2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
0
86
AS PRFoods 2021/2022 majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
2021/2022 MAJANDUSAASTA ARUANNE
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
1
1
Ärinimi AS PRFoods
Registrikood 1150713
Aadress Pärnu mnt 141, Tallinn, Eesti
Telefon +372
452 1470
Koduleht
prfoods.ee
Põhitegevusalad Kalatoodete tootmine ja müük Kalakasvatus
Aruandlusperiood 1. juuli 2021 – 30. juuni 2022
Audiitor KPMG Baltics OÜ
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
2
2
SISUKORD
ETTEVÕTTE TUTVUSTUS ......................................................................................................................................................................................... 3
TEGEVUSARUANNE .................................................................................................................................................................................................. 7
ÜLEVAADE MAJANDUSTEGEVUSEST ................................................................................................................................................................ 7
JUHATUS JA NÕUKOGU ..................................................................................................................................................................................... 16
AKTSIA JA AKTSIONÄRID ................................................................................................................................................................................... 17
VÕLAKIRJAD JA VÕLAKIRJAOMANIKUD ........................................................................................................................................................... 20
ÜHISKONDLIK VASTUTUS .................................................................................................................................................................................. 22
VASTUTUS KESKKONNA EES ............................................................................................................................................................................ 22
HEA ÜHINGUJUHTIMISE TAVA ARUANNE ........................................................................................................................................................ 24
TASUSTAMISARUANNE ...................................................................................................................................................................................... 29
KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE .............................................................................................................................. 31
KONSOLIDEERITUD FINANTSSEISUNDI ARUANNE ........................................................................................................................................ 31
KONSOLIDEERITUD KOONDKASUMIARUANNE .............................................................................................................................................. 32
KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE ............................................................................................................................................ 33
KONSOLIDEERITUD OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE ........................................................................................................................... 34
KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD .............................................................................................................. 35
LISA 1. Ü LDINE INFORMATSIOON ................................................................................................................................................................ 35
LISA 2. A RUANDE KOOSTAMISEL KASUTATUD ARVESTUSPÕHIMÕTTED ........................................................................................................... 35
LISA 3. F INANTSRISKID .............................................................................................................................................................................. 49
LISA 4. J UHTKONNAPOOLSED OTSUSED JA HINNANGUD ................................................................................................................................ 54
LISA 5. R AHA JA RAHA EKVIVALENDID ......................................................................................................................................................... 55
LISA 6. N ÕUDED JA ETTEMAKSED ............................................................................................................................................................... 55
LISA 7. V ARUD .......................................................................................................................................................................................... 56
LISA 8. B IOLOOGILISED VARAD ................................................................................................................................................................... 56
LISA 9. T ÜTARETTEVÕTTED ....................................................................................................................................................................... 58
LISA 10. E DASILÜKKUNUD TULUMAKS ........................................................................................................................................................... 60
LISA 11. M ATERIAALNE PÕHIVARA ................................................................................................................................................................ 61
LISA 12. I MMATERIAALNE PÕHIVARA ............................................................................................................................................................. 62
LISA 13. R ENDILEPINGUD ............................................................................................................................................................................ 63
LISA 14. I NTRESSIKANDVAD KOHUSTUSED .................................................................................................................................................... 64
LISA 15. V ÕLAD JA ETTEMAKSED .................................................................................................................................................................. 67
LISA 16. S IHTFINANTSEERIMINE ................................................................................................................................................................... 68
LISA 17. O MAKAPITAL .................................................................................................................................................................................. 68
LISA 18. S EGMENDIARUANDLUS ................................................................................................................................................................... 69
LISA 19. M ÜÜDUD KAUPADE KULU ................................................................................................................................................................ 71
LISA 20. M ÜÜGI - JA TURUSTUSKULUD ........................................................................................................................................................... 71
LISA 21. Ü LDHALDUSKULUD ......................................................................................................................................................................... 71
LISA 22. T ÖÖJÕUKULUD .............................................................................................................................................................................. 72
LISA 23. M UUD ÄRITULUD JA - KULUD ............................................................................................................................................................ 72
LISA 24. F INANTSTULUD JA – KULUD ............................................................................................................................................................. 72
LISA 25. T ULUMAKSUKULUD ......................................................................................................................................................................... 73
LISA 26. T EHINGUD SEOTUD OSAPOOLTEGA .................................................................................................................................................. 73
LISA 27. S IDUSETTEVÕTJAD ......................................................................................................................................................................... 74
LISA 28. T INGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA VARAD .......................................................................................................................................... 74
LISA 29. T EGEVUSE JÄTKUVUS ..................................................................................................................................................................... 74
LISA 30. B ILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED .............................................................................................................................................. 75
LISA 31. T ÄIENDAVAD ANDMED G RUPI EMAETTEVÕTTE KOHTA ....................................................................................................................... 76
JUHATUSE KINNITUS MAJANDUSAASTA ARUANDELE ...................................................................................................................................... 80
SÕLTUMATU VANDEAUDIITORI ARUANNE .......................................................................................................................................................... 81
KAHJUMI KATMISE ETTEPANEK ............................................................................................................................................................................ 86
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
3
3
ETTEVÕTTE TUTVUSTUS
AS PRFoods (edaspidi “Grupp“) on kala kasvatamise, kalatoodete tootmise ja müügiga tegelev ettevõtte. Ettevõtte aktsiad on alates 5. maist 2010 noteeritud NASDAQ OMX Tallinna börsi põhinimekirjas ja ettevõtte võlakirjad on alates 6. aprillist 2020 noteeritud NASDAQ Tallinn võlakirjade nimekirjas.
AS PRFoods tütarettevõtte Saaremere Kala AS kirjutas 09.02.2022 alla lepingule 100% Heimon Kala Oy aktsiate võõrandamiseks Nordic Fish Oy-le. Heimon Kala Oy aktsiate võõrandamise tehing on lõpule viidud 07.03.2022 ehk Heimon Kala Oy aktsiad on kantud Nordic Fish Oy-le. Samuti on bilansipäevajärgselt müüdud Överumans Fisk AB aktsiad. AS PRFoods võtab edaspidise suuna kalakasvatuse arendamisele Eestis, eesmärgiga saada regiooni suurimaks kalakasvatajaks.
Pärast John Ross Jr. ja Coln Valley Smokery omandamist 2017. aasta suvel on ettevõttel müügikogemus 37 riiki Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning Aasias.
Grupi põhitegevusteks on kalakasvandus ja kalatoodete valmistamine. Ettevõtte toodete põhivalikus on lõhe- ja vikerforellitooted. Ligi 2/3 vikerforelli töötlemisel tarbitavast kalast kasvatatakse oma kalakasvandustes Rootsi järvedes ja Saaremaa rannikuvetes Eestis, mis tagab kala kõrge kvaliteedi ja kindlad tarned. Ülejäänud vajamineva toorkala ostab Grupp valdavalt Norrast ja Taanist. Kalatoodete valmistamine toimub kahes moodsas tehases, mis asuvad Saaremaal (Eesti) ning Aberdeenis (Suurbritannia).
Grupi ettevõtete tooteid müüme tunnustatud brändidena meie tegutsemisriikides ja peamine fookus on kõrgema lisandväärtusega premium -toodetel, läbi mille suurendada ettevõtte kasumlikkust.
AS PRFoods plaanib käesoleval aastal kasutusele võtta uue kaubamärgi, mis rõhutab meie Saaremaa päritolu. Töötleme oma tehastes kõige rohkem vikerforelli ja lõhet, väiksemates kogustes ka siiga, ahvenat, koha, rääbist, räime ning heeringat. Hoiame kala alati aukohal – seda nii kasvatades kui töödeldes – seetõttu kasvatame enamuse oma punasest kalast ise ning suitsutame kala traditsioonilisel meetodil lepahakkega. Kuna meie tootevalik on üsna lai, siis sealt leiab meelepärast kogu perele – Eesti Parima Kalatoote tiitli pälvinud õrnalt soolatud forelliviilud, laste lemmikud forellikotletid või pidulikumaks puhuks forellimarja.
Grupp tegutseb aktiivselt uute toodete väljatöötamisega, muuhulgas, et avada uusi eksportturge.
TOOTMISE JA MÜÜGI GEOGRAAFIA
Kasvatus Rootsi Eesti
Toorkala ost Rootsi Norra Taani
Tootmine Eesti Suurbritannia
Müük Suurbritannia Eesti
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
4
4
MISSIOON
PRFoods toodab erinevaid maitsvaid, tervislikke ja uuenduslikke kalatooteid. Oma kõrgkvaliteetsete toodetega oleme usaldusväärne partner nii lõpptarbijaile kui ka kauplustele. PRFoods on hooliv ja innovaatiline, sotsiaalselt vastutustundlik ja kaasaegne. Meile on väga oluline keskkonnasõbralikkus - uuenduslike pakendiliinide ja -materjalide ning taastuvenergia lahendustega üritame minimeerida oma jalajälge keskkonnale.
VISIOON
Soovime olla parim ja tuntuim keskkonnasõbralikult kasvatatud toorkala vahendaja ja maitsvate kalatoodete tootja ja müüja Suurbritannia ja Baltikumi turul ning kõrge lisandväärtusega premium kalatoodete müüja ülemaailmselt.
STRATEEGIA JA EESMÄRGID
● Olla kolme juhtiva kaubamärgi seas oma turgudel ja olla globaalselt tunnustatud premium mereandide bränd.
● Saavutada EBITDA marginaal vähemalt 7%.
● Jagada dividendideks kuni 30% iga-aastasest puhaskasumist.
TUGEVUSED
● Kindel siht - eesmärgistatult arenev organisatsioon ja kompetentsed töötajad.
● Tuntus - juhtivad kaubamärgid Skandinaavias, Baltikumis ja Suurbritannias.
● Ajalugu ja kogemused - meie tooted on Soome ja Suurbritannia turul tuntud olnud rohkem kui 30 aastat.
● Jätkusuutlikkus - geