proportsionaalse suhtena lepingu kogukuludesse. Ehituslepingu kulud koosne-
vad ehitusprojektiga otseselt seotud kuludest ning projekti üldkuludest.
Kui aruandeperioodi lõpu seisuga on tellijatele esitatud arveid suuremas summas kui valmidusastme meetodil ar-
vestatud tulu, siis kajastatakse vahet finantsseisundi aruandes lühiajalise kohustusena (kirjel „Ettemaksed“). Kui
tellijatele on arveid esitatud vähem kui on arvestatud tulu valmidusastme meetodil, kajastatakse vahe finantssei-
sundi aruandes käibevarana (kirjel „Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded“).
Kui saadavat tulu ei ole võimalik täpselt prognoosida, kajastatakse ehituslepingu tulu ainult tehtud kulude ulatuses.
Kui on tõenäoline, et ehituslepingu eeldatavad kogukulud ületavad eeldatavaid lepingulisi tulusid, kajastatakse kogu
oodatav kahjum perioodi kasumis või kahjumis.
Investeeringud tütar-, sidus- ja ühisettevõtetesse Eesti raamatupidamise seadusega nõutud Emaettevõtte konso-
lideerimata finantsaruannetes
Emaettevõtte konsolideerimata põhiaruanded esitatakse raamatupidamise aastaaruande lisades täiendava infor-
matsioonina kooskõlas Eesti raamatupidamise seadusega ning emaettevõte ei koosta IAS 27 mõistes täiendavaid
eraldiseisvaid finantsaruandeid.
Emaettevõtte konsolideerimata finantsaruannetes kajastatakse investeeringud tütar-, sidus- ja ühisettevõtetesse
soetusmaksumuse meetodil. Soetusmaksumuse meetodi kohaselt kajastatakse investeering algselt soetusmaksu-
muses ehk omandamisel makstud tasu õiglases väärtuses ning hiljem korrigeeritakse vajadusel väärtuse langusest
tulenevate allahindlustega.
Väärtuse langemisele viitavate asjaolude ilmnemisel või minimaalselt kord aruandeperioodi lõpus viiakse läbi inves-
teeringute kaetava väärtuse hindamise testi (arvestuspõhimõte „Vara väärtuse langus”). Allahindlused on kajastatud
perioodi kasumis või kahjumis.
Tütar-, sidus- ja ühisettevõtete poolt makstud dividendid kajastatakse perioodi kasumis või kahjumis nõudeõiguse
tekkimisel. Enne investeeringuobjekti omandamishetke tekkinud omakapitalist makstud dividende ei loeta tuluks.
Selline osa dividendidest kajastatakse investeeringu vähendusena.
LISA 5. Finantsriskide juhtimine
Finantsinstrumentide kasutamisega kaasnevad Kontsernile järgmised finantsriskid:
• Krediidirisk
• Likviidsusrisk
• Tururisk
Kontserni finantsriskide juhtimine tugineb arusaamisel, et riskijuhtimise edukus sõltub riskide jätkuvast teadvusta-
misest, nende realiseerumise mõjude täpsest hindamisest ning kehtestatud riskijuhtimise põhimõtete järgimisest.
Vastavate tegevuste peamiseks eesmärgiks on ennetada ja juhtida riske, millel on negatiivne mõju käibekapitali pii-
savusele põhitegevuse läbiviimisel, mis võiksid ohtu seada kontserni vastavuse võõrkapitali finantseerijate poolt
kehtestatud tingimustele, omakapitali piisavuse ning tegevuse jätkuvuse.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
79/132
Riskide maandamiseks töötatakse välja põhimõtted ning tegevuskavad, mille eesmärgiks on riskide tuvastamine ja
analüüsimine, riskitaseme jälgimine, riskide hajutamine ajaliselt, tegevusalade lõikes ning geograafiliselt. Finantsris-
kide juhtimisel on keskne roll Nordecon AS-i finants- ja raamatupidamisosakonnal, kelle pädevusse kuulub riskihin-
nangute andmine ning erinevate riskihindamise ja -juhtimise tegevuskavade väljatöötamine ja juurutamine. Nor-
decon AS-i poolt välja töötatud riskijuhtimise põhimõtted kehtivad üldjuhul ka tütarettevõtetes. Riskijuhtimise lõplik
vastutus on ettevõtete juhatustel. Sisemisest töökorraldusest tulenevalt võib riskijuhtimisse olla kaasatud ka ette-
võtte nõukogu või nõukogu poolt moodustatud auditikomitee.
Krediidirisk
Krediidirisk väljendab potentsiaalset kahju, mis võiks tekkida juhul, kui kontserniga majandustehingus osalev vastas-
pool ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi tagada finantsinstrumendist tulenevad rahavood. Krediidirisk kaasneb
põhiliselt nõuetega ostjate vastu ja kontserni poolt antud laenudega.
Kontserni krediidiriski suurust mõjutavad enim iga kliendiga seotud spetsiifilised asjaolud. Samas lähtub kontserni
juhtkond krediidiriski hindamisel ka üldisematest asjaoludest. Näiteks kliendi juriidiline staatus (era- või riiklik ette-
võte), klientide geograafiline paiknemine, tegevusharu või riigi majanduslik seisund, mis kõik võivad kontserni ter-
viklikku avatust krediidiriskile mõjutada. Kontserni kogemus näitab, et kõige suurem krediidirisk valitseb erasektori
tellijate osas, kõige madalama krediidiriskiga on riiklikud asutused ja kohalikud omavalitsused. Sellest annab tunnis-
tust ka allahindluste puudumine avaliku sektori klientide nõuete osas, tänu nende stabiilsele maksevõimele. Võrrel-
des 2019. aastaga on aruandeaastal avaliku sektori osa müügitulust suurenenud, moodustades ligikaudu 39% (2019:
ligikaudu 34%). Suurimateks avaliku sektori klientideks on Transpordiamet ja Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus,
moodustades vastavalt ligikaudu 13% ja 6% kogu müügitulust (2019: 13% ja 10%). Krediidiriski juhtimisel tegeletakse
nii ennetava tegevusega (lepingupartnerite krediidikõlblikkuse analüüs) kui ka riskide kontsentreerumise ja akumu-
leerumise piiramisega. Kontserni ettevõtted teevad tehinguid vaid eelnevalt juhtkonna poolt krediidikõlblikuks tun-
nistatud uute osapooltega. Olemasolevate klientidega tehingute tegemisel tuginetakse krediidiriski hindamisel pea-
miselt varasemale maksekäitumisele, aga ka jooksvale monitoorimisele. Kõrge krediidiriskiga osapooltega toimub
teenuse osutamine või kaupade müük ainult ettemaksuga.
Kontsern ei nõua tagatisi (nt panga poolt väljastatud maksegarantiid) põhitegevusest tekkinud nõuetest ostjate
vastu, v.a kui nõuete laekumise osas on tekkinud kahtlusi. Kontserni poolt antud laenud kontsernivälistele isikutele
peavad olema tagatud hüpoteekidega, käendustega või garantiidega kolmandate osapoolte poolt.
Oodatavate krediidikahjumite osas kajastatakse nõuete ja laenude allahindlused. Kontserni arvestuspõhimõtete ko-
haselt kajastatakse kuludes kõik nõuded, mis on ületanud maksetähtaja rohkem kui 180 päeva ja mille osas puudu-
vad täiendavad kokkulepped klientidega võlgnevuste tasumiseks või tagatised. Lisaks analüüsitakse tulevikus tekkida
võivate kahjumite tõenäosust. Nõuete analüüs hõlmab nii nõudeid ostajatele kui ka ehituslepingutest tulenevaid
nõudeid tellijatele. Varade eeldatava krediidikahjumi hindamiseks kasutatakse eraldiste moodustamise maatriksit,
mis põhineb kontserni ajaloolisel krediidikahjumi kogemusel, mida korrigeeritakse konkreetsete deebitoridega seo-
tud tegurite, üldiste majandustingimuste, aruandekuupäeval finantsvarale rakenduvate tegelike ja prognoositavate
tingimuste ja nende suuna hinnanguga ning vajadusel ka raha ajaväärtusega. Kehtivusaja jooksul eeldatav krediidi-
kahjum on eeldatav krediidikahjum, mis tuleneb kõigist finantsinstrumendi kehtivusajal võimalikest kohustuste täit-
mata jätmise juhtudest. Teostatud analüüsi tulemusena 31.12.2020 ja 31.12.2019 reservi ei moodustatud (lisa 9).
Krediidiriski ulatust on kirjeldatud lisas 34.
Likviidsusrisk
Likviidsusrisk on seotud võimega hüvitada finantsasutustele ja hankijatele õigeaegselt kohustused, millega kaasneb
raha väljaminek või muu finantsvara loovutamine. Kontserni likviidsuspositsiooni mõjutavad eelkõige järgmised as-
jaolud:
• Kontserni äritegevus on sesoonne, eriti rajatiste valdkonnas. I kvartalis on äritegevuse mahud ja ka-
sumlikkus aasta madalaimal tasemel ning kontsern peab põhi- ja administratiivtegevusega seotud ku-
lude katteks kasutama eelmistel perioodidel kogutud rahareserve. II ja III kvartalis toob äritegevuse
elavnemine kaasa täiendava käibekapitali vajaduse.
• Ehitussektoris tuleb sageli tasuda ettemakseid allhankijatele ja materjalide soetamisel, samas puudu-
vad üldjuhul ettemaksed tellijate lepingutes. Tekkiva käibekapitali puudujäägi peab kontsern katma
omavahenditest või kasutama finantsasutuste poolt võimaldatud krediidilimiite.
• Kontsernil tuleb teha põhitegevuse tõhusaks läbiviimiseks investeeringuid masinatesse ja seadmetesse
ning kinnisvarasse.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
80/132
Lühiajalise likviidsuse juhtimisel lähtutakse eelkõige kontserni ettevõtete majandusaastaks kinnitatud eelarvetest
ning investeerimisplaanidest. Lühiajalise likviidsuse juhtimise tähtsaimaks instrumendiks on kontserni rahalisi va-
hendeid koondavad kontsernikontod, mis aitavad maandada kontserni ettevõtete likviidsuse hooajalist kõikumist.
Ülejäänud lühiajaline käibekapitali vajadus finantseeritakse pankadest saadud arvelduskrediitide ja faktooringulimii-
tide abil.
Pikaajalise likviidsuse juhtimine on enim mõjutatud investeerimisotsustest. Selliste otsuste puhul on eesmärgiks väl-
tida avatud finantseerimispositsioonide teket (st investeeringu tasuvusaeg on pikem kui hangitud finantseerimise
kestvus).
Kontserni likviidsuspositsioon 2021. aastal
Kontserni käibevara ja lühiajalised kohustused 2020 a. aruandeperioodi lõpus olid vastavalt 87 737 tuhat eurot ja 86
509 tuhat eurot, lühiajaliste kohustuste kattekordaja 1,01 (31.12.2019 vastavalt 67 550 ja 66 849 tuhat eurot ning
1,01). Lühiajalistest kohustustest moodustavad laenukohustused 18 508 tuhat eurot (31.12.2019: 11 058 tuhat eu-
rot). Olulise osa lühiajalistest laenukohustustest moodustavad arvelduslaenud, millest aruandeperioodi järgselt on
pikendatud järgmiseks 12 kuuks laene kokku summas 6 205 tuhat eurot ning 6 kuuks summas 5 011 tuhat eurot.
Pärast eelpool mainitud summaga korrigeerimist moodustaksid käibevara ja lühiajalised kohustused vastavalt 87
737 tuhat eurot ja 80 304 tuhat eurot (lühiajaliste kohustuste kattekordaja 1,09).
Eeltoodut arvesse võttes on kontserni juhtkond veendumusel, et kontserni likviidsuspositsioon 2021. aastal on piisav
jätkusuutliku ja kasumliku põhitegevuse läbiviimiseks ning kolmandate osapoolte kohustuste tähtaegseks tasumi-
seks.
Ülevaade maksevõimest on üksikasjalikumalt esitatud lisas 34.
Tururisk
Tururisk väljendub turuhindade võimalikus muutuses valuuta vahetuskursside, intressimäärade ja väärtpaberite hin-
namuutuste näol, mis mõjutavad kontserni majandustulemust või finantsinstrumentide väärtust.
Valuutarisk
Valuutarisk on avatus kahjumitele seoses valuuta vahetuskursside ebasoodsa muutumisega, millega kaasneks nende
Kontserni finantsinstrumentide väärtuse langus, mis on sõlmitud muudes valuutades kui kontserni ettevõtete arves-
tusvaluuta.
Ukraina rahvusvaluuta grivna (UAH) on ujuvkursiga teiste valuutade suhtes. Kontserni Ukraina ettevõtetel on valuu-
tarisk seoses finantsinstrumentidega, mis on muus valuutas kui UAH, nt EUR-põhised laenukohustused. 2020. aastal
on UAH kurss euro suhtes nõrgenenud ligikaudu 24%. Kontserni Ukrainas asuvatele tütarettevõtetele tähendas see
eurodes saadud laenude ümberhindamist kohalikku valuutasse ning sealt tekkivat täiendavat kursikahjumit summas
1 485 tuhat eurot (2019: kasum 1 044 tuhat eurot). Finantsinstrumentidega seotud kursikasumid ja -kahjumid kajas-
tuvad koondkasumiaruande kirjetel „finantstulud“ ja „finantskulud“.
Põhitegevusega seotud nõuete ja kohustuste ümberhindamisest valuutakursi kasumit või kahjumit ei saadud. Samuti
ei teki kontserni kasumiaruandes kursikahjumeid Ukrainas asuvale sidusettevõttele eurodes antud laenudelt.
Kontserni Ukraina välistel tütarettevõtetel ei olnud aruandeperioodi lõpu seisuga UAH baasil kajastatud finantsinst-
rumente.
Rootsi kroon tugevnes 2020. aastal euro suhtes ligikaudu 4%. Kursimuutusest euro suhtes saadi aruandeperioodil
põhitegevusega seotud nõuete ja kohustuste ümberhindamisest valuutakursi kahjumit 48 tuhat eurot (2019: 16 tu-
hat eurot). Kursikahjum kajastub koondkasumiaruande kirjel „muu ärikulu“. Kontserni Rootsis asuvale tütarettevõt-
tele eurodes antud laenu ümberhindamisest kohalikku valuutasse saadi kursikahjumit 24 tuhat eurot (2019: 196
tuhat eurot). Kursikahjum kajastub koondkasumiaruande kirjel „finantskulud“.
Kontsern ei ole soetanud tuletisinstrumente valuutariski maandamiseks.
Intressirisk
Kontserni intressirisk väljendub eelkõige ujuvintresside baasmäärade võimalikus tõusus, millega kaasneks kontserni
suhteliselt suure laenukoormuse juures intressikulude märgatav suurenemine koos negatiivse mõjuga kasumile.
Riski maandamiseks on kontsern lähtunud põhimõttest, et madalate turuintresside korral sõlmitakse lepingud või-
malusel fikseeritud intressimääraga, kuid see on pankade poolt pakutud laenutoodete osas osutunud keeruliseks.
Seega on uued lepingud sõlmitud enamjaolt ujuvate intressimääradega. Kontsern on sõlminud tuletistehingu le-
pingu, et juhtida 2016. aastal ostetud asfaltbetoonitehase rendilepingu intressimäära muutumisega seotud riske.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
81/132
Täiendav info tururiski mõjudest on toodud lisas 34.
Riigirisk
Välisriikidest tegutses kontsern aruandeperioodil Rootsis, Soomes ning Ukrainas. Rootsis teeniti müügitulu 2020.
aastal 11%, Soomes 6% ja Ukrainas 1% kontserni müügitulust (2019: Rootsi 5%, Soome 4%, Ukraina 2%). Aruande-
perioodi lõpus oli Rootsis 3%, Soomes 1% ja Ukrainas 3% kontserni varast (2019: Rootsi 3%, Soome 3%, Ukraina 4%)
Kontserni äritegevuses ei toimunud aruandeperioodil muutusi võrreldes 2019. aasta lõpuga. Tegevusmahud on jää-
nud 2020. aastal eelmise majandusaastaga võrreldavale tasemele. Sõlmitud lepingute osas ollakse jätkuvalt konser-
vatiivne. Sõlmitud on vaid lepinguid, mille puhul on juhtkond veendunud, et kaasnevad riskid on asjaolusid arvesta-
des mõistlikud.
Mahukaid investeeringuid nõudvad tegevused kinnisvaraarendusprojektidega (kontsernil on osalus hetkel kahes
konserveeritud arendusprojektis) on jätkuvalt peatatud, et minimeerida riske ning oodata olukorra selginemist Uk-
rainas. Kindlustamaks tehtud investeeringut, on kontsern koos kaasomanikega erastanud sidusettevõttele V.I. Cen-
ter TOV kinnistu ning seadnud sellele kontserni ja kaasomanike laenude tagamiseks hüpoteegid.
Ukraina ja Venemaa vahel puhkenud erimeelsustest tingitud poliitilise ja majandusliku keskkonna halvenemine on
Ukrainaga seotud riigiriski kontserni jaoks tõstnud. Kõik eeltoodud avaldavad rohkemal või vähemal määral nega-
tiivset mõju ehitus- ja kinnisvaraturule ning samuti Ukrainaga seotud finantsinstrumentide väärtusele.
Eelnevat arvesse võttes on kontserni juhtkonna hinnangul Ukrainaga seotud finantsinstrumendid ning kinnisvarain-
vesteeringud kõrgendatud riskiga ning tõenäosus, et nende väärtus võib tulevikus langeda, keskmisest suurem (lisa
9, 13).
Õiglase väärtuse määramine
Kontserni Juhtkonna hinnangul ei erine kontserni finantsvarade ja –kohustuste raamatupidamisväärtus oluliselt
nende õiglasest väärtusest. Kontsern klassifitseerib finantsinstrumendid lähtudes nende ümberhindlusest kolmele
eri tasemele:
• Tase 1: Finantsinstrumendid, mida hinnatakse börsi või muu aktiivse reguleeritud turu korrigeerimata
hinnas. Turgu peetakse aktiivseks, kui noteeritud hinnad on lihtsalt ja regulaarselt kättesaadavad bör-
silt, vahendajalt, maaklerilt, tööstusharu grupilt, hindamisteenistuselt või regulatiivselt organilt ja need
kujutavad tegelike ja regulaarselt aset leidvate turutingimustel toimuvate tehingute hindasid.
• Tase 2: Finantsinstrumendid, mida hinnatakse hindamismeetodiga, mis põhinevad jälgitavatel sisendi-
tel. Näiteks finantsinstrumendid, mis on hinnatud kasutades sarnaste instrumentide hindasid aktiivsel
reguleeritud turul, või mille ümberhindluseks kasutatakse reguleeritud turu hinda, kuid mille likviidsus
börsil on madal. Hindamismeetodis kasutatakse nii palju kui võimalik jälgitavaid turuandmeid, kui need
on kättesaadavad, ja toetutakse nii vähe kui võimalik kontserni enda hinnangutele. Instrument liigita-
takse tasemele 2, kui kõik olulised sisendandmed, mis on vajalikud õiglase väärtuse määramiseks, on
jälgitavad. Kui üks või mitu olulist sisendit ei baseeru jälgitavatel turuandmetel, liigitatakse instrument
tasemele 3.
• Tase 3: Finantsinstrumendid, mille ümberhindluseks kasutatavad hindamismeetodid põhinevad mitte-
jälgitavatel sisenditel.
Tulenevalt kontserni arvestuspõhimõtetest ning IFRS EL avalikustamisnõuetest, tuleb kontsernil avalikustada hin-
nangud finantsinstrumentide ja kinnisvarainvesteeringute õiglaste väärtuste kohta. Õiglased väärtused on leitud ka-
sutades allkirjeldatud meetodeid:
Finantsinstrumendid
Kontserni ettevõtete finantsinstrumendid on kajastatud finantsseisundi aruandes ning kontsern ei oma märkimis-
väärseid finantsseisundi aruande väliseid finantsinstrumente.
Avalikustamise eesmärgil leitud õiglase väärtuse määramine toimus järgnevalt:
• Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded – hinnang õiglasele väärtusele (v.a nõuded pooleliolevatest ehi-
tuslepingutest) tugineb finantsvara tulevaste rahavoogude aruandeperioodi lõpus kehtinud turuintres-
siga diskonteeritud nüüdisväärtusele. Pikaajalise fikseeritud intressimääraga finantsvara diskonteeri-
misel on kasutatud keskmist turuintressi aruandeperioodi lõpu seisuga.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
82/132
• Pikaajalised finantsinvesteeringud – hinnang õiglasele väärtusele tugineb investeerimisobjekti diskon-
teeritud netorahavoogude nüüdisväärtusele.
• Finantskohustused – hinnang õiglasele väärtusele tugineb finantskohustuste tulevaste põhiosa- ning
intressimaksete diskonteeritud nüüdisväärtusele. Diskontomääraks on aruandeperioodi lõpus kehti-
nud sarnaste finantskohustuste keskmine turuintress vastavalt Eesti Panga poolt avalikustatud statisti-
kale.
Finantsinstrumentide õiglase väärtuse võrdlus raamatupidamisväärtusega on esitatud lisas 34.
Kinnisvarainvesteeringud
Kontsern kajastab kinnistud, mis on klassifitseeritud kinnisvarainvesteeringuteks, nende õiglases väärtuses, kasuta-
des selleks muuhulgas sõltumatute atesteeritud kinnisvarahindajate ekspertarvamusi. Õiglase väärtuse määramisel
kasutatakse järgmiseid meetodeid:
• diskonteeritud rahavoogude meetod – diskonteeritud rahavoogude väärtuse leidmiseks tuleb hindajal
prognoosida kinnisvaraobjekti tulevasi renditulusid (sh rendihind ruutmeetri kohta ning rendipindade
täituvus) ja kaasnevaid tegevuskulusid. Sõltuvalt rendilepingute katkestamise lihtsusest ja tõenäosu-
sest rentnike poolt, valib hindaja analüüsimiseks olemasolevad või turul keskmiselt eksisteerivad raha-
vood. Samuti tuleb netorahavoo nüüdisväärtuse leidmiseks valida sobiv diskontomäär, mis väljendab
kõige paremini turu ootusi vara tootlikkuse ja varaga seotud spetsiifiliste riskide kohta;
• võrdlusmeetod – analüüsitakse hinnatava objektiga võrreldavatel tingimustel toimunud tehinguid ning
objekti õiglane väärtus tuletatakse läbi toimunud tehingute võrreldava ruutmeetri hinna. Võrdlusmee-
todit kasutatakse kinnisvaraobjektide puhul, mis renditulu ei teeni ning mida hoitakse edasimüügi või
väärtuse kasvu eesmärgil;
• objekti võlaõigusliku müügilepingu hind aruandeperioodi lõpu seisuga – kinnisvarainvesteeringute pu-
hul, mille müügiks on aruandeperioodi lõpu seisuga sõlmitud võlaõiguslik müügileping, kuid asjaõigus-
leping
3
on veel sõlmimata, võetakse õiglase väärtuse kajastamisel aluseks müügihind võlaõiguslikus
müügilepingus. Võlaõiguslikus lepingus toodud müügihinda kasutatakse objekti õiglase väärtuse mää-
ramiseks vaid juhul, kui kontsernil on piisav kindlus, et asjaõiguslik müügileping sõlmitakse samadel
tingimustel (näiteks ostja on teinud aruandeperioodi lõpu seisuga arvestatavas summas ettemakse ob-
jekti soetamiseks või asjaõiguslik leping on sõlmitud pärast aruandeperioodi lõppu, kuid enne raama-
tupidamise aastaaruande avalikustamist). Antud meetodit kasutatakse ka siis, kui võlaõigusliku lepingu
sõlmimine on toimunud aruandeperioodi lõpu järgselt, kuid tehingutingimustes on kokku lepitud enne
majandusaasta lõppemist ning need ei ole tehingu toimumise hetkeks oluliselt muutunud;
Kontsern hindas kinnisvarainvesteeringute õiglast väärtust diskonteeritud rahavoogude meetodil. Hindamise viisid
läbi kontserni kinnisvaraspetsialistid väliste ekspertide kaasabiga. Hindamistulemuste põhjal suurendati Eestis asu-
vate investeeringute maksumust 113 tuhande euro võrra ning Ukrainas asuva investeeringu maksumust vähendati
4 tuhande eurot võrra. Hinnangute muutuse võimalik mõju kinnisvara väärtusele on toodud lisas 13.
Kapitali juhtimine
Ettevõtte arengu jätkusuutlikkuse ning aktsionäride, kreeditoride ja teiste turuosaliste usalduse tagamiseks on kont-
serni juhtkonna eesmärgiks ja ülesandeks ettevõtte tugeva kapitaliseerituse säilitamine.
Kontserni finantsvõimendust iseloomustav suhtarv on võrreldes eelmise aastaga suurenenud.
Finantsvõimendus on tasemel, kus see ei mõjuta kontserni kapitali juhtimise seniseid põhimõtteid ega too kaasa
vajadust täiendava aktsiakapitali kaasamiseks. Finantsvõimenduse ülemine piir on seotud omakapitali suurusega.
Aruandeperioodi lõpu seisuga oleks omakapitali miinimumnõuetele (vt järgmine alapeatükk) tuginev finantsvõimen-
dus muude tingimuste samaks jäädes võinud ulatuda 8%-ni (2019: 25%).
3
Eesti õiguse kohaselt lepitakse võlaõiguslikus kinnisvara müügilepingus kokku tehingutingimused ja poolte õigused ja kohustused. Omandiõigus läheb üle kinnistusraamatu kandega, mis
tehakse asjaõigusliku lepingu alusel. Võlaõigus- ja asjaõigusleping võidakse sõlmida üheaegselt ning need võivad sisalduda ühes dokumendis. Sageli aga sõlmitakse võlaõiguslik müügileping
kinnisvara arendamise või ehitamise perioodil, kui ostja teeb ettemaksu. Asjaõiguslik leping sõlmitakse pärast kinnisvara valmimist.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
83/132
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Intressikandvad kohustused kokku (lisa 16)
25 860
27 384
Raha ja raha ekvivalendid (lisa 8)
-12 576
-7 032
Neto intressikandvad kohustused
13 284
20 352
Omakapital kokku
37 235
32 773
Investeeritud kapital (intressikandvad kohustused + omakapital)
63 095
60 157
Finantsvõimendus*
21%
34%
*Finantsvõimendus = Neto intressikandvad kohustused / Investeeritud kapital
Miinimumnõuded kapitalile
Aruandeperioodi lõpu seisuga kehtib pankadega sõlmitud laenulepingutest tulenev nõue omakapitali osakaalu suu-
ruse kohta kohustuste ja omakapitali kogusummast. Nordecon AS-i omakapitali osakaal peab olema nimetatud suh-
tarvu kohaselt vähemalt 30%, alates 2021. aasta jaanuarist 25% (tegelik osakaal aruandeperioodi lõpu seisuga 2020:
34%; 2019: 34%).
Kontserni emaettevõtte asukohamaa seadustest tulenevalt on kehtestatud miinimumnõuded ettevõtete omakapi-
tali piirmääradele. Seaduse kohaselt peab aktsiaseltsi omakapitali suurus moodustama vähemalt poole aktsiakapi-
talist, aga mitte vähem kui 25 tuhat eurot.
Aruandeperioodil on kontsern täitnud kõiki pankade laenulepingutest ja seadustest tulenevaid nõudeid omakapitali
suurusele.
Dividendipoliitika
Kontserni kapitali juhtimisel on oluline osa dividendipoliitikal. Väljamakstavate dividendide ettepaneku tegemisel
arvestab juhatus eelkõige:
• Kontserni aruandeaasta majandustegevuse tulemuse ning ettevõtte toimimiseks vajaliku rahavooga;
• Kontserni kasumliku kasvu- ja jätkusuutlikkuse tagamiseks vajaliku optimaalse omakapitali ja võõrkapi-
tali suhtega ning mahuga;
• Tuumikaktsionäri AS Nordic Contractors dividendiootustega;
• Eesti väärtpaberituru üldise kapitalitootlusega.
Nordecon AS-i poolt eelmistel aastatel aktsionäridele makstud dividendid:
Väljamaksmise
aasta
Väljamakstud dividendid
EUR '000
Aktsiate arv tu-
handetes
Dividend aktsia
kohta EUR
Dividendi määr
puhaskasumist*
2016
923
30 757
0,03
515,6%
2017
1 384
30 913
0,045
45,5%
2018
1 859
31 529
0,06
133,9%
2019
1 891
31 529
0,06
55,9%
* Suhtarvu valem – väljamakstud dividendid/perioodi emaettevõtte aktsionäridele kuuluv kasum, mille arvelt dividende maksti.
2020. aastal dividende ei makstud. 22.12.2020 toimunud aktsionäride erakorralisel koosolekul otsustati maksta sei-
suga 31.12.2019 jaotamata kasumi arvelt dividende 0,06 eurot aktsia kohta. Kokku moodustas dividendimakse 1 892
tuhat eurot ning dividendid maksti aktsionäridele välja 23.03.2021. Nordecon AS-ile kuuluvate omaaktsiate eest
aktsiaseltsile väljamakseid ei tehtud.
Juhatuse ettepaneku kohaselt võiks 2021. aastal 2020. aasta eest dividendideks maksta 0,06 eurot aktsia kohta
(kokku 1 892 tuhat eurot). Omaaktsiad ei anna aktsiaseltsile mingeid aktsionäriõigusi (lisa 24).
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
84/132
LISA 6. Kontserni ettevõtted
Nordeconi kontserni on 31.12.2020 seisuga konsolideeritud 20 tütarettevõtet (2019: 19 tütarettevõtet), neist 14
tegutsevad Eestis (2019: 13 ettevõtet), 3 Ukrainas (2019: 3 ettevõtet), 1 Leedus (2019: 1 ettevõte), 1 Rootsis (2019:
1 ettevõte) ja 1 Soomes (2019: 1 ettevõte).
Kontserni emaettevõtte osalused tütarettevõtetes aruandeperioodi lõpu seisuga:
Ettevõtte nimi
Peamine tegevusala
Asukohariik
Osalus 2020 (%)
Osalus 2019 (%)
Nordecon Betoon OÜ
Betoonitööd
Eesti
52
52
Eston Ehitus AS
Hoonete ehitus
Eesti
-
100
Tariston OÜ
Teedehooldus ja -ehitus
Eesti
100
100
Kaurits OÜ
Rasketehnika rent ja ehituse
alltöövõtt
Eesti
100
100
Embach Ehitus OÜ
Hoonete ehitus
Eesti
51
46
EE Ressursid OÜ
Geoloogilised uuringud
Eesti
100
100
Kalda Kodu OÜ
Kinnisvaraarendus
Eesti
100
100
Eurocon OÜ
4
Valdusettevõte (UKR)
Eesti
100
100
SweNCN OÜ
4
Valdusettevõte (SE)
Eesti
100
100
Eurocon Ukraine TOV
Hoonete ehitus
Ukraina
100
100
Eurocon BUD TOV
Hoonete ehitus
Ukraina
100
100
Tehnopolis-2 TOV
4
Kinnisvaraarendus
Ukraina
100
100
NOBE Rakennus Oy
Betoonitööd
Soome
52
52
Nordecon Statyba UAB
4
Hoonete ehitus
Leedu
80
80
SweNCN AB
Hoonete ehitus (SE)
Rootsi
100
100
4
Aktiivne majandustegevus puudub.
Lisaks nimetatud tütarettevõtetele kuuluvad kontserni OÜ Eesti Ehitus, OÜ Aspi, OÜ Linnaehitus, OÜ NOBE, Eston
Ehitus OÜ (kõik asutatud eelmiste ärinimede kaitsmiseks) ja Infra Ehitus OÜ. Kõik eelnimetatud tütarettevõtted asu-
vad Eestis ning neis puudub aktiivne majandustegevus.
31.12.2020 seisuga kuulus kontserni 2 sidusettevõtet (2019: 4 sidusettevõtet). Täpsem info kapitaliosaluse meetodil
kajastatud investeeringute kohta on toodud lisas 12.
Info muudatuste kohta kontserni ettevõtete koosseisus on toodud lisas 7.
Finantsinformatsioon olulise mittekontrolliva osalusega tütarettevõtete kohta:
EUR '000 2020
Ettevõte
Nordecon Betoon
OÜ
NOBE Rakennus OY
Embach Ehitus
Kokku
Käibevara
18 937
1 995
11 558
32 490
Põhivara
799
0
482
1 281
Lühiajalised kohustused
13 335
1 367
7 670
22 372
Pikaajalised kohustused
951
3
804
1 758
Omakapital
5 449
625
3 566
9 640
Tulud
73 800
12 447
26 586
112 833
Kasum (-kahjum)
2 557
200
676
3 433
Mittekontrollivale osalu-
sele kuuluv osa
1 227
96
331
1 654
Mittekontrolliv osalus
48%
48%
49%
Äritegevuse rahavood
652
-491
677
838
Finantseerimistegevuse
rahavood
-901
-500
-132
-1 533
Investeerimistegevuse ra-
havood
520
0
3 605
4 125
Netorahavoog
271
-991
4 150
3 430
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
85/132
EUR '000 2019
Ettevõte
Nordecon Betoon
OÜ
NOBE Rakennus OY
Embach Ehitus
Kokku
Käibevara
13 938
3 674
-
17 612
Põhivara
936
0
-
936
Lühiajalised kohustused
10 581
2 746
-
13 327
Pikaajalised kohustused
400
3
-
403
Omakapital
3 893
925
-
4818
Tulud
46 954
10 258
-
57 212
Kasum (-kahjum)
1 139
472
-
1611
Mittekontrollivale osalu-
sele kuuluv osa
574
245
-
792
Mittekontrolliv osalus
48%
48%
-
Äritegevuse rahavood
619
1 162
-
1 781
Finantseerimistegevuse
rahavood
-1 237
0
-
-1 237
Investeerimistegevuse ra-
havood
5
0
-
5
Netorahavoog
-613
1 162
-
-549
Seisuga 31.12.2020 on kontserni omakapitalis mittekontrolliv osalus kokku 3 361 tuhat eurot (31.12.2019: 2 313
tuhat eurot), sh. Embach Ehitus OÜ 207 tuhat eurot, Nordecon Betoon OÜ 2 622 tuhat eurot ja NOBE Rakennus OY
530 tuhat eurot (31.12.2019: Nordecon Betoon OÜ 1 867 tuhat eurot ja NOBE Rakennus OY 434 tuhat eurot). Üle-
jäänud ettevõtete mittekontrollivad osalused moodustavad kokku 2 tuhat eurot (31.12.2019: 4 tuhat eurot), mis ei
ole kontserni jaoks eraldiseisvalt olulise tähtsusega.
LISA 7. Muutused kontserni struktuuris
Osaluse suurendamine Embach Ehitus OÜ-s
05.03.2020 kanti äriregistrisse ja viidi lõpule Nordecon AS-i sidusettevõtte Embach Ehitus OÜ kapitali struktuuri muu-
datus, mille tulemusena kuulub Nordecon AS-le 51% suurune enamusosalus ning Embach Ehitus OÜ-st sai Nordecon
AS-i tütarettevõte. Embach Ehitus OÜ osakapitali suuruseks on 30 000 eurot, millest Nordecon AS-ile kuulub 15 300
euro suurune osa. Embach Ehitus OÜ majandustulemusi konsolideeritakse Nordecon AS-i aruandes kui tütarettevõ-
tet alates 01.03.2020. Seisuga 28.02.2020 moodustas Embach Ehitus OÜ netovara 2 802 tuhat eurot, netovara õig-
lane väärtus ei erinenud bilansilisest väärtusest. Kui Embach Ehitus OÜ oleks omandatud seisuga 01.01.2020 oleks
kontserni müügitulu olnud suurem 4 838 tuhat eurot, mõju puhaskasumile oleks olnud ebaoluline.
Eston Ehitus AS ühendamine Nordecon AS-ga
Nordecon AS ja Nordecon ASi 100%-line tütarettevõte Eston Ehitus AS sõlmisid 02.09.2020 ühinemislepingu, ühine-
mise eesmärgiks oli kontserni sisemise efektiivsuse parandamine ja juhtimisstruktuuri lihtsustamine. Vastavalt ühi-
nemislepingule oli ühendavaks ühinguks Nordecon AS. Ühinemise tulemusel lõppes Eston Ehitus AS tegevus ja Nor-
decon AS jätkab Eston Ehitus AS õigusjärglasena. Ühinemine viidi lõpule 15.10.2020.
Sidusettevõtte Pigipada OÜ müük
Nordecon AS-i tütarettevõte Tariston AS ja Tõrvatilk OÜ sõlmisid 08. detsembril 2020 lepingu Tariston AS-i
omanduses oleva 49%-lise osaluse võõrandamiseks Pigipada OÜ-s. Osaluse võõrandamise eesmärk oli lahendada
ettevõtte omandisuhe ning võõrandada see Tariston AS-i jaoks kasumlikel tingimustel. Tehingu hind kokku oli 3 596
tuhat eurot. Võõrandamistehingu tulemusena muutus Pigipada OÜ kontrollsuhe, mistõttu oli tehingust tulenevate
õiguste ja kohustuste jõustumiseks vajalik Konkurentsiameti nõusolek, mis väljastati 28.12.2020 ning mille järgselt,
30.12.2020, viidi osaluse võõrandamine sidusettevõttes Pigipada OÜ lõpuni.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
86/132
LISA 8. Raha ja raha ekvivalendid
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Arveldusarved pangas
12 576
7 032
Kokku raha ja raha ekvivalendid
12 576
7 032
Kontsern hoiustab arveldusarvetel olevaid summasid pankade üleöö deposiitides. Üleöö deposiitide intressimäär oli
aruandeperioodil 0,01% (2019: 0,01%). Oluline osa arveldusarvetest on järgmistes pankades: Swedbank AS, Luminor
Bank AS, SEB Pank AS.
Kontserni intressirisk ning tundlikkuse analüüs finantsvarade ja -kohustuste osas on avalikustatud lisas 34.
LISA 9. Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
EUR '000
Lühiajaline osa
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Nõuded ostjate vastu
34
32 331
29 141
Garantiinõuded teostusperioodil
26, 34
2 117
763
Nõuded seotud osapoolte vastu
34, 37
494
739
Muud lühiajalised nõuded
34
113
46
Kokku nõuded
35 055
30 689
Nõuded tellijatele ehituslepingutest
26,34
14 974
6 874
Kokku nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
50 029
37 563
EUR '000
Pikaajaline osa
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Antud laenud seotud osapooltele
34, 37
8 237
8 015
Muud pikaajalised nõuded
34
417
420
Kokku nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
8 654
8 435
Nõuded ostjate vastu on kajastatud netosummas, millest ebatõenäoliselt laekuvad nõuded moodustavad aruande-
perioodi lõpu seisuga -153 tuhat eurot (31.12.2019: -55 tuhat eurot). Muutused ebatõenäoliselt laekuvate nõuete
saldos on toodud lisas 34.
Garantiinõuded teostusperioodil on ehitusprojektide tellijate poolt vastavalt lepingu tingimustele kinni peetud sum-
mad kuni ehitatava objekti valmimiseni või mõne muu ehituslepingus toodud tähtaja saabumiseni. Aruandeperioodi
lõpu seisuga kajastatud vastavate nõuete laekumine toimub eeldatavalt 12 kuu jooksul.
Muud pikaajalised nõuded sisaldavad kolmandale osapoolele antud laenu ning Ukraina tütarettevõtte kinnipeetud
mitteresidendi tulumaksu. Vastavalt Ukraina seadusandlusele, peetakse mitteresidendile väljamakstud laenuintres-
sidelt kinni 10% väljamakse summast, mida saab kasutada ainult Eestis väljamakstavate dividendide tulumaksu ta-
saarveldamiseks.
Pikaajalised seotud osapooltele antud laenud koosnevad Ukraina sidusettevõttele antud laenust koos intressidega
(lisa 37).
Seisuga 31.12.2020 finantsseisundi aruandes kajastatud laen on antud sidusettevõttele kinnistu omandamiseks ja
arendamiseks. Kinnistu asub Kiieviga külgnevas Shastlivi külas, Kiiev - Borispol kiirtee ääres. V.I. Center TOV laenu
tagatiseks on seatud hüpoteek maksumusega 7 000 tuhat eurot. Kontsern on panustanud sidusettevõttesse vasta-
valt oma osalusele koos teiste osanikega. Sidusettevõtte ainukesed kohustused on tema osanike ees ja iga osaniku
nõude suurus on proportsionaalne tema osalusele sidusettevõttes. Sidusettevõtte peamine vara on eelnimetatud
kinnistu. Seetõttu on laenu raamatupidamisväärtuse hindamise aluseks sidusettevõttes oleva kinnistu õiglane väär-
tus, mis on klassifitseeritud standardi IFRS 13 – Õiglase väärtuse mõõtmise põhimõtetest tulenevalt õiglase väärtuse
hindamise tasemele 3.
Laenu raamatupidamisväärtus on 31.12.2020 8 237 tuhat eurot (31.12.2019: 8 015 tuhat eurot), laenu põhiosa ja
kogunenud intressid moodustavad kokku 11 164 tuhat eurot (31.12.2019: 10 929 tuhat eurot) ning eelmistel aruan-
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
87/132
deperioodidel on laenu hinnatud alla kokku summas 2 927 tuhat eurot. Laenu allahindlus on tingitud Ukraina ma-
janduse madalseisust ja valuutakursi nõrgenemisest eelnevatel aastatel, mis on omakorda põhjustanud ärikinnisvara
hindade ning nõudluse languse.
Juhtkond on hinnanud, et laen tasutakse kontsernile sidusettevõtte poolt arendusprojekti, s.h. kinnistu, müügi järg-
selt, eelduslikult järgmise 5 aasta jooksul. Nimetatud perioodil eeldatakse projekti väärtuse kasvu 3% ulatuses, mis
tugineb Ukraina majanduskasvu ennustusele järgnevateks aastateks. Juhtkond hindab, et tõenäosus, et laenunõue
ei laeku tulevikus ja tuleks kogu ulatuses maha kanda, on nullilähedane, sest kontsern omab 44% osalust sidusette-
võttes, ükski osanik ei oma kontrolli sidusettevõtte üle ja kinnistule on seatud hüpoteek Nordecon AS kasuks.
Tuginedes 2020. aastal valminud rahvusvaheliselt tunnustatud sõltumatu hindaja poolt koostatud hindamisaktile,
milles hinnati kinnistu õiglast väärtust, hinnati laenunõuet alla 13 tuhat eurot. Kontserni juhtkonna hinnangul on
kõik laenu hindamisel kasutatud eeldused realistlikud, kuid tulenevalt Ukraina majanduse keerulisest olukorrast hin-
dab kontserni juhtkond laenude väärtuse tundlikkust tavapärasest suuremaks. Kinnistu õiglase väärtus hindamiseks
on juhtkond oluliste sisenditena hinnanud projektide rahavooge (eeldatavad rendihinnad), diskontomäärasid, ren-
ditavate äripindade vakantsuse määrasid ning realiseerimise ajafaktorit (arendusprojektide valmimise edasilükku-
mist).
Kinnistu hindamisel kasutatud olulisemad sisendid:
• Diskontomäär 11,3%;
• Vakantsus olenevalt rendipindade otstarbest 30-60%;
• Rendihind 12-20 eurot ruutmeeter või 46-263 eurot päev, olenevalt rendipindade otstarbest;
• Prognoosi periood 2021-2028, millele lisandub terminaalaasta (kasv 1,9%).
Tundlikkuse analüüsi kohaselt (eeldusel, et muud sisendid jäävad muutumatuks), tuleks laenu alla hinnata alljärgne-
valt:
• Kui rendihinnad langeksid 10% madalamale hinnangutes kasutatutest - ligikaudu 2 123 tuhat eurot;
• Kui äripindade vakantsus suureneks 5 protsendipunkti võrra – ligikaudu 1 580 tuhat eurot;
• Kui kasutatud diskontomäär suureneks 1 protsendipunkti võrra - ligikaudu 2 185 tuhat eurot;
• Kui arendusprojektide valmimine tervikuna lükkuks edasi 1 aasta võrra - ligikaudu 475 tuhat eurot.
Ukraina turuga seotud riske ja kontserni tegevuskava on selgitatud tegevusaruande peatükkides „Kontserni äritege-
vuse korraldus Eestis ja välisturgudel“ ja „Väljavaated kontserni tegutsemisturgudele“ ning lisas 5.
LISA 10. Ettemaksed
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Ettemaksed hankijatele
1 193
1 016
Maksude ettemaksed
1 039
556
Ettemakstud kulud
446
241
Kokku ettemaksed
2 678
1 813
Ettemaksed hankijatele koosnevad ettemaksetest teenuste eest summas 711 tuhat eurot (2019: 813 tuhat eurot) ja
ehitusmaterjalide eest summas 482 tuhat eurot (2019: 203 tuhat eurot).
LISA 11. Varud
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Tooraine ja materjal
3 007
3 149
Lõpetamata toodang
5 559
6 964
Müügiks olevad korterid ja parkimiskohad
400
230
Arendustegevuseks ostetud kinnistud ja ettevalmistuskulud
13 488
10 799
Kokku varud
22 454
21 142
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
88/132
2020. aastal kajastati müüdud teenuste ja kaupade kuludena varusid 74 264 tuhat eurot (2019: 45 351 tuhat eurot).
Tooraine ja materjalide jääk koosneb ehitus- ja teehooldustegevuse läbiviimiseks vajalikest varudest. Aruandepe-
rioodil ja võrdlusperioodil ei toimunud tooraine ja materjalide allahindlusi.
Lõpetamata toodanguna kajastatakse pooleliolevate ehitusprojektide käigus tehtud väljaminekuid, mille osas ei ole
toimunud tehtud tööde üleandmist tellijale. Samuti sisalduvad lõpetamata toodangu koosseisus kinnistute arendus-
tegevuse ettevalmistamisega seotud kapitaliseeritud väljaminekud. Arendustegevuseks ostetud kinnistud ja etteval-
mistuskulud jagunevad:
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Kinnistute arendustegevuse ettevalmistamise kapitaliseeritud kulud
586
505
Ostetud kinnistud
12 902
10 294
Kokku
13 488
10 799
sh laenukasutuskulud
769
737
Kapitaliseeritud laenukasutuskulud moodustasid 2020. aastal 8% kogu kontserni laenukasutuskuludest (2019: 12%).
Alamkirjel „Müügiks olevad korterid“ kajastab kontsern valmis ehitatud, kuid müümata korterite ehitamiskulusid.
Aruandeperioodil ega võrdlusperioodil ei langenud korterite neto realiseerimisväärtus alla raamatupidamises kajas-
tatud summade ja allahindlusi ei kajastatud. Neto realiseerimisväärtust hinnati läbi sarnaste korterite turuhindadega
tehtud võrdluse.
Kontsern on soetanud kinnisvara arendustegevuse eesmärgil kinnistuid, mille väärtus aruandeperioodi lõpus moo-
dustab 12 400 tuhat eurot (2019: 10 294 tuhat eurot). 2020. aastal osteti kinnistu Tallinnas Pikksilma 11, maksumu-
sega 2 000 tuhat eurot (lisa 37). Kinnistuid kajastatakse varude alamkirjel „Arendustegevuseks ostetud kinnistud ja
ettevalmistuskulud“ kuni nende müügini eraldiseisva varaobjektina või arendustegevuse jõudmisel staadiumini, kus
kinnistul asuv elamu on valmis müümiseks ja kinnistu või selle osa kajastatakse valmistoodanguna. Kõik kinnistute
arendustegevuse ettevalmistamisega seotud kapitaliseerimiskõlbulikud kulutused on kajastatud varude alamkirjel
„Lõpetamata toodang“. Seisuga 31.12.2020 on kinnistud kajastatud nende soetusmaksumuses. Aruandeperioodil
ega võrdlusperioodil kinnisvara allahindlusi ei tehtud. Kontserni juhtkond hindab, et 31.12.2020 seisuga on kontser-
nil ühe aasta jooksul arendusse minevaid kinnistuid kokku summas 2 915 tuhat eurot ja selliseid, mille arendamine
võtab aega rohkem kui üks aasta 9 485 tuhat eurot. Kontsern hindab arendustegevuse (alates kinnistu soetamisest
kuni arenduse müügini) normaalseks ajaperioodiks 10-15 aastat.
Info panditud varude kohta on toodud lisas 36.
Hinnangute muutuste võimalik mõju
Kontsern on hinnanud arendustegevuseks soetatud kinnistute neto realiseerimisväärtust, kasutades selleks resi-
duaalmeetodit. Olulise sisendina on juhtkond hinnanud projektist laekuvaid rahavooge (korterite eeldatav müügi-
hind ruutmeetri kohta, milleks on olenevalt piirkonnast keskmiselt 1 600 – 2 300 eurot). Tundlikkuse analüüs näitas,
et juhul kui tegelikud laekumised oleks 10% väiksemad prognoositutest, tuleks kinnistuid alla hinnata ligikaudu 2 958
tuhat eurot.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
89/132
LISA 12. Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringute üldinformatsioon:
Kontserni osalus
Ettevõtte nimi ja investeeringu liik
Asukohamaa
31.12.2020
31.12.2019
Tegevusala
V.I. Center TOV
Sidusettevõte
Ukraina
44%
44%
Kinnisvaraarendus
Kastani Kinnisvara OÜ
Sidusettevõte
Eesti
26%
26%
Kinnisvaraarendus
Embach Ehitus OÜ
Sidusettevõte
Eesti
51%
46%
Hoonete ehitus
Pigipada OÜ
Sidusettevõte
Eesti
-
49%
Bituumeni vääristamine
Kontsernil ei ole sidusettevõtetega seotud finantsseisundi aruande väliseid kohustusi.
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringute raamatupidamisväärtus:
EUR '000
2020
2019
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud perioodi
algul kokku
2 369
2 266
Kasum (-kahjum) kapitaliosaluse meetodil
734
585
Osaluse müük
-847
0
Ümberkvalifitseerimine tütarettevõtteks
-1 289
0
Saadud dividendid
-967
-482
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud perioodi
lõpul kokku
0
2 369
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringute finantsnäitajad
2020
Sidusettevõtete finantsnäitajad, esitatuna eraldiseisva ettevõttena:
EUR '000
Ettevõte
V.I. Center
TOV
Kastani Kinnisvara
OÜ
Embach
Ehitus OÜ
Pigipada OÜ
Kokku
Käibevara
305
14
-
-
319
Põhivara
7 255
0
-
-
7 255
Lühiajalised kohustused
23 575
28
-
-
23 603
Omakapital
-16 014
-24
-
-
-16 038
Tulud
0
0
-
-
0
Kulud
0
0
-
-
0
Kasum (-kahjum)
-6 018
0
-
-
-6 018
Raamatupidamis-
väärtus
0
0
-
-
0
Aruandeperioodil viidi lõpule Nordecon AS-i sidusettevõtte Embach Ehitus OÜ kapitali struktuuri muudatus, mille
tulemusena kuulub Nordecon AS-le 51% suurune enamusosalus ning Embach Ehitus OÜ-st sai Nordecon AS-i tüta-
rettevõte. Nordecon AS-i tütarettevõte Tariston AS võõrandas aruandeprioodil 49%lise osaluse Pigipada OÜ-s. Info
muudatuste kohta Kontserni ettevõtete koosseisus on toodud lisas 7.
Kontsernil ei ole siduvat kohustust taastada Ukrainas asuva ettevõtte negatiivset omakapitali ning selleks otstarbeks
ei ole aruandeperioodi lõpu seisuga moodustatud vastavat eraldist. V.I. Center TOV lühiajalistest kohustustest moo-
dustavad seisuga 31.12.2020 kohustused kontserni vastu 11 165 tuhat eurot (31.12.2019 10 930 tuhat eurot).
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
90/132
2019
Sidusettevõtete finantsnäitajad, esitatuna eraldiseisva ettevõttena:
EUR '000
Ettevõte
V.I. Center
TOV
Kastani
Kinnisvara OÜ
Embach
Ehitus OÜ
Pigipada OÜ
Kokku
Käibevara
396
15
7 518
1 912
9 841
Põhivara
9 002
0
1 727
781
11 510
Lühiajalised kohustused
23 083
45
6 021
347
29 496
Omakapital
-13 684
-31
2 649
2 347
-8 719
Tulud
0
0
22 969
9 578
32 547
Kulud
0
0
-22 386
-8 930
-31 316
Kasum (-kahjum)
4 099
0
583
648
5 330
Raamatupidamis-
väärtus
0
0
1 219
1 150
2 369
Kapitaliosaluse meetodil arvestatud kasumid ja kahjumid:
Sidusettevõtete V.I. Center TOV ja Kastani Kinnisvara OÜ kapitaliosaluse meetodil kajastatud kasumid ja kahjumid
kajastatakse aruandeväliselt seni kuni sidusettevõtete omakapital on negatiivne.
EUR '000
Kajastatud 2020
Kajastatud 2019
Kasum /
(kahjum)
Perioodi kasu-
mis (kahjumis)
Aruande-
väliselt
Kasum /
(kahjum)
Perioodi kasumis
(kahjumis)
Aruande-
väliselt
V.I. Center TOV
-6 018
0
-6 018
4 099
0
4 099
Kastani Kinnisvara OÜ
0
0
0
0
0
0
Embach Ehitus OÜ
-
-
-
583
583
0
Pigipada OÜ
-
-
-
648
648
0
Kokku
-6 018
0
-6 018
5 330
1 231
4 099
LISA 13. Kinnisvarainvesteeringud
EUR '000
2020
2019
Kinnisvarainvesteeringud 01.jaanuar
5 530
5 526
Kinnisvarainvesteeringute üleshindlus
113
4
Kinnisvarainvesteeringute allahindlus
-4
0
Kinnisvarainvesteeringud 31.detsember
5 639
5 530
Detsembris 2018 omandas Nordecon AS osaluse Ukrainas registreeritud sidusettevõttes Technopolis-2 TOV, ette-
võttele kuulub kinnistu Kiieviga külgnevas Shastlivi külas. 2020. aastal valminud rahvusvaheliselt tunnustatud sõltu-
matu hindaja poolt koostatud hindamisakti alusel on kinnistu õiglane väärtus 1 976 tuhat eurot. Hindamise tulemu-
sena on kontsern aruandeperioodil kajastanud kahjumit (kajastub realiseeritud kaupade ja teenuste koosseisus)
summas 4 tuhat eurot (lisa 29).
Aruandeperioodil teeniti kinnisvarainvesteeringutelt renditulu 12 tuhat eurot (2019: 13 tuhat eurot) ning haldami-
sega seotud kulud olid 3 tuhat eurot (2019: 3 tuhat eurot). Kinnisvarainvesteeringutega, mis ei teeni renditulu, ei
kaasnenud olulisi haldamisega seotud väljaminekuid. Finantskohustuste tagatiste informatsioon on toodud lisas 36.
Kontsern on hinnanud kinnisvarainvesteeringute õiglast väärtust, kasutades diskonteeritud rahavoogude meetodit
(vt meetodi kirjeldus lisas 2). Hinnatavatel kinnisvarainvesteeringutel on kehtivad detailplaneeringud ning sihtots-
tarbelt on tegemist äri- ja tootmismaadega. Eestis asuvate kinnistute suurused on ligikaudu 15 ja 42 ning Ukrainas
asuva kinnistu suuruseks on 45 tuhat ruutmeetrit ning ehitatavat pinda vastavalt 14, 20 ja 27 tuhat ruutmeetrit.
Kinnistute hindamisel kasutatud olulisemad sisendid:
• Ehitushind ruutmeetri kohta ligikaudu 420-700 eurot vastavalt ehitatava hoone sihtotstarbele (vasta-
valt tootmis- ja büroohooned). Ärimaadele rajatavate hoonete ehitushinna suhtelise väiksuse tingivad
asukohast tulenevad madalamad nõuded hoonete funktsionaalsusele;
• Diskontomäär 13%;
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
91/132
• Vakantsus Eestis 5%, Ukrainas 30-40%;
• Rendihind äripindadel keskmisel 9 eurot ruutmeeter, tootmispindadel ja ladudes (sh Ukrainasse pla-
neeritav külmhoone) keskmiselt 5 eurot ruutmeeter;
• Prognoosi periood 2021-2028
• Rendi- ja muude tulude indekseeritud kasv on kuni 2,5% aastas (tulenevalt kontserni senisest kogemu-
sest).
Kinnisvarainvesteeringud on õiglase väärtuse mõõtmise seisukohalt klassifitseeritud standardi IFRS 13 - Õiglase väär-
tuse mõõtmine põhimõtetest tulenevalt õiglase väärtuse hindamise tasemele 3, mis tähendab, et nende õiglast
väärtust on hinnatud turul mittejälgitavate sisendite alusel.
Kinnisvarainvesteeringutega seonduvat on kommenteeritud lisa 2 alapeatükis „Juhtkonnapoolsed hinnangud ning
oluliste arvestuspõhimõtete rakendamisel tehtud otsused“ ja lisa 5 alapeatükis „Õiglase väärtuse määramine – Kin-
nisvarainvesteeringud“.
Hinnangute muutuste võimalik mõju
Tundlikkuse analüüsi kohaselt (eeldusel, et muud sisendid jäävad muutumatuks), tuleks kinnisvarainvesteeringuid
alla hinnata alljärgnevalt:
• Kui rendihinnad langeksid 5% madalamale hinnangutes kasutatutest - ligikaudu 1 166 tuhat eurot;
• Kui ehitushinnad kallineksid 5% hinnangutes kasutatutest – ligikaudu 770 tuhat eurot;
• Kui kasutatud diskontomäär suureneks 1 protsendipunkti võrra - ligikaudu 865 tuhat eurot.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
92/132
LISA 14. Materiaalne põhivara
EUR '000
Maa ja
ehitised
Masinad
ja sead-
med
Muu
põhi-
vara
Lõpeta-
mata ehitus ja
ettemaksed
Rendi-
vara
Kokku
Soetusmaksumus
Saldo 31.12.2018
1 993
24 080
4 734
172
0
30 979
IFRS 16 esmakordne rakendamine
0
0
0
0
4 260
4 260
Ümberklassifitseerimine materiaalse
põhivara klasside vahel
0
-7 450
-165
0
7 615
0
Korrigeeritud 01.01.2019 algsaldo
1 993
16 630
4 569
172
11 875
35 239
Soetamine ja parendused
796
604
322
240
3 897
5 859
Müük ja mahakandmine
-136
-790
-239
0
-337
-1 502
Ümberklassifitseerimine materiaalse
põhivara klasside vahel
0
542
23
-23
-542
0
Varude ümberklassifitseerimine põhi-
varadeks
0
0
68
0
0
68
Valuutakursside muutuste mõju
0
34
7
0
0
41
Saldo 31.12.2019
2 653
17 020
4 750
389
14 893
39 705
Soetamine ja parendused
86
248
195
28
1 982
2 539
Soetamine äriühenduste kaudu
210
83
21
0
584
898
Müük ja mahakandmine
0
-366
-66
0
-862
-1 294
Ümberklassifitseerimine
0
708
0
-62
-646
0
Valuutakursside muutuste mõju
0
-22
-6
0
0
-28
Saldo 31.12.2020
2 949
17 671
4 894
355
15 951
41 820
Akumuleeritud kulum
Saldo 31.12.2018
76
675
15 150
2 866
0
0
18 691
Aruandeperioodi kulum
43
549
143
0
2 289
3 024
Müük ja mahakandmine
-20
-151
-234
0
-641
-1 046
Valuutakursside muutuste mõju
0
29
5
0
0
34
Saldo 31.12.2019
698
15 577
2 780
0
1 648
20 703
Soetamine äriühenduste kaudu
192
52
20
0
307
571
Aruandeperioodi kulum
209
497
156
0
2 546
3 408
Müük ja mahakandmine
0
-439
-112
0
-363
-914
Ümberklassifitseerimine
-12
521
-1
0
-508
0
Valuutakursside muutuste mõju
0
-1
0
0
0
-1
Saldo 31.12.2020
1 087
16 207
2 843
0
3 630
23 767
Jääkmaksumus
Saldo 31.12.2018
1 318
8 930
1 868
172
0
12 288
Saldo 31.12.2019
1 955
1 443
1 970
389
13 245
19 002
Saldo 31.12.2020
1 862
1 464
2 051
355
12 321
18 053
Rendivara jaotus põhivara liikide lõikes on toodud lisas 17.
Kohustuste tagamiseks on kontserni ettevõtted seadnud hüpoteeke olemasolevatele kinnistutele ja hoonetele. Ko-
hustuste tagatiseks seatud vara kohta on täiendav info toodud lisas 36.
Põhivara müüdi kokku 332 tuhande euro väärtuses (vt rahavoogude aruanne). 2019.a müüdi põhivara kokku 377
tuhande euro väärtuses. Materiaalse põhivara müügitehingutest saadud kasum kokku moodustas 199 tuhat eurot
(2019: 258 tuhat eurot) (Lisa 31).
Materiaalse põhivara kulum kajastati koondkasumiaruande kirjetel „Müüdud teenuste ja kaupade kulu“ summas
2 520 tuhat eurot (2019: 2 713 tuhat eurot) (lisa 29) ja „Üldhalduskulud“ summas 888 tuhat eurot (2019: 311 tuhat
eurot) (lisa 30).
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
93/132
IFRS 16 rakendamisel kajastas kontsern materiaalse põhivarana rendid, mis varasemalt olid klassifitseeritud kui „ka-
sutusrent“ vastavalt IAS 17 (lisa 17), rendivara sisaldab ka enne 01.01.2019 põhivara koosseisus kapitalirendina ka-
jastatud varasid.
2020. aastal sõlmiti uusi rendilepinguid kokku 1 564 tuhande euro ulatuses (2019: 4 194 tuhat eurot). (lisa 17)
LISA 15. Immateriaalne põhivara
EUR '000
Firma-
väärtus
Tarkvara
litsentsid
Kauba-
märgid
Arendus-
tegevus
Ettemak-
sed
Kokku
Soetusmaksumus
Saldo 31.12.2018
18 773
132
863
443
0
20 211
Soetamine ja parendused
0
11
0
0
67
78
31.12.2019
18 773
144
863
443
67
20 290
Soetamine ja parendused
0
242
0
14
60
316
Müük ja mahakandmine
0
-21
0
0
-67
-88
31.12.2020
18 773
365
863
457
60
20 518
Akumuleeritud kulum ja
alla- hindlused
Saldo 31.12.2018
4 597
77
863
0
0
5 537
Aruandeperioodi kulum
0
17
0
0
0
17
Saldo 31.12.2019
4 597
94
863
0
0
5 554
Aruandeperioodi kulum
0
20
0
0
0
20
Müük ja mahakandmine
0
-22
0
0
0
-22
Saldo 31.12.2020
4 597
92
863
0
0
5 552
Jääkmaksumus
Saldo 31.12.2018
14 176
55
0
443
0
14 674
Saldo 31.12.2019
14 176
50
0
443
67
14 736
Saldo 31.12.2020
14 176
273
0
457
60
14 966
Arendustegevuse kapitaliseeritud väljaminekud on seotud ettevalmistustöödega alustamaks merepõhjast liiva kae-
vandamist. Ettevalmistustööd jätkuvad 2021. aastal.
Immateriaalse põhivara amortisatsioon kajastati koondkasumiaruande kirjel „Üldhalduskulud“ summas 20 tuhat eu-
rot (2019: 17 tuhat eurot)).
Kontsernil ei ole piiramatu kasuliku elueaga immateriaalseid varaobjekte, v.a firmaväärtus.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
94/132
Firmaväärtuse kaetava väärtuse testimine
Positiivne firmaväärtus on tekkinud läbi osaluse soetamise tütarettevõtetes. Firmaväärtus on seotud tütarettevõtte
võimega teenida eraldiseisvaid rahavooge ning tütarettevõte on seega madalaim positiivse firmaväärtuse arvestuse
ja jälgimise tase (raha teeniv üksus, RTÜ). Iga tütarettevõtte kasutusväärtus on leitud diskonteeritud rahavoogude
meetodil ning selle suurust võrreldi tütarettevõttesse tehtud investeeringu (sh firmaväärtus) suurusega.
Firmaväärtused ettevõtete kaupa on esitatud tabelis:
Osalus
Osalus
EUR '000
Ettevõtted
2020
2019
31.12.2020
31.12.2019
Nordecon AS
Firmaväärtus
-
-
11 973
8 206
s.h. hooned
9 216
5 449
rajatised
2 757
2 757
Tütarettevõtted
Nordecon Betoon OÜ
52%
52%
181
181
Kaurits OÜ
100%
100%
2 022
2 022
Eston Ehitus AS
-
100%
-
3 767
Kokku
14 176
14 176
2020. aastal ühendati Eston Ehitus AS emaettevõtte Nordcon AS-iga (vt Lisa 7), mille tulemusena Eston Ehitus AS-i
soetamisest tekkinud firmaväärtus kajastub seisuga 31.12.2020 Nordecon AS hoonete segmendi firmaväärtuse hul-
gas.
Üldised firmaväärtuse kasutusväärtuse hindamise põhimõtted
Alljärgnevalt on kirjeldatud juhatuse poolt tehtud eeldusi ja hinnanguid, millele tuginedes viidi läbi RTÜ kaetava
väärtuse testid. RTÜ koosseisu kuulub ka üksusele jagatud firmaväärtus. Juhtkonna hinnangud tuginevad peamiselt
ajaloolistele andmetele, kuid võtavad järgmiste perioodide prognooside osas arvesse aruande koostamise hetkeks
väljakujunenud turusituatsiooni ja teisi põhjendatud eeldusi:
• Prognoosi periood on 2021-2024, millele lisandub terminaalaasta.
• Rahavoogude nüüdisväärtuse leidmisel on diskontomäärana kasutatud kapitali kaalutud keskmist
hinda (WACC). Kaaludena kasutatud võõr- ja omakapitali suhe tugineb sarnaste ettevõtete keskmistele
turuväärtuses kapitalistruktuuridele, mis Damodarani andmebaasi kohaselt on vastavalt 45% ja 55%.
• Võõrkapitali hind tugineb RTÜ tegelikele laenuintressidele ja on vahemikus 2,9-4,9%. Omakapitali nõu-
tava tulunormina on kasutatud 15%.
• Müügitulu muutus järgmistel perioodidel tugineb RTÜ tegevusplaanidele järgmiste perioodide kohta
(sh juhtkonna poolt koostatud eelarve 2021. aastaks) ning hinnangule turuolukorrale segmendis, kus
RTÜ tegutseb.
• Brutokasumi määr järgmistel perioodidel tugineb juhtkonna hinnangule RTÜ tegevusplaanidele järg-
miste perioodide kohta (sh juhtkonna poolt kinnitatud eelarve 2021. aastaks) ning hinnangule turuolu-
korrale segmendis, kus RTÜ tegutseb.
• Äritegevuse rahavoogu mõjutavate üldhalduskulude prognoosil on lähtutud juhtkonna poolt kinnitatud
eelarvest 2021. aastaks.
• Käibekapitali tehtavate investeeringute muutuse leidmise aluseks on müügitulu muutus võrreldava pe-
rioodi suhtes. Müügitulu absoluutmuutusest on leitud osa (5%), mis hinnanguliselt läheb tarvis käibe-
kapitali täiendavaks kaasamiseks müügitulu kasvuga või vabaneb seoses müügitulu langusega.
• Põhivarasse tehtavate investeeringute muutuse leidmise aluseks on juhtkonna poolt kinnitatud inves-
teeringute eelarve 2021. aastaks, millele on rakendatud edasistel perioodidel sobivat kasvumäära vas-
tavalt hinnangule RTÜ edasise tegevuse kohta.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
95/132
Nordecon AS rajatised
Kasutatud eeldused
Prognoosi periood
2021-2024 + terminaalaasta
Diskontomäär
10,4%
Müügitulu muutus
2021: 11,3%, 2022-2024: aastane liitkasvutempo 8% (CAGR), 1,0% terminaalaastal
Brutokasumi määr
2021 eelarve põhjal ning 2022-2024 ja terminaalaastal 6,2%
Üldhalduskulud
vt üldised põhimõtted, 2021 2,9%, 2022-2024 ja terminaalaastal 2,8-3,0% müügitulust.
Käibekapital
vt üldised põhimõtted
Põhivara investeeringud
vt üldised põhimõtted
Nordecon AS hooned
Kasutatud eeldused
Prognoosi periood
2021-2024 + terminaalaasta
Diskontomäär
10,5%
Müügitulu muutus
2021: -10,5%, 2022-2024: aastane liitkasvutempo 0,6% (CAGR), 1,0% terminaalaastal
Brutokasumi määr
2021 eelarve põhjal ning 2022-2024 ja terminaalaastal 6,2%
Üldhalduskulud
vt üldised põhimõtted, 2021 2,9%, 2022-2024 ja terminaalaastal 2,8-3,0% müügitulust.
Käibekapital
vt üldised põhimõtted
Põhivara investeeringud
vt üldised põhimõtted
Nordecon Betoon OÜ
Kasutatud eeldused
Prognoosi periood
2021-2024 + terminaalaasta
Diskontomäär
9,6%
Müügitulu muutus
2021: -35%, 2022-2024: aastane liitkasvutempo 3,3% (CAGR), 1,0% terminaalaastal
Brutokasumi määr
2021 eelarve põhjal ning 2022-2024 ja terminaalaastal 5,5-6,0%
Üldhalduskulud
vt üldised põhimõtted, 2021-2024 ja terminaalaastal 2,8% müügitulust
Käibekapital
vt üldised põhimõtted
Põhivara investeeringud
vt üldised põhimõtted
Kaurits OÜ
Kasutatud eeldused
Prognoosi periood
2021-2024 + terminaalaasta
Diskontomäär
9,5%
Müügitulu muutus
2021: 41%, 2022-2024: aastane liitkasvutempo 3,3% (CAGR), 1,0% terminaalaastal
Brutokasumi määr
2021 eelarve põhjal ning 2022-2024 ja terminaalaastal 7,0%
Üldhalduskulud
vt üldised põhimõtted, 2021 2,4%, 2022-2024 ja terminaalaastal 3,0% müügitulust
Käibekapital
vt üldised põhimõtted
Põhivara investeeringud
vt üldised põhimõtted, 2021-2024 arvestavad masinapargi jätkuva uuendamisega.
Kaetava väärtuse testi tulemusel 2019. ning 2020. aastal firmaväärtuse allahindlusi ei tehtud.
Hinnangute muutuste võimalik mõju
Raha teeniva üksuse kasutusväärtust võrreldakse investeeringu bilansilise väärtuse ja firmaväärtuse summaga. Ar-
vestades, et kasutusväärtuse leidmisel on tegemist hinnanguga, võib valitud sisendite muutmisel olla hindamistule-
musele suurendav või vähendav mõju. Mõningad erinevused ajalooliste tulemuste ja rahavoogude prognoosis kasu-
tatud eelduste vahel võivad tuleneda olulise mõjuga kahjumlikest projektidest või muutustest erinevatest turu-
segmentidest. Kontserni juhtkond on teinud sensitiivsusanalüüsi, millega on testitud diskontomäärade, müügitulu
ja brutokasumi muutuse mõju firmaväärtuse kaetavale väärtusele.
Firmaväärtusega seotud raha teenivate üksuste koondkasutusväärtus ületab teiste muutujate konstantseks jäämise
korral investeeringute ja firmaväärtuste summat seni, kuni diskontomäära suurenemine ei ületa täiendavat protsen-
dipunkti vastavalt: Kaurits OÜ 0,5. Ülejäänud firmaväärtuste arvutustele diskontomäära muutumine mõju ei avalda.
Müügitulu muutuse vähenemisel 5 protsendipunkti võrra, teiste muutujate konstantseks jäämise korral, tuleks fir-
maväärtust hinnata alla järgmiselt: Kaurits OÜ 1 254 tuhat eurot. Ülejäänud firmaväärtustel allahindamise vajadust
ei teki.
Brutokasumi määra muutuse vähenemisel 1 protsendipunkti võrra, teiste muutujate konstantseks jäämise korral
tuleks firmaväärtust hinnata alla järgmiselt: Kaurits OÜ 1 434 tuhat eurot. Ülejäänud firmaväärtustel allahindamise
vajadust ei teki.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
96/132
LISA 16. Laenukohustused
Lühiajalised laenukohustused:
EUR '000
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Arvelduskrediit
11 527
8 385
Pikaajaliste laenukohustuste tagasimaksed järgmisel perioodil, sh
6 981
2 673
Arvelduskrediit
2 000
0
Pangalaenud
1 850
3
Rendikohustused
17
3 131
2 670
Lühiajalised laenukohustused kokku
18 508
11 058
Pikaajalised laenukohustused:
EUR '000
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Pikaajalised laenukohustused kokku
14 333
18 999
sh laenukohustuste lühiajaline osa
6 981
2 673
Pikaajaliste laenukohustuste pikaajaline osa,
7 352
16 326
sh pangalaenud
0
2 628
sh arvelduskrediit
827
5 790
sh rendikohustused
17
6 524
7 902
sh tuletisinstrumendid
1
6
Kontsern on sõlminud tuletisinstrumendi lepingu intressimäärade muutumise riskide juhtimiseks. Lepingu jõustu-
mise kuupäev on 16. mai 2016 ning lõppemise kuupäev 16. aprill 2021. Lepingu nominaalsumma on 2 153 tuhat
eurot.
Laenukohustuste ülevaade 31.12.2020:
EUR '000
Laenu liik
Alus-
valuuta
Intressimäär
Kuni 1
aasta
1-2
aastat
Üle 3
aasta
Laen
kokku
Tagastamise
lõpptähtaeg
Arvelduskrediit
EUR
Eonia +6,0%
2 000
827
0
2 827
30.10.2022
Arvelduskrediit
EUR
4%
5 011
0
0
5 011
30.05.2021
Arvelduskrediit
EUR
4%
311
0
0
311
08.09.2021
Arvelduskrediit
EUR
Eonia +6,0%
5 790
0
0
5 790
29.01.2021
Arvelduskrediit
EUR
Eonia+ 3,1%
415
0
0
415
29.01.2021
Investeerimislaen
EUR
6k Euribor+ 4,0%
1 850
0
0
1 850
05.06.2021
Laenud kokku
15 377
827
0
16 204
29.01.2021 lõppevad arvelduskrediitid on aruandeperioodi järgselt, 2021. aasta jaanuaris, pikendatud kuni
31.01.2022.
Kontsernil on kohustus kooskõlastada dividendimaksed kontserni tegevust finantseerivate pankadega.
Laenukohustuste ülevaade 31.12.2019:
EUR '000
Laenu liik
Alus-
valuuta
Intressimäär
Kuni 1
aasta
1-2
aastat
Üle 3
aasta
Laen
kokku
Tagastamise
lõpptähtaeg
Arvelduskrediit
EUR
Eonia +6,0%
2 017
0
0
2 017
31.12.2020
Arvelduskrediit
EUR
4%
6 241
0
0
6 241
30.05.2020
Arvelduskrediit
EUR
Eonia +3,1%
127
0
0
127
31.01.2020
Arvelduskrediit
EUR
Eonia +6,0%
0
5 790
0
5 790
29.01.2021
Investeerimislaen
EUR
6k Euribor+ 4,0%
0
778
0
778
02.07.2021
Investeerimislaen
EUR
6k Euribor+ 1,8%
3
0
0
3
25.01.2020
Investeerimislaen
EUR
6k Euribor+ 4,0%
0
1 850
0
1 850
05.06.2021
Laenud kokku
8 388
8 418
0
16 806
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
97/132
Finantskohustuste seostamine rahavooga:
EUR '000
Lisa
2020
2019
Finantskohustuste saldo aruandeperioodi algul
27 384
24 204
Saadud laenud
2 026
3 705
Saadud laenude tagasimaksed
-2 629
-4 032
Rendimaksed
17
-3 086
-3 276
Sõlmitud rendilepingud
17
2 169
4 194
IFRS 16 rakendamine
14, 17
0
4 260
Faktooringukohustuse muutus
0
-1 651
Tuletisinstrumentide väärtuse muutus
-4
-5
Tasaarveldused kapitalirendi kohustuste ja põhivara
müügiarvete vahel
17
0
-15
Finantskohustuste saldo perioodi lõpul
25 860
27 384
LISA 17. Rendivara ja kohustused
Alates 1.01.2019 on kontsern esmakordselt rakendanud IFRS 16 „Rendilepingud“. IFRS 16 rakendamisel kajastas
Kontsern materiaalse põhivarana ja rendikohustusena rendid, mis varasemalt olid klassifitseeritud kui „kasutusrent“
vastavalt IAS 17 (lisa 4).Kontsern klassifitseeris ümber rendivaraks materiaalse põhivara koosseisus kapitalirendina
soetatud põhivarad.
Kontsern rendib erinevaid hooneid ja äripindasid ning autosid. Rendilepingud on enamasti sõlmitud fikseeritud pe-
rioodiks, keskmiselt 5 aastaks, ning sisaldavad reeglina ka pikendamise ja katkestamise õigusi. Renditingimused rää-
gitakse läbi individuaalsel baasil ning võivad sisaldada erinevaid tingimusi. Sõlmitud rendilepingud annavad võima-
luse rendiperioodi lõppedes lepinguid pikendada.
Rendivara
EUR '000
Lisa
Maa ja
ehitised
Masinad ja
seadmed
Muu
põhivara
Kokku
Soetusmaksumus
Saldo 31.12.2019
2 497
12 197
199
14 893
Soetamine ja parendused
150
1 815
17
1 982
Soetamine äriühenduse kaudu
126
458
0
584
Müük ja mahakandmine
0
-862
0
-862
Ümberklassifitseerimine põhivaraks
0
-430
-216
-646
Saldo 31.12.2020
2 773
13 178
0
15 951
Akumuleeritud kulum
Saldo 31.12.2019
76
106
1 516
26
1 648
Soetamine äriühenduse kaudu
33
274
0
307
Aruandeperioodi kulum
449
2 080
17
2 546
Müük ja mahakandmine
0
-363
0
-363
Ümberklassifitseerimine põhivaraks
0
-465
-43
-508
Saldo 31.12.2020
588
3 042
0
3 630
Jääkmaksumus
Saldo 31.12.2019
2 391
10 681
173
13 245
Saldo 31.12.2020
2 185
10 136
0
12 321
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
98/132
Rendikohustused
Kontsern rentnikuna
EUR '000
Lisa
2020
2019
Rendikohustus aruandeperioodi algul
10 572
5 409
IFRS 16 rakendamine
0
4 260
Lisandumine äriühenduse kaudu
605
0
Lisandumine aruandeperioodil
1 564
4 194
Tasaarveldused
16
0
-15
Aruandeperioodil tasutud põhiosamaksed
-3 086
-3 276
Rendikohustus aruandeperioodi lõpus
9 655
10 572
sh maksetähtaeg alla 1 aasta
16
3 131
2 670
sh maksetähtaeg 1-5 aastat
16
6 524
7 902
Alusvaluuta EUR
9 655
10 572
Intressimäär EUR põhistel lepingutel*
2,3%- 3,5%
2,0%- 4,0%
Kaalutud keskmine intressimäär
2,7%
2,4%
Aruandeperioodi intressikulu
320
268
Rendilepingutega seotud raha väljamaksed
-3 406
-3 544
* Ujuva intressimääraga lepingute baasiks on reeglina 3 või 6 kuu Euribor.
Olemasolevate rendilepingute alusel on hinnangulised tulevased maksed alljärgnevad:
EUR '000
2020
2019
Kohustuse
tagasimaks
mine
Rendimaksete
miinimum-
summa*
Intress
Rendimaksete
miinimumsumma
nüüdisväärtus
Rendimaksete
miinimum-
summa*
Intress
Rendimaksete
miinimumsumma
nüüdisväärtus
Kuni 1 aasta
3 374
243
3 131
2 915
245
2 670
1-5 aastat
6 851
327
6 524
8 315
413
7 902
Kokku
10 225
570
9 655
11 230
658
10 572
* Rendimaksete miinimumsumma ujuva intressimääraga rendilepingutelt on leitud tuginedes aruandeperioodi lõpus kehtinud Euribori baasmää-
rale.
Lühiajalisi rente ja väheväärtusliku vara rente kajastatakse rendiperioodi jooksul lineaarselt kasumiaruandes kuluna.
Lühiajaliste rentidena kajastatakse lepinguid, mille rendiperiood on kuni 12 kuud või vähem.
Kasumiaruandes kajastatud lühiajalised rendid
EUR '000
2020- rendilepingud IFRS 16 kohaselt
Intressikulu rendilepingutelt
320
Väheväärtuslike varade ja lühiajaliste rendilepingute rendikulu
7 013
2019 – rendilepingud IFRS 16 kohaselt
Intressikulu rendilepingutelt
268
Väheväärtuslike varade ja lühiajaliste rendilepingute rendikulu
5 830
Mittekatkestatavate rentide tulevaste perioodide maksete miinimumsumma on arvutatud võttes arvesse rendile-
pingute katkestamatuid perioode ja renditasu kasvamist vastavalt lepingus sätestatud tingimustele.
Rendilepingutes ei ole sätestatud väljaostutingimusi. Rendilepinguid on võimalik ilma oluliste trahvideta ennetäh-
taegselt lõpetada juhul, kui sellest antakse teada lepingutes ette nähtud ajal.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
99/132
LISA 18. Võlad hankijatele
EUR '000
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Võlad hankijatele
34 678
34 326
Ehituslepingute tekkepõhised kulud
12 196
5 417
Võlad seotud osapooltele
37
516
987
Kokku võlad hankijatele lühiajaline osa
34
47 390
40 730
Võlad hankijatele
34
2 332
98
Kokku võlad hankijatele pikaajaline osa
2 332
98
Ehituslepingute tekkepõhised kulud on seotud ehituslepingute valmidusastme määramisega. Nimetatud summas on
ehituslepingute teostamiseks soetatud tekkepõhiselt kaupu ja teenuseid.
LISA 19. Muud võlad
EUR '000
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Võlad töövõtjatele
34
5 594
4 641
Maksuvõlad
4 281
3 266
Dividendivõlad
1 905
0
Viitvõlad
34
11
27
Muud võlad
34
24
20
Kokku muud võlad lühiajaline osa
11 814
7 954
Muud võlad
34
0
177
Kokku muud võlad pikaajaline osa
0
177
Võlad töövõtjatele koosnevad aruandeperioodi lõpu seisuga välja maksmata töötasudest, aruandeaasta majandus-
tulemuse põhjal arvestatud ja välja maksmata tulemustasudest ning töötajate poolt kasutamata puhkusekohustuse
jäägist.
Viitvõlgades kajastatud summadest moodustavad enamuse tekkepõhiselt arvestatud intressivõlad laenukohustus-
telt.
Maksuvõlad:
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Käibemaks
2 059
1 251
Üksikisiku tulumaks
522
550
Sotsiaalmaks
874
919
Muud maksuvõlad
564
546
Edasilükkunud tulumaksukohustus
262
0
Kokku maksuvõlad
4 281
3 266
LISA 20. Ettemaksed
EUR '000
Lisa
31.12.2020
31.12.2019
Võlad tellijatele ehituslepingutest
26
2 200
6 384
Ettemaksed kaupade ja teenuste eest
5 538
7
Kokku ettemaksed
7 738
6 391
LISA 21. Eraldised
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Lühiajalised eraldised
1 059
716
Pikaajalised eraldised
1 647
1 425
Kokku eraldised
2 706
2 141
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
100/132
Muutused eraldiste väärtuses:
Vastavalt ehituse töövõtulepingutele vastutab kontsern alates tööde üleandmisest tellijale selle kvaliteedi eest ehi-
tusjärgsel garantiiperioodil, mis on tavaliselt üld- ja tsiviilehituses 2-3 aastat ja teedeehituses 2-5 aastat.
(EUR '000)
2020
2019
Algsaldo
1 314
900
Soetamine äriühenduste kaudu
579
0
Eraldise kasutamine ja tühistamine
-1 193
-1 376
Moodustatud garantiitööde eraldis
609
1 790
Lõppsaldo
1 309
1 314
sh lühiajaline osa
457
667
sh pikaajaline osa
852
647
Rekultiveerimiseraldis (EUR '000)
2020
2019
Algsaldo
821
596
Eraldise kasutamine ja tühistamine
-8
-9
Moodustatud rekultiveerimiseraldis
204
234
Lõppsaldo
1 017
821
sh lühiajaline osa
222
43
sh pikaajaline osa
795
778
Rekultiveerimiseraldis on moodustatud teedeehitusega seotud materjalide kaevandamiseks kasutatavate karjääride
sulgemisjärgsete kulude katteks. Rekultiveerimiseraldisi kasutatakse vastavalt karjääride sulgemise kavale.
Muud eraldised (EUR '000)
2020
2019
Algsaldo
6
487
Eraldise moodustamine
517
6
Eraldise kasutamine
-143
-487
Lõppsaldo
380
6
sh lühiajaline osa
380
6
sh pikaajaline osa
0
0
Muud eraldised sisaldavad eraldisi ressursitasude, teadaolevate kohtukulude ja kahjunõuete ning pooleliolevate
kahjumlike ehituslepingute katteks. Kahjumlike ehituslepingute eraldis moodustab seisuga 31.12.2020 75 tuhat eu-
rot (31.12.2019: 6 tuhat eurot).
LISA 22. Omakapital
Aktsiakapital
EUR '000
2020
2019
Seisuga 1. jaanuar
14 379
16 321
Aktsiakapitali vähendamine
0
-1 942
Seisuga 31. detsember
14 379
14 379
Vastavalt Nordecon AS kehtivale põhikirjale koosneb ettevõtte aktsiakapital 32 375 483 nimiväärtuseta lihtaktsiast,
mille eest on täielikult tasutud. Lihtaktsia omanikel on õigus saada dividende kui ettevõte neid jagab. Iga lihtaktsia
annab ühe hääle Nordecon AS-i üldkoosolekul. Põhikirja muutmata võib ettevõtte aktsiakapitali muuta vahemikus 8
000 – 32 000 tuhat eurot.
Ülekurss
Ülekurss tekib, kui aktsia väljalaskehind on suurem kui aktsia nimiväärtus või arvestuslik väärtus. Vastavalt Eesti
äriseadustikule võib ülekurssi kasutada kahjumi katmiseks, kui seda ei ole võimalik katta eelmiste perioodide jaota-
mata kasumi ja põhikirjas ettenähtud reservkapitali arvel ning aktsiakapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
101/132
Reservkapital
Vastavalt Eesti äriseadustikule moodustavad äriühingud seaduses ette nähtud kohustusliku reservkapitali. Igal ma-
jandusaastal tuleb reservkapitali kanda vähemalt 1/20 puhaskasumist kuni reservkapital moodustab 1/10 aktsiaka-
pitali summast. Reservkapitali võib kasutada ettevõtte kahjumi katmiseks ning aktsiakapitali suurendamiseks. Re-
servkapitalist on keelatud teha aktsionäridele väljamakseid. Kohustuslik reservkapital aasta lõpus moodustas 2 554
tuhat eurot (31.12.2019: 2 554 tuhat eurot).
Realiseerumata kursivahed
Realiseerumata kursivahed koosnevad valuutakursside erinevustest, mis tekivad seoses välismaal asuvate tütaret-
tevõtete finantsaruannete ümberarvutamisega kontserni esitusvaluutasse. Realiseerumata kursivahed aasta lõpus
moodustasid 2 423 tuhat eurot (31.12.2019: 1 169 tuhat eurot). Muudatus on tingitud Ukrainas ning Rootsis asuvate
tütarettevõtete arvestusvaluuta kursi muutustest euro suhtes.
Dividendid
22.12.2020 toimunud aktsionäride erakorralisel koosolekul otsustati maksta seisuga 31.12.2019 jaotamata kasumi
arvelt dividende 0,06 eurot aktsia kohta. Kokku moodustas dividendimakse 1 892 tuhat eurot ning dividendid maksti
aktsionäridele välja 23.03.2021 (lisa 5).
LISA 23. Puhaskasum aktsia kohta
Tavapuhaskasum aktsia kohta leitakse jagades emaettevõtte aktsionäridele kuuluv aruandeaasta puhaskasum pe-
rioodi kaalutud keskmise ringluses olevate aktsiate arvuga. Lahustatud puhaskasum aktsia kohta leitakse jagades
aruandeaasta puhaskasumi perioodi kaalutud keskmise ringluses olevate aktsiate arvuga, võttes arvesse ka potent-
siaalsete lahustava toimega omakapitaliinstrumentide arvu.
2020
2019
Perioodi puhaskasum emaettevõtte aktsionäridele tuhandetes eurodes
2 466
3 378
Perioodi keskmine aktsiate arv tuhandetes
31 521
31 521
Tavapuhaskasum aktsia kohta eurodes
0,08
0,11
Lahustatud puhaskasum aktsia kohta eurodes
0,08
0,11
Aruandeperioodi seisuga ei ole Nordecon AS-il lahustavaid optsioone, seega on lahustatud kasum aktsia kohta
võrdne tavakasumiga aktsia kohta.
LISA 24. Aktsiapõhised maksed
27.05.2014 toimunud aktsionäride üldkoosolek kiitis heaks aktsiaoptsiooni programmi, mille eesmärgiks on Nor-
decon AS-i tegevjuhtkonna motiveerimine aktsionärideks kaasamise kaudu, et tagada ettevõtte juhtimise järjepide-
vus ja majandustulemuste paranemine ning võimaldada juhtkonnal saada kasu oma töö tulemusel aktsia väärtuse
suurenemisest. Ettevõte väljastas aktsiaoptsiooni programmi raames aktsiaoptsioone kokku kuni 1 618 tuhande
Nordecon AS-i aktsia omandamiseks. Optsiooni oli õigus teostada pärast kolmeaastase perioodi möödumist optsioo-
nilepingu sõlmimisest, kuid mitte enne ettevõtte 2016. a majandusaasta aruande kinnitamist aktsionäride üldkoo-
soleku poolt.
Aktsiaoptsiooni tingimuste täitmiseks emiteeris Nordecon AS 2014. aasta juulis kokku 1 618 tuhat uut aktsiat mak-
sumusega 1 582 tuhat eurot, suurendades aktsiakapitali 1 035 tuhande euro võrra 20 692 tuhande euroni ning soe-
tas samas mahus ning hinnaga omaaktsiad.
24.05.2017 toimunud aktsionäride üldkoosolekul kinnitati aktsiaoptsiooni programmi muutused, millega pikendati
optsiooni teostamise perioodi. Optsiooni oli võimalik teostada 15 kuu jooksul alates Nordecon AS-i 2016. aasta ma-
jandusaasta aruande kinnitamisest aktsionäride üldkoosoleku poolt. Samuti muudeti optsiooni teostamise tingimusi
aktsiaoptsiooni väljastamise hetkel juhatusse kuulunud isikutele.
23.05.2018 toimunud aktsionäride üldkoosolek kiitis heaks aktsiaoptsiooni programmi muutused, millega anti Nor-
decon AS-i juhatuse esimehele õigus omandada kuni 200 000 ning juhatuse liikmele kuni 129 500 aktsiat. Optsiooni
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
102/132
on õigus teostada pärast kolmeaastase perioodi möödumist optsioonilepingu sõlmimisest, kuid mitte enne Nor-
decon AS-i 2020. a majandusaasta aruande kinnitamist aktsionäride üldkoosoleku poolt. Optsiooni teostamine on
seotud kontserni EBITDA (alates 6 083 tuhandest eurost kuni 12 167 tuhande euroni) 2020. aastaks seatud eesmär-
giga.
Seisuga 31.12.2020 on realiseeritud ja kehtivuse kaotanud aktsiaoptsioone vastavalt 229 857 ja 800 398 aktsia ula-
tuses ning realiseerimata on aktsiaoptsioone 588 500 aktsia ulatuses.
LISA 25. Segmendiaruanded
Kontserni kõrgeimaks äriotsustajaks on emaettevõtte Nordecon AS-i juhatus. Juhatus jälgib regulaarselt sisemiselt
genereeritud finantsinformatsiooni, et paremini jaotada kontserni ressursse ning hinnata nende kasutamist. Vasta-
valt jälgitavale informatsioonile on identifitseeritud raporteeritavad tegevussegmendid.
Kõrgeima äriotsustaja poolt jälgitavad tegevussegmendid sisaldavad nii äritegevuslikku kui ka geograafilist mõõdet.
Raporteeritavad tegevussegmendid:
• Hoonete ehitus
• Rajatiste ehitus
Raporteeritavad tegevussegmendid hõlmavad ehitusteenuste osutamist vastavalt hoonete (s.h. omaarendused) ja
rajatiste valdkonnas.
Segmendiaruannete koostamine
Segmentide vahelisi tehinguid vaadeldakse kõrgeima äriotsustaja poolt eraldi ning analüüsitakse nende osakaalu
segmendi müügitulus ning vastavad näitajad on segmendiaruandes eristatud. Info suurima kliendi müügitulu osa-
kaalu kohta on toodud lisas 5 alapeatükis „Krediidirisk“.
Kõrgeim äriotsustaja hindab tegevussegmendi toimimist ja nendele jaotatud vara kasutamist läbi tegevussegmendi
kasumi. Tegevussegmendi kasum on segmendi brutokasum, mis ei sisalda olulisi harvaesinevaid kulusid (näiteks
ühekordsed varaobjektide allahindlused). Tegevussegmendi brutokasumile järgnevaid kulusid (sh turundus- ja üld-
halduskulud, intressikulud, tulumaksukulu) ei kasutata kõrgeima äriotsustaja poolt tegevussegmentide tulemuse
hindamiseks.
Kontserni juhtkonna hinnangul toimuvad segmentide vahelised tehingud tavapärastel turutingimustel ning ei erine
oluliselt tingimustest, millega on tehinguid tehtud kolmandate osapooltega.
2020
EUR '000
Lisa
Hooned
Rajatised
Kokku
Müügitulu kokku
228 515
67 733
296 248
Segmentide vaheline müügitulu
0
-591
-591
Müügitulu välistelt klientidelt
28
228 515
67 142
295 657
Segmendi brutokasum
8 327
3 396
11 723
Kulum
-699
-2 177
-2 876
Segmendi vara
99 800
27 772
127 572
Investeeringud põhivarasse
761
1 569
2 330
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
103/132
2019
EUR '000
Lisa
Hooned
Rajatised
Kokku
Müügitulu kokku
170 653
63 325
233 978
Segmentide vaheline müügitulu
-6
-262
-268
Müügitulu välistelt klientidelt
28
170 647
63 063
233 710
Segmendi brutokasum
10 679
2 231
12 910
Kulum
-549
-2 293
-2 842
Segmendi vara
82 735
24 125
106 860
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeerin-
gud
1 219
1 150
2 369
Investeeringud põhivarasse
605
1 645
2 250
Üle 10% müügitulust moodustab valmidusastme põhine müügitulu 2020. aastal Transpordiametilt summas 37 065
tuhat eurot. (2019: Transpordiamet 29 900 ja Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuselt 26 255 tuhat eurot). Müügitulu
Transpordiametilt kajastub rajatiste segmendis ning Riigikaitse Investeeringute Keskuselt kajastub hoonete segmen-
dis.
Hoonete segmendi müügitulu sisaldab kontserni omaarenduste müügitulu aruandeaastal 2 866 tuhat eurot ning
brutokasumit 311 tuhat eurot (2019: vastavalt 6 528 ja 949 tuhat eurot).
Ehituslepingute müügitulu moodustas 2020. aastal kokku 286 709 tuhat eurot (2019: 222 566 tuhat eurot).
Segmentide müügitulu seostamine konsolideeritud müügituluga
EUR '000
2020
2019
Raporteeritavate segmentide müügitulu
296 248
233 978
Segmentidevaheline müügitulu
-591
-268
Raporteeritavate segmentide jagamatu müügitulu
425
361
Konsolideeritud müügitulu
296 082
234 071
Segmendikasumi seostamine äri- ja maksustamiseelse kasumiga
EUR '000
2020
2019
Raporteeritavate segmentide kasum
11 723
12 910
Raporteeritavate segmentide jagamatu kahjum
-727
-1 141
Brutokasum kokku
10 996
11 769
Jagamata kulud:
Turunduskulud
-528
-784
Üldhalduskulud
-7 073
-6 837
Muud äritulud (kulud)
180
122
Ärikasum
3 575
4 270
Finantstulud
2 995
1 277
Finantskulud
-2 678
-1 219
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringute kasum
734
585
Maksustamiseelne kasum
4 626
4 913
Raporteeritavate segmentide jagamatu müügitulu ning kahjum koosneb olulises osas projekteerimis- ja geodeesia
teenustest, mida teostatakse nii hoonete kui ka rajatiste segmentides.
Segmendi vara seostamine koguvaraga
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Raporteeritavate segmentide vara
127 572
106 914
Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud
0
2 369
Segmentide vahelised elimineerimised
0
-54
Raporteeritavate segmentide jagamatu vara
7 503
8 419
Konsolideeritud vara
135 075
117 648
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
104/132
Geograafiline informatsioon
Müügitulu (EUR '000)
2020
2019
Eesti
241 674
213 300
Ukraina
4 283
4 008
Soome
17 359
10 258
Rootsi
32 766
11 060
Segmentide vahelised elimineerimised
0
-4 555
Müügitulu kokku
296 082
234 071
Vara paiknemine* (EUR '000)
2020
2019
Eesti
36 632
37 205
Ukraina
2 025
2 063
Vara kokku
38 657
39 268
* Sisaldab kinnisvarainvesteeringuid, materiaalset ja immateriaalset põhivara.
Müügitulu geograafiliste segmentide lõikes on jaotatud lähtuvalt tellija ja vara paiknemise asukohast.
LISA 26. Lõpetamata ehituslepingud
Lõpetamata ehituslepingute finantsinfo:
Lõpetamata ehituslepingud alates projekti algusest (EUR '000)
31.12.2020
31.12.2019
Lõpetamata ehituse kulud
5 021
130 119
Projektide brutokasum
2 245
8 462
Müügitulu valmidusastme meetodil
7 265
138 581
Esitatud nõuded tellijatele
7 253
138 090
Esitatud nõuete ja valmidusastme meetodil arvestatud tulu erinevus
-12 774
-490
sh nõuded tellijatele (lisa 9)
14 974
6 874
sh võlad tellijatele (lisa 20)
2 200
6 384
Esitatud nõuete ja kohustuste olulisemad muutused
EUR '000
Nõuded
Võlad
tellijatele
tellijatele
Saldo 01.01.2019
8 696
3 874
Aruandeperioodil kajastatud müügitulu, mis sisaldus perioodi algul
võlad tellijatele saldos
-
-3 874
Aruandeperioodil kajastatud nõuded, mis sisaldusid perioodi algul
nõuded tellijatele saldos
-8 657
-
Ülejäänud tekkepõhise tulu ja esitatud arvete vahe
6 835
6 384
Saldo 31.12.2019
6 874
6 384
Lisandunud äriühenduse kaudu
504
228
Aruandeperioodil kajastatud müügitulu, mis sisaldus perioodi algul
võlad tellijatele saldos
-
-6 531
Aruandeperioodil kajastatud nõuded, mis sisaldusid perioodi algul
nõuded tellijatele saldos
-6 427
-
Ülejäänud tekkepõhise tulu ja esitatud arvete vahe
14 023
2 119
Saldo 31.12.2020
14 974
2 200
Aruandeperioodi lõpu seisuga on ehituslepingutega seotud garantiiperioodi aegseid lepingulisi kinnipidamisi 2 117
tuhat eurot (31.12.2019: 763 tuhat eurot) (lisa 9).
Seisuga 31.12.2020 ehituslepingute teostamata tööde portfellist, summas 215 796 tuhat eurot, realiseerub 2021.
aastal 62% ning 2022. aastal 38%.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
105/132
LISA 27. Osalemine ühisettevõtmistes
Kontsern osaleb ühisettevõtmistes, mille aluseks on ühisettevõtmise läbiviimiseks sõlmitud seltsinguleping. Seltsin-
gulepingus on kirjeldatud, millises osas on seltsingu osapooltel õigus ühisettevõtmise käigus tekkinud tulule ja milli-
ses osas peavad nad kandma kulusid. Kuna seltsingulepingute täitmiseks ei ole asutatud äriühinguid, siis ehitustege-
vuse läbiviimiseks kasutusel olev vara, kaasnevad kohustused ning teenitud tulud ja kulud on kajastatud ühisette-
võtja finantsaruannetes vastavalt majandusüksuse printsiibile ning konsolideeritud finantsaruannetes ei ole tehtud
korrigeerimisi ega muid konsolideerimistoiminguid. Kõik ühisettevõtmised on Eestis.
Ühisettevõtmise nimetus
Osalus ühisettevõtmises
Lepingu kogumaht
EUR '000
2020
2019
2020
2019
WOHO äri- ja eluhoone
-
50%
-
12 536
Porto Franco kaubandus- ja ärihoone I etapi betooni tööd
-
50%
-
7 337
HTR kaubandus- ja büroohoone
-
50%
-
4 598
Porto Franco kaubandus- ja ärihoone II etapi betooni tööd
50%
50%
15 878
6 419
Jahu 4/ Suur-Patarei 13 ärihooned
50%
50%
6 549
4 970
Raadimõisa kodu I ja II etapp
50%
50%
7 581
7 592
Pakendikeskuse logistikakeskus
50%
-
5 282
-
LISA 28. Müügitulu
2020
EUR '000
Hooned
Rajatised
Kokku
Müügitulu kliendilepingutest
227 165
67 142
294 307
sh peatöövõtt
211 852
58 088
269 940
alltöövõtt
12 447
4 322
16 769
omaarendus
2 866
0
2 866
teehoole
0
3 332
3 332
Rent
0
1 400
1 400
Muu müügitulu
1 350
0
1 350
sh kinnisvarainvesteeringud
1 350
0
1 350
Müügitulu kokku
228 515
67 142
295 657
2019
EUR '000
Hooned
Rajatised
Kokku
Müügitulu kliendilepingutest
170 643
63 063
233 706
sh peatöövõtt
153 857
51 006
204 863
alltöövõtt
10 258
7 446
17 703
omaarendus
6 528
0
6 528
teehoole
0
3 523
3 523
rent
0
1 089
1 089
Muu müügitulu
4
0
4
sh kinnisvarainvesteeringud
4
0
4
Müügitulu kokku
170 647
63 063
233 710
LISA 29. Müüdud teenuste ja kaupade kulu
EUR '000
2020
2019
Teenus, kaup, materjal
258 920
197 831
Tööjõukulud
23 062
21 496
Kulum (lisa 14)
2 520
2 713
Muud kulud
584
262
Kokku müüdud toodangu kulud
285 086
222 302
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
106/132
Aruandeperioodil töötas kontsernis keskmiselt 708 töötajat (2019: 687 töötajat), seal hulgas oli töölepingu alusel
töötavaid isikuid 673, võlaõigusliku lepingu alusel teenust osutavaid isikuid (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõt-
jad) 16 ning juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeid 19 (2019: vastavalt 663, 6 ja 18).
LISA 30. Üldhalduskulud
EUR '000
2020
2019
Teenus, kaup, materjal
1 947
2 523
Tööjõukulud
3 995
3 717
Kulum (lisa 14, 15)
908
328
Muud kulud
223
269
Kokku üldhalduskulud
7 073
6 837
LISA 31. Muud äritulud ja -kulud
Muud äritulud
EUR '000
Lisa
2020
2019
Kasum materiaalse põhivara müügist
14
199
258
Kinnisvara müügikasum
19
0
Negatiivne firmaväärtus
139
0
Muud äritulud
96
57
Kokku muud äritulud
453
315
Muud ärikulud
EUR '000
Lisa
2020
2019
Materiaalse põhivara müük ja maha kandmine
7
9
Neto kahjum (-kasum) nõuete allahindamisest ja tühistamisest
34
157
63
Kahjum valuutakursi muutustest
48
16
Muud ärikulud
61
105
Kokku muud ärikulud
273
193
LISA 32. Finantstulud ja -kulud
Finantstulud
EUR '000
2020
2019
Intressitulu antud laenudelt
225
225
Kasum sidusettevõtte müügist
2 749
0
Kasum valuutakursi muutustest
1
1 044
Muud finantstulud
20
8
Kokku finantstulud
2 995
1 277
Aruandeperioodi intressitulu antud laenudelt koosneb seotud osapooltele antud laenude intressitulust summas 217
tuhat eurot (2019: 216 tuhat eurot) (lisa 37). Aruandeaasta lõpul müüdi osalus kontserni sidusettevõttes Pigipada
OÜ, tehingust teenitud kasum moodustas 2 749 tuhat eurot.
2019.a kasum valuutakursi muutustest summas 1 044 tuhat eurot koosneb kontserni Ukrainas asuvale tütarettevõt-
tele eurodes antud laenude ümberhindamisest kohalikku valuutasse.
Finantskulud
EUR '000
2020
2019
Intressikulud
1 078
1 002
Kahjum valuutakursi muutustest
1 509
196
Muud finantskulud
91
21
Kokku finantskulud
2 678
1 219
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
107/132
Kontserni Rootsis ja Ukrainas asuvatele tütarettevõttetele eurodes antud laenu ümberhindamisest kohalikku valuu-
tasse saadi kursikahjumit 1 509 tuhat eurot (2019: 196 tuhat eurot), mis kajastub real “Kahjum valuutakursi muutu-
sest”.
LISA 33. Tulumaksukulu
EUR '000
2020
2019
Puhaskasum
4 118
4 149
Tulumaksukulu makstud dividendidelt
-246
-764
Edasilükkunud tulumaksukohustus
-262
0
Maksustamiseelne kasum
4 626
4 913
Tulumaks kasutades emaettevõtte maksumäära
-262
-248
Dividendide tulumaks Eesti äriühingute poolt makstud dividendidelt
-195
-399
Välisriikide ettevõtete tulumaks
-51
-117
Kokku tulumaks
-508
-764
Dividendidelt makstav ettevõtte tulumaks kajastatakse koondkasumiaruandes tulumaksukuluna ning bilansis
edasilükkunud tulumaksukohustusena planeeritava dividendi väljamakse ulatuses. Tulumaksu tasumise kohustus
tekib dividendide väljamaksele järgneva kuu 10. kuupäeval.
Seisuga 31.12.2020 on kajastatud bilansis dividendide edasilükkunud tulumaksukohustus summas 262 tuhat eurot,
tagasiulatuvalt ei ole viga korrigeeritud, kuna mõju on ebaoluline (31.12.2019: 0). 31.12.2020 seisuga on kontserni
tütar- ja sidusettevõtete ajutiste erinevuste summa 20 148 tuhat eurot. 2020. aastal maksid kontserni Eesti tütaret-
tevõtted netodividendidena 1 792 tuhat eurot, millega kaasnes tulumaksukulu 267 tuhat eurot (2019: vastavalt
1 291 tuhat eurot ja 257 tuhat eurot). Kontserni mittekontrollivale osalusele tasutud osa dividendidest moodustas
472 tuhat eurot (2019: 479 tuhat eurot).
LISA 34. Finantsinstrumendid ja finantsriskide juhtimine
Krediidirisk
Maksimaalne krediidirisk aruandeperioodi lõpu seisuga:
EUR '000
Lisa
2020
2019
Raha ja raha ekvivalendid
8
12 576
7 032
Nõuded ostjate vastu
9
32 331
29 141
Garantiinõuded teostusperioodil
9
2 117
763
Nõuded seotud osapoolte vastu
9
494
739
Antud laenud seotud osapooltele
9
8 237
8 015
Muud nõuded
9
530
466
Nõuded tellijatele ehituslepingutest
9
14 974
6 874
Kokku
71 259
53 030
Nõuded kolmandatele osapooltele on tagamata, v.a. V.I. Center TOV antud laen, mille tagatiseks on ettevõttes olev
kinnistu (lisa 9). Kontsern hindab nõuete, mille tähtaeg ei ole saabunud või mis on tähtaja ületanud, kuid ei ole
allahinnatud, krediidiriski, tulenevalt väga väikesest krediidikahjumite määrast, madalaks. Kontserni klientideks on
olulises osas avaliku sektori ettevõtted ning suured äriühingud, kellel on piisav krediidivõime. Krediidiasutustest on
Kontserni põhilisteks koostööpartneriteks Swedbank AS, Luminor Bank AS, SEB Pank AS ja Coop Pank AS. Swedbank
AS’ile ja SEB Pank AS´ile eraldi reitingut ei tehta. Swedbank AS-i emaettevõte Swedbank AB omab Moody´se pikaaja-
list krediidireitingut Aa3. SEB Pank AS-i emaettevõte Skandinaviska Enskilda Banken AB omab Moody’se pikaajalist
krediidireitingut Aa2. Luminor Bank AS omab Moody’se krediidireitingut Ba1. Coop Pank AS-le kinnitati 2020. aastal
Moody´se krediidireiting Baa2.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
108/132
Finantsvara jagunemine geograafilise tekkekoha järgi aruandeperioodi lõpu seisuga:
EUR '000
2020
2019
Eesti
57 665
38 031
Ukraina
9 371
9 678
Rootsi
2 966
2 357
Leedu
4
9
Soome
1 253
2 955
Kokku
71 259
53 030
Ostjate vastu esitatud nõuete ajaline jaotus aruandeperioodi lõpu seisuga ning nendes sisalduvad allahindlused:
31.12.2020
31.12.2019
EUR '000
Nõuded ostjate vastu
Allahindlus
Nõuded ostjate vastu
Allahindlus
Maksetähtaeg pole saabunud
26 971
0
21 917
0
Hilinenud 0-30 päeva
2 121
0
4 657
0
Hilinenud 31-180 päeva
241
0
699
0
Hilinenud üle 180 päeva*
3 151
-153
1 923
-55
Kokku
32 484
-153
29 196
-55
* üle 180 päeva tähtaja ületanud nõudesummasid ei hinnata alla juhul, kui nende tagatiseks on sõlmitud maksegraafikud, mida täidetakse kor-
rektselt või nõuded on tagatud lisatagatistega.
Muutused ebatõenäoliselt laekuvate nõuete saldos aasta jooksul:
EUR '000
2020
2019
Algsaldo
-55
-5
Kahjum nõuete väärtuse langusest
-157
-63
Aruandeaastal lootusetuks tunnistatud nõuded
59
13
Kokku
-153
-55
Netokahjum aruandeperioodi nõuete allahindamisest ja hinnangute muutumisest moodustas 157 tuhat eurot (2019:
63 tuhat eurot) (lisa 31). Allahinnatud nõuded koosnevad mitmest väikesemahulisest nõudest.
Aruandeperioodil tunnistati varem alla hinnatud nõudeid lootusetult laekuvateks 59 tuhande euro väärtuses (2019:
13 tuhat eurot).
Likviidsusrisk
Aruandeperioodi lõpul kehtivate lepingute põhjal tehtavad maksed (sh intressid) finantskohustuste täitmiseks:
EUR '000
31.12.2020
Finantskohustus*
Raamatupida-
misväärtus
Lepingulised
rahavood
Kuni 6
kuud
6-12 kuud
1-2 aastat
Üle 3 aasta
Arvelduskrediit
(lisa 16)
14 354
14 815
12 250
1 696
868
0
Panga- ja muud laenud
(lisa 16)
1 850
1 882
1 882
0
0
0
Rendikohustused (lisa
17)
9 655
10 225
2 107
1 268
3 929
2 922
Võlad hankijatele
(lisa 18)
49 721
49 721
46 533
489
2 699
0
Muud võlad
(lisa 19)
11 814
11 814
11 814
0
0
0
Kokku
87 394
88 457
74 586
3 453
7 496
2922
*
Lepingulised rahavood on leitud aruandeperioodi lõpus kehtivate lepingutingimuste (intressid ja lõppkuupäev) alusel.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
109/132
EUR '000
Kuni 6
kuud
31.12.2019
Finantskohustus*
Raamatupida-
misväärtus
Lepingulised
rahavood
Kuni 6
kuud
6-12 kuud
1-2 aastat
Üle 3 aasta
Arvelduskrediit
(lisa 16)
14 175
14 787
7 534
1 079
6 173
0
Panga- ja muud laenud
(lisa 16)
2 631
2 786
3
0
2 783
0
Rendikohustused (lisa
17)
10 572
11 230
1 564
1 351
5 002
3 313
Võlad hankijatele
(lisa 18)
40 828
40 828
40 044
686
98
0
Muud võlad
(lisa 19)
4 865
4 865
4 688
0
177
0
Kokku
73 071
74 496
53 833
3 116
14 233
3 313
*
Lepingulised rahavood on leitud aruandeperioodi lõpus kehtivate lepingutingimuste (intressid ja lõppkuupäev) alusel.
Kontsern ei eelda kohustuste tähtaegade varasemat täitmist ning erinevust lepingulistest rahavoogudest.
Aruandeperioodi lõpu seisuga kontserni kasutamata arvelduskrediidi limiidid:
• Arvelduskrediit summas 1 457 tuhat eurot, fikseeritud intressimääraga 4,0% aastas;
• Arvelduskrediit summas 289 tuhat eurot, intressimääraga 4,0% aastas;
• Arvelduskrediit summas 173 tuhat eurot, intressimääraga EONIA+6,0% aastas;
• Arvelduskrediit summas 335 tuhat eurot, intressimääraga EONIA+3,1% aastas.
Finantskohustuste jagunemine geograafilise tekkekoha järgi aruandeperioodi lõpu seisuga:
EUR '000
2020
2019
Eesti
80 913
67 467
Ukraina
1 852
2 251
Rootsi
3 769
2 187
Leedu
1
1
Soome
859
495
Kokku
87 394
72 401
Aruandeväliselt kajastatud garantiikohustused
Pangad on väljastanud kontserni eest ehitustegevusega seotud garantiisid summas 40 227 tuhat eurot (2019: 44 397
tuhat eurot) tähtajaga kuni 2025. aasta. Kontserni juhatuse hinnangul on garantiide realiseerumise risk aruandepe-
rioodi lõpu seisuga madal. Aruandeperioodil realiseeriti panga poolt üks väljastatud garantii summas 799 tuhat eu-
rot, võrreldaval 2019. aastal ei ole kontserni vastu realiseeritud ühtegi panga poolt väljastatud garantiid ehitustege-
vusest tulenevate kohustuste mittetäitmise tõttu.
Lühiajaliste finantskohustuste refinantseerimine 2021
Lähtudes 2021. aasta kohta koostatud finantseerimiskavast pikendati 2021. aasta jaanuaris 31.12.2020 seisuga ka-
jastatud lühiajalisi laenukohustusi summas 6 205 tuhat eurot ning 2021. aasta märtsis pikendati veel lühiajalisi lae-
nukohustus summas 5 011 tuhat eurot.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
110/132
Valuutarisk
Aruandeperioodi lõpu seisuga kontserni valuutapositsioon raha ja raha ekvivalentide, nõuete ja kohustuste osas
(toodud summad valuutas):
31.12.2020
'000
EUR
SEK
UAH
Raha ja raha ekvivalendid
12 500
214
1 907
Lühiajalised nõuded
47 964
32 051
52 415
Pikaajalised nõuded
8 654
0
0
Kokku
69 118
32 265
54 322
Lühiajalised kohustused
80 354
39 423
75 978
Pikaajalised kohustused
11 331
0
0
Kokku
91 685
39 423
75 978
Kokku netopositsioon
-22 567
-7 158
-21 656
31.12.2019
'000
EUR
SEK
UAH
Raha ja raha ekvivalendid
6 898
659
1 917
Lühiajalised nõuded
35 007
28 050
44 472
Pikaajalised nõuded
8 435
0
0
Kokku
50 340
28 709
46 389
Lühiajalised kohustused
60 799
36 829
66 722
Pikaajalised kohustused
18 026
0
0
Kokku
78 825
36 829
66 722
Kokku netopositsioon
-28 485
-8 120
-20 333
Aruandeperioodi lõpus kehtinud vahetuskursid euro suhtes:
Kuupäev
Rootsi kroon (SEK)
Ukraina grivna (UAH)
1 euro (EUR)
31.12.2020
10,0343
34,7396
1 euro (EUR)
31.12.2019
10,4468
26,4220
Hinnangute muutuse võimalik mõju
Kontsern on hinnanud mõju aruandeperioodi kasumile ja omakapitalile, kui kontserni arvestusvaluuta euro vahetus-
kurss oleks finantsseisundi aruandes välisvaluutas fikseeritud nõuete ja kohustuste ning raha- ja rahaekvivalentide
suhtes perioodi lõpus tugevam/nõrgem. Analüüs eeldab, et muud võimalikud muutujad jäävad hinnangu andmisel
konstantseks.
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Euro tugevnemine 10%
122
141
Euro nõrgenemine 10%
-149
-172
Intressirisk
Kontserni intressikandvad finantsinstrumendid aruandeperioodi lõpu seisuga:
EUR '000
2020
2019
Fikseeritud intressiga finantsinstrumendid
Finantsvara (antud laenud seotud osapooltele ja juriidilistele isikutele) (lisa 9)
37)
8 237
8 015
Finantskohustused (lisa 16)
5 322
6 241
Netopositsioon kokku
2 915
1 774
Muutuvosa sisaldava intressiga finantsinstrumendid
Finantsvara (Raha ja raha ekvivalendid) (lisa 8)
12 576
7 032
Finantskohustused (sh rendikohustus) (lisa 16, 17)
20 537
21 137
Netopositsioon kokku
-7 961
-14 105
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
111/132
Aruandeperioodi lõpu seisuga intressikandvate kohustuste intressimäärade muutuvosad:
31.12.2020
31.12.2019
3 kuu Euribor
-0,545%
-0,383%
6 kuu Euribor
-0,526%
-0,324%
EONIA
-0,498%
-0,446%
Panga baas
0,275%
0,275%
Hinnangute muutuse võimalik mõju
Intressimäära muutuvosa suurenemine või vähenemine 100 baaspunkti võrra suurendaks või vähendaks finants-
kohustustega seotud tulevaste perioodide intressikulusid summas 213 tuhat eurot (2019: 346 tuhat eurot). Analüüs
eeldab, et muud võimalikud muutujad jäävad hinnangu andmisel konstantseks.
Õiglane väärtus
Finantsinstrumentide õiglane väärtus aruandeperioodi lõpu seisuga võrrelduna raamatupidamisväärtustega:
2020
2019
EUR '000
Raamatupida-
misväärtus
Õiglane
väärtus
Raamatupida-
misväärtus
Õiglane
väärtus
Raha ja raha ekvivalendid (lisa 8)
12 576
12 576
7 032
7 032
Nõuded ostjate vastu (lisa 9)
32 331
32 3331
29 141
29 141
Garantiinõuded teostusperioodil (lisa 9)
2 117
2 117
763
763
Nõuded tellijatele (lisa 9)
14 974
14 974
6 874
6 874
Nõuded seotud osapoolte vastu (lisa 9, 37)
494
494
739
739
Antud laenud seotud osapooltele (lisa 9, 37)
8 237
8 237
8 015
8 015
Muud nõuded (lisa 9)
530
530
466
466
Arvelduskrediit (lisa 16)
-14 354
-14 354
-14 175
-14 175
Panga- ja muud laenud (lisa 16)
-1 850
-1 850
-2 637
-2 637
Rendikohustused (lisa 16, 17)
-9 655
-9 655
-10 572
-10 572
Võlad hankijatele (lisa 18)
-49 206
-49 206
-39 841
-39 841
Võlad seotud osapooltele (lisa 18, 37)
-516
-516
-987
-987
Muud võlad (lisa 19)
-7 534
-7 534
-4 865
-4 865
Lühiajaliste finantsvarade ja finantskohustuste raamatupidamisväärtus ei erine oluliselt nende õiglasest väärtusest.
Seotud osapooltele antud laenude raamatupidamisväärtus tugineb sidusettevõtte kinnistu õiglasele väärtusele ning
seetõttu on nende õiglane väärtus võrdne raamatupidamisväärtusega. Pikaajaliste muutuva intressimääraga vara ja
kohustuste jääkmaksumus on ligilähedane õiglasele väärtusele, kuna intressimäära muutuvosa kajastab muutusi tu-
ruintressides. Panga- ja muud laenud on õiglase väärtuse mõõtmise seisukohalt klassifitseeritud standardi IFRS 13
– Õiglase väärtuse mõõtmise põhimõtetest tulenevalt õiglase väärtuse hindamise tasemele 2. Seotud osapooltele
antud laenud on klassifitseeritud tasemele 3 (lisa 5).
LISA 35. Tingimuslikud kohustused
Tingimuslik tulumaks
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
Kontserni jaotamata kasum
14 543
12 383
Potentsiaalne tulumaksukohustis
-2 728
-2 441
Dividendidena on võimalik välja maksta
11 815
9 942
Maksimaalse tulumaksukohustuse arvestamisel on lähtutud eeldusest, et jaotatavad netodividendid ja nende maks-
misega kaasnev tulumaksukulu kokku ei või ületada jaotuskõlblikku konsolideeritud kasumit aruandeperioodi lõpu
seisuga. Seisuga 31.12.2020 on 2021. aasta võimaliku tulumaksukohustise arvestamisel kasutatud maksumäära
14/86 (võimalikult dividendilt mahus 1/3 2018, 2019 ja 2020. aastal jaotatud maksustatud kasumist) ning maksu-
määra 20/80.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
112/132
Antud garantiid ja antud käendused
Kontserni ettevõtete ehitustegevusest tulenevate kohustuste ja finantskohustuste tagamiseks on väljastatud garan-
tiisid ja käendusi. Pangad on ehitusteenuse tellijatele väljastanud garantiid kommertspandi tagatisel. Väljastatud
garantiid on kuni viieaastase aegumistähtajaga. Käendused on finantsseisundi aruandes mitte kajastatud kohustuste
tagamiseks väljastanud emaettevõte. Kuna garantiide ja antud käenduste realiseerumise tõenäosus on varasemale
praktikale tuginedes väga väike, ei ole nimetatud kohustusi kajastatud finantsseisundi aruandes.
Antud pangagarantiid:
Tellijatele antud pangagarantiid kontserni ettevõtete ehitustegevusest tulenevate kohustuste tagamiseks moodus-
tasid aruandeperioodi lõpu seisuga 40 267 tuhat eurot (31.12.2019: 44 397 tuhat eurot).
Antud käendused:
Seoses tagatavate kohustuste tähtaegade saabumisega ei ole kontsernile aruandeperioodi lõpu seisuga jõusolevaid
käendusi oma sidusettevõtete ja kontserniväliste kolmandate osapoolte kohustuste tagamiseks. Emaettevõte on
käendustega taganud kontserni tütarettevõtete rendilepingutest tulenevaid kohustusi, mis ei kajastu finantsseisundi
aruandes aruandeperioodi lõpu seisuga summas 17 tuhat eurot (31.12.2019: 42 tuhat eurot).
Juhatuse liikmete teenistuslepingute lõppemisel makstavad tasud
Juhatuse liikmete teenistuslepingutest tulenevalt makstakse teenistuslepingu lõppemisel juhatuse liikmele hüvitist
(juhatuse liikmel kuni 6 kordne ja juhatuse esimehel kuni 12 kordne kuu keskmine teenistustasu koos tulemustasu-
dega). Lisaks makstakse teenistuslepingu lõppemise järgselt hüvitist konkurentsikeelu järgimise eest (juhatuse liik-
mel kuni 6 kordne ja juhatuse esimehel kuni 12 kordne kuu keskmine teenistustasu koos tulemustasudega). Tasu
maksmine on põhjendatud konkurentsikeelu rakendamisega juhatuse liikme edasise tegevuse suhtes perioodil, mille
eest hüvitist makstakse. Teenistuslepingu lõppemise ja konkurentskeelu rakendamisel oleks maksimaalne tingimus-
lik kohustus seisuga 31.12.2020 kokku 509 tuhat eurot.
LISA 36. Tagatised ja panditud vara
Finantskohustuste tagamiseks on kontsern seadnud kommertspante vallasvarale ja hüpoteeke kinnistutele ning pan-
tinud tütarettevõtete aktsiaid:
Kommertspandid
Kontserni ema- ja tütarettevõtete poolt seatud kommertspandid vallasvarale moodustasid aruandeperioodi lõpus
47 829 tuhat eurot (31.12.2019: 47 829 tuhat eurot).
Kommertspant sisaldab ettevõtte vallasvara, mis ei ole raha ja raha ekvivalendid, finantsinvesteeringud ega vara,
mida saab koormata teiste pantidega (sh hüpoteek).
Hüpoteegid
Kontserni ema- ja tütarettevõtete poolt kinnisvarale (kinnistud ja hooned) seatud hüpoteekide väärtus aruandepe-
rioodi lõpu seisuga moodustas 17 988 tuhat eurot (31.12.2019: 17 367 tuhat eurot). Hüpoteekide alusvara jaguneb
järgmiste finantsseisundi aruande kirjete vahel:
Finantsseisundi aruande kirje nimetus (EUR '000)
31.12.2020
31.12.2019
Varud
8 583
7 975
Kinnisvarainvesteeringud
639
639
Materiaalne põhivara (maa ja hooned)
780
767
Varakirjete vahel jagamatud hüpoteegid*
7 986
7 986
Kokku
17 988
17 367
*
Hüpoteek on seatud samaaegselt erinevatel kinnistutele, mida raamatupidamises kajastatakse erinevate varakirjete koosseisus.
Aktsiapandid
Laenukohustuste tagatiseks on 2020. ja 2019. aastal AS Tariston (100%) aktsiad.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
113/132
LISA 37. Tehingud seotud osapooltega
Kontsern loeb osapooli seotuks juhul, kui üks osapool omab kas kontrolli teise osapoole üle või olulist mõju (eelda-
takse rohkem kui 20% isiku hääleõigusest) teise osapoole ärilistele otsustele. Seotud osapooled on:
• Nordecon AS-i emaettevõte AS Nordic Contractors ja tema omanikud;
• muud AS Nordic Contractors konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtted;
• Nordeconi kontserni poolt kapitaliosaluse meetodil kajastatud sidus- ja ühisettevõtted;
• Nordecon AS-i juhatuse ja nõukogu liikmed, nende lähisugulased ja nendega seotud ettevõtted;
• olulist mõju omavad eraisikutest omanikud.
Kontserni aruandeperioodi ostu- ja müügitehingud seotud osapooltega:
EUR '000
2020
2019
Tehingute vastaspooled
Ost
Müük
Ost
Müük
AS Nordic Contractors
253
0
291
0
AS Nordic Contractors kontserni ettevõtted
2 147
11
1 344
419
AS Nordic Contractors omanikega seotud ettevõtted
321
0
576
0
Sidusettevõtted
1 201
313
2 677
309
Nõukogu liikmetega seotud ettevõtted
89
0
88
0
Kokku
4 011
324
4 976
728
EUR '000
2020
2019
Aruandeperioodi tehingute sisu
Ost
Müük
Ost
Müük
Ehitusteenuse osutamine
1 201
21
2 677
2
Kauba ost
321
0
1 876
307
Rendi- ja muud teenused
406
11
340
410
Muud tehingud
2 083
292
83
9
Kokku
4 011
324
4 976
728
Kontserni nõuete ja kohustuste saldod seotud osapooltega (lisa 9, 18):
31.12.2020
31.12.2019
EUR '000
Nõuded
Kohustused
Nõuded
Kohustused
AS Nordic Contractors
0
15
0
10
AS Nordic Contractors omanikega seotud ettevõtted
0
58
0
316
AS Nordic Contractors kontserni ettevõtted
492
411
495
660
Sidusettevõtted – nõuded ja kohustused
2
32
244
1
Sidusettevõtted – laenud ja intressid
8 237
0
8 015
0
Kokku
8 731
516
8 754
987
Sidusettevõtete nõuded ja kohustused on seotud tavapärase äritegevusega. Nõuded ja kohustused täidetakse täh-
taegselt.
Seotud osapooltele antud laenud ja kogunenud intressid (lisa 34):
31.12.2020
31.12.2019
EUR '000
Osapoole
kirjeldus
Intress
Va-
luuta
Laen
sh intressi
nõuded
Laen
sh intressi
nõuded
V.I. Center TOV
Sidusettevõte
3,0%
EUR
8 237
1 114
8 015
896
Kokku
8 237
1 114
8 015
896
sh pikaajaline osa (lisa 9)
8 237
1 114
8 015
896
Antud laenult arvestatud intressid olid aruandeperioodil sidusettevõttelt 217 tuhat eurot (2019: 216 tuhat eurot)
(lisa 32). Laenu tagatiseks on seatud hüpoteek maksumusega 7 000 tuhat eurot (lisa 9).
Muud tehingud seotud osapooltega
Aruandeperioodil maksti sponsortoetust Nõmme Erahariduse Sihtasutusele summas 83 tuhat eurot (2019: 83 tuhat
eurot). Tegemist on kontserni nõukogu liikmega seotud sihtasutusega.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
114/132
2020. aastal osteti AS Nordic Contractors kontserni ettevõttelt elamuarenduseks mõeldud kinnistu Tallinnas, aad-
ressil Pikksilma 11. Kinnistu ostuhinnaks oli 2 000 tuhat eurot, millest seisuga 31.12.2020 on tasumata 400 tuhat
eurot.
2020. aastal on kontserni sidusettevõtetelt netodividende saadud 974 tuhat eurot (2019: 483 tuhat eurot). Info
Kontserni poolt makstud dividendide kohta on toodud lisas 22.
Nõukogu ja juhatuse liikmetele arvestatud tasud
Nordecon AS-i nõukogu liikmete teenistustasud moodustasid 2020. aastal 165 tuhat eurot, millele lisandus sotsiaal-
maks 54 tuhat eurot (2019. aastal vastavalt 187 tuhat eurot ja 62 tuhat eurot).
Nordecon AS-i juhatuse liikmete teenistustasud moodustasid 2020. aastal 432 tuhat eurot, millele lisandus sotsiaal-
maks 143 tuhat eurot (2019. aastal vastavalt 480 tuhat eurot ja 158 tuhat eurot).
Informatsioon juhatuse liikmete aktsiaoptsioonide kohta on toodud lisas 24.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
115/132
LISA 38. Emaettevõtte põhiaruanded
Vastavalt Eesti raamatupidamise seadusele tuleb konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisades avaldada
konsolideeriva üksuse (emaettevõte) eraldiseisvad konsolideerimata põhiaruanded. Emaettevõtte põhiaruannete
koostamisel on järgitud samasid arvestuspõhimõtteid, mida on rakendatud konsolideeritud raamatupidamise aas-
taaruande koostamisel, välja arvatud investeeringud tütarettevõtete, ühisettevõtete ja sidusettevõtete aktsiatesse,
mis on kajastatud soetusmaksumuses, millest on maha arvatud vara väärtuse langusest tekkinud allahindlused.
Finantsseisundi aruanne
EUR '000
31.12.2020
31.12.2019
VARA
Käibevara
Raha ja raha ekvivalendid
3 297
3 397
Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
22 311
17 502
Ettemaksed
819
869
Varud
9 877
10 973
Käibevara kokku
36 303
32 741
Põhivara
Tütarettevõtete aktsiad ja osad
7 345
12 118
Sidus- ja ühisettevõtete aktsiad ja osad
0
1 219
Kinnisvarainvesteeringud
4 113
0
Nõuded ostjate vastu ja muud nõuded
21 125
19 483
Materiaalne põhivara
5 350
5 600
Immateriaalne põhivara
12 300
8 308
Põhivara kokku
50 233
46 728
VARA KOKKU
86 536
79 469
KOHUSTUSED
Lühiajalised kohustused
Laenukohustused
13 457
8 913
Võlad hankijatele
23 272
22 296
Maksuvõlad
1 228
1 202
Muud võlad
9 470
6 242
Ettemaksed
5 412
2 942
Eraldised
374
524
Lühiajalised kohustused kokku
53 213
42 119
Pikaajalised kohustused
Laenukohustused
3 961
10 002
Muud pikaajalised võlad
1 514
6
Eraldised
366
455
Pikaajalised kohustused kokku
5 841
10 463
KOHUSTUSED KOKKU
59 054
52 582
OMAKAPITAL
Aktsiakapital
14 378
14 378
Oma aktsiad
-600
-660
Ülekurss*
1 204
1 204
Kohustuslik reservkapital
2 540
2 534
Jaotamata kasum
10 020
9 431
OMAKAPITAL KOKKU
27 482
26 887
KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU
86 536
79 469
* Emaettevõtte finantsseisundi aruannetes kajastatud ülekurss on 569 tuhat eurot suurem, kui on kontserni finantsseisundi aruandes. Emaette-
võtte aruandes on ülekurss kajastatud suuremana seoses tütarettevõtte Nordecon Infra AS ühendamisega 2010. aastal. Tütarettevõtte finants-
seisundi aruandes oli ülekurss tekkinud kontsernisisesest ühise kontrolli all olevate ettevõtete vahelisest äriühendusest. Konsolideeritud finants-
seisundi aruandes on ülekurss summas 569 tuhat eurot eelnimetatud põhjusel elimineeritud.
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
116/132
Koondkasumiaruanne
EUR '000
2020
2019
Müügitulu
138 050
122 041
Müüdud teenuste ja kaupade kulu
-132 804
-115 411
Brutokasum
5 246
6 630
Turunduskulud
-345
-604
Üldhalduskulud
-3 328
-3 618
Muud äritulud
135
104
Muud ärikulud
-113
-49
Ärikasum
1 595
2 463
Finantstulud
1 422
1 628
Finantskulud
-833
-779
Finantstulud ja –kulud kokku
589
849
Maksustamiseelne kasum
2 184
3 312
Tulumaks
0
-248
Puhaskasum
2 184
3 064
Kokku koondkasum
2 184
3 064
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
117/132
Rahavoogude aruanne
EUR '000
2020
2019
Rahavood äritegevusest
Laekumised ostjatelt
5
167 013
142 546
Maksed hankijatele
6
-149 007
-128 275
275 275
Maksed töötajatele ja töötajate eest
-10 486
-7 885
Makstud käibemaks
-4 494
-2 072
Tulumaks
0
-248
Netorahavoog äritegevusest
3 026
4 066
Rahavood investeerimistegevusest
Põhivara soetamine
-95
-308
Põhivara müük
41
151
Tütarettevõtete kapitali sissemaksed
-150
0
Tütarettevõtete soetus
-2
0
Tütarettevõtte soetusega saadud raha
62
0
Antud laenud
-3 001
-359
Antud laenude laekumised
1 644
529
Saadud intressid
186
93
Saadud dividendid
820
1 058
Netorahavoog investeerimistegevusest
-495
1 164
Rahavood finantseerimistegevusest
Saadud laenud
1 189
2 974
Saadud laenude maksed
-2 387
-3 392
Rendimaksed
-825
-672
Makstud intressid
-609
-705
Makstud dividendid
0
-1 889
Aktsiakapitali vähendamine
0
-1 892
Netorahavoog finantseerimistegevusest
-2 632
-5 576
Rahavoog kokku
-101
-346
Raha ja raha ekvivalendid perioodi algul
3 397
3 743
Raha jäägi muutus
-101
-346
Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpul
3 296
3 397
5
Laekumised ostjatelt sisaldab ostjate poolt tasutud käibemaksu
6
Maksed hankijatele sisaldab tasutud käibemaksu
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
118/132
Omakapitali muutuste aruanne
EUR '000
Aktsia-
kapital
Oma
aktsiad
Üle-
kurss
Kohustuslik
reservkapital
Jaotamata ka-
sum/kahjum
Kokku
Saldo seisuga 31.12.2018
16 321
-693
1 186
2 534
8 259
27 607
Perioodi kasum
0
0
0
0
3 064
3 064
Väljamakstud dividendid
0
0
0
0
-1 892
-1 892
Aktsiakapitali vähendamine
-1 943
33
18
0
0
-1 892
Saldo seisuga 31.12.2019
14 378
-660
1 204
2 534
9 431
26 887
Valitseva ja olulise mõju all olevate osa-
luste raamatupidamisväärtus
-
-
-
-
-13 336
Valitseva ja olulise mõju all olevate osa-
luste väärtus arvestatuna kapitaliosaluse
meetodil
-
-
-
-
7 680
Korrigeeritud konsolideerimata
omakapital seisuga 31.12.2019
-
-
-
-
21 231
Saldo seisuga 31.12.2019
14 378
-660
1 204
2 534
9 431
26 887
Perioodi kasum
0
0
0
0
2 184
2 184
Tütarettevõtte osaluse soetamine
0
0
0
6
297
303
Väljakuulutatud dividendid
0
0
0
0
-1 892
-1 892
Saldo seisuga 31.12.2020
14 378
-660
1 204
2 540
10 020
27 482
Valitseva ja olulise mõju all olevate osa-
luste raamatupidamisväärtus
-
-
-
-
-7 345
Valitseva ja olulise mõju all olevate osa-
luste väärtus arvestatuna kapitaliosaluse
meetodil
-
-
-
-
7 985
Korrigeeritud konsolideerimata
omakapital seisuga 31.12.2020
-
-
-
-
28 122
Nordecon – konsolideeritud majandusaasta aruanne 2020
119/132
Kinnitused ja allkirjad 2020. aasta majandusaasta aruandele
Juhatuse kinnitus kontserni raamatupidamise aastaaruandele
Nordecon AS-i juhatus deklareerib oma vastutust kontserni 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande koostamise
eest ja kinnitab, et:
• Kontserni raamatupidamise aastaaruande koostamisel rakendatud põhimõtted on kooskõlas rahvus-
vaheliste finantsaruandluse standarditega (IFRS), nagu need on vastu võetud Euroopa Liidu poolt;
• vastavalt kehtivatele raamatupidamise standarditele koostatud raamatupidamise aastaaruanne annab
õige ja õiglase ülevaate Emaettevõtte ja konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtete kui terviku varast,
kohustustest ja finantsseisundist ja kasumist ning rahavoogudest;
• kõik teadaolevad asjaolud, mis on selgunud aruande kinnitamise kuupäevani (22.04.2021), on konsoli-
deeritud raamatupidamise aruandes nõuetekohaselt arvesse võetud ja esitatud;
• Nordecon AS ja tema tütarettevõtted on jätkuvalt tegutsevad.
Gerd Müller
juhatuse esimees
22.04.2021
Priit Luman
juhatuse liige
22.04.2021
Maret Tambek
juhatuse liige
22.04.2021
Nõukogu:
Nõukogu on juhatuse poolt koostatud majandusaasta aruande, mis koosneb tegevusaruandest ja raamatupidamise
aastaaruandest ning millele on lisatud sõltumatu vandeaudiitori aruanne ja kasumi jaotamise ettepanek, aktsionä-
ride üldkoosolekule esitamiseks heaks kiitnud.
Toomas Luman
nõukogu esimees
28.04.2021
Andri Hõbemägi
nõukogu liige
28.04.2021
Vello Kahro
nõukogu liige
28.04.2021
Sandor Liive
nõukogu liige
28.04.2021
Andre Luman
nõukogu liige
28.04.2021
S
õ
t
u
m
a
t
u
v
a
n
d
e
a
u
d
i
i
t
o
r
i
a
r
u
a
nne
N
o
r
d
e
c
o
n
A
S
-
i
a
kt
s
i
o
n
ä
r
i
d
e
l
e
A
r
u
a
nn
e
k
on
s
o
l
i
d
e
e
r
i
t
ud
r
a
a
m
a
t
u
p
i
d
a
m
i
s
e
a
a
s
t
a
a
r
u
a
n
d
e
a
u
d
i
t
i
k
o
h
t
a
A
rv
a
m
u
s
M
e
i
e
a
r
v
a
t
e
s
k
a
j
a
s
t
a
b
k
a
a
s
a
t
u
d
k
on
s
o
l
i
dee
r
i
t
u
d
r
a
a
m
a
t
u
p
i
d
a
m
i
s
e
a
a
s
t
a
a
r
u
a
n
n
e
k
õ
i
g
i
s
o
l
u
l
i
s
t
e
s
o
s
a
de
s
õ
i
g
l
a
s
e
l
t
N
o
r
de
c
o
n
A
S
-
i
j
a
t
e
m
a
t
ü
t
a
re
tt
e
v
õ
t
e
t
e
(
k
oo
s
n
i
m
e
t
a
t
ud
k
o
n
t
s
e
rn
)
k
o
n
s
o
li
d
e
e
r
i
t
u
d
f
i
n
a
n
t
ss
e
i
s
un
d
i
t
s
e
i
s
u
g
a
3
1
.
d
e
t
s
e
m
be
r
2
02
0
n
i
ng
s
e
l
l
e
l
k
u
up
ä
e
v
a
l
l
õ
ppen
u
d
m
a
j
an
d
u
s
aa
s
t
a
k
o
n
s
o
l
i
d
e
e
r
i
t
ud
f
i
n
a
n
t
s
t
u
l
e
m
u
s
t
j
a
k
o
n
s
o
l
i
dee
r
i
t
u
d
r
a
h
a
v
o
o
g
u
s
i
d
k
o
o
s
k
õ
l
a
s
r
ah
v
u
s
v
a
h
e
li
s
t
e
f
i
n
an
t
s
a
r
ua
n
d
l
u
s
e
s
t
a
n
d
a
r
d
i
t
eg
a
,
n
a
g
u
E
u
r
o
o
p
a
L
i
i
t
on
n
e
e
d
v
a
s
t
u
v
õ
t
nu
d
.
M
i
d
a
m
e
a
u
d
i
t
e
e
r
i
s
i
m
e
O
l
e
m
e
a
u
d
i
t
e
e
r
i
nu
d
l
e
h
e
k
ü
l
g
e
de
l
5
8
k
u
n
i 1
1
8
e
s
i
t
a
t
ud
k
o
n
t
s
e
rn
i
k
o
n
s
o
li
de
e
r
i
t
u
d
r
aa
m
a
t
u
p
i
d
a
m
i
s
e
a
a
s
t
a
a
r
u
a
n
n
e
t
,
m
i
s
s
i
s
a
l
d
a
b
:
•
k
o
n
s
o
li
d
e
e
r
i
t
u
d
f
i
nan
t
s
s
e
i
s
u
n
d
i
a
r
ua
n
ne
t
s
e
i
s
u
g
a
3
1.
d
e
t
s
e
m
be
r
2
0
20
;
•
k
o
n
s
o
li
d
e
e
r
i
t
u
d
k
o
o
n
d
k
a
s
u
m
i
a
r
ua
n
n
e
t
e
e
l
t
o
odu
d
k
uu
p
ä
e
v
a
l l
õp
p
e
n
u
d
m
a
j
a
n
d
u
s
aa
s
t
a
k
o
h
t
a
;
•
k
on
s
o
li
d
e
e
r
i
t
u
d
r
a
h
a
v
o
o
g
u
d
e
a
r
ua
n
n
e
t
e
e
l
t
o
o
d
u
d
k
u
u
p
ä
e
v
a
l
l
õ
ppen
u
d
m
a
j
a
n
d
u
s
aa
s
t
a
k
o
h
t
a
;
•
k
on
s
o
li
dee
r
i
t
u
d
o
m
a
k
a
p
i
t
a
l
i
m
u
u
t
u
s
t
e
a
r
u
a
n
n
e
t
e
e
l
t
oodu
d
k
u
up
ä
e
v
a
l
l
õ
p
pen
ud
m
a
j
an
d
u
s
a
a
s
t
a
k
o
h
t
a
;
j
a
•
k
o
n
s
o
l
i
dee
r
i
t
u
d
r
a
a
m
a
t
u
p
i
d
a
m
i
s
e
a
a
s
t
a
a
r
ua
n
d
e
l
i
s
a
s
i
d
,
m
i
s
s
i
s
a
l
d
a
v
a
d
o
l
u
li
s
t
e
a
r
v
e
s
t
u
s
p
õ
h
i
m
õ
t
e
t
e
k
o
k
k
u
v
õ
t
e
t
n
i
ng
mu
u
d s
e
l
g
i
t
a
v
a
t
i
n
fo
r
m
a
t
s
i
o
o
n
i
.
A
rv
a
m
u
se
a
l
u
s
T
e
o
s
t
a
s
i
m
e o
m
a a
u
d
i
t
i
k
o
o
s
k
õ
l
as
r
ah
v
u
s
v
a
h
e
li
s
t
e
a
u
d
i
t
ee
r
i
m
i
s
e
s
t
a
n
d
a
r
d
i
t
eg
a
(
E
e
s
t
i
)
.
M
e
i
l
e
n
end
e
s
t
a
nda
r
d
i
t
e
g
a
p
a
n
d
u
d
k
o
hu
s
t
u
s
i
o
n
t
ä
i
e
n
d
a
v
a
l
t
k
i
r
j
e
l
d
a
t
u
d
k
ä
e
s
o
l
e
v
a
a
r
u
a
n
d
e
a
l
a
l
õ
i
gu
s
„
V
a
n
d
e
a
u
d
i
i
t
o
r
i
k
o
hu
s
t
u
s
e
d
s
e
o
s
e
s
k
o
n
s
o
l
i
de
e
r
i
t
ud
ra
a
m
a
t
u
p
i
d
a
m
i
s
e
a
a
s
t
a
a
r
uan
d
e
a
u
d
i
t
i
g
a
"
.
U
s
u
m
e
,
e
t
a
ud
i
t
i
t
õe
n
du
s
m
a
t
e
r
j
a
l
,
m
il
l
e
o
l
e
m
e
h
a
n
k
i
nud
,
o
n p
ii
s
a
v
j
a
a
s
j
a
k
o
h
a
n
e
,
e
t
o
ll
a a
l
u
s
e
k
s
m
e
i
e
a
r
v
a
m
u
s
e
l
e
.
S
õ
l
t
u
m
a
t
u
s
M
e
o
l
e
m
e
k
o
n
t
s
e
rn
i
s
t
s
õ
l
t
u
m
a
t
ud
k
o
o
sk
õ
l
a
s
k
u
t
s
e
li
s
t
e a
r
v
e
s
t
u
s
e
k
s
pe
r
t
i
d
e
e
e
t
i
k
a
k
o
o
d
e
k
s
i
g
a
(
E
e
s
t
i
)
(
s
h
s
õ
l
t
u
m
a
t
u
s
e
s
t
a
n
d
a
r
d
i
d
)
,
j
a
o
l
e
m
e
t
ä
i
t
n
u
d
o
m
a
m
u
u
d
ee
t
i
k
a
a
l
a
s
e
d
k
o
h
u
s
t
u
s
e
d
v
a
s
t
a
v
a
l
t
n
e
n
de
l
e
n
õ
ue
t
e
l
e
.
A
u
d
i
t
i
u
l
a
t
u
s
K
un
a
o
l
e
m
e
a
i
n
u
v
a
s
t
u
t
a
v
a
d
o
m
a
a
u
d
i
t
i
a
r
v
a
m
u
s
e
e
e
s
t
,
s
i
i
s
o
l
e
m
e
v
a
s
t
u
t
a
v
a
d
k
a
k
o
n
t
s
e
rn
i
a
u
d
i
t
i
j
u
h
t
i
m
i
s
e
,
j
ä
r
e
l
e
v
a
l
v
e
j
a
t
e
o
s
t
a
m
i
s
e
e
e
s
t.
S
e
o
s
e
s
s
e
il
eg
a
m
ä
ä
r
a
t
l
e
s
i
m
e
k
o
n
t
s
e
rn
i
ü
k
s
u
s
t
e
s
(
k
o
m
pone
n
t
i
d
e
s
)
l
ä
b
i
v
i
i
du
d
t
öö
l
i
i
g
i
l
äh
t
u
v
a
l
t
k
o
n
t
s
e
rn
i
ü
ks
u
s
t
e
s
uu
r
u
s
e
s
t
j
a
/
v
õ
i
r
i
s
k
i
p
r
o
f
ii
l
i
s
t.
K
o
n
t
s
e
rn
i
a
u
d
ii
t
o
r
i
t
e
n
a
m
ä
ä
r
a
t
l
e
s
i
m
e
k
o
n
t
s
e
rn
i
2
4
e
tt
e
v
õ
tt
e
s
t
6
e
tt
e
v
õ
t
e
t
m
ä
r
k
i
m
i
s
v
ä
ä
r
s
e
t
e
k
s
k
o
n
t
s
e
rn
i
ü
ks
u
s
t
e
ks
.
T
ä
i
sm
a
h
u
s
a
u
d
i
t
i
t
eo
s
t
a
s
i
m
e
n
e
l
j
as
k
o
n
t
s
e
rn
i
m
ä
r
k
i
m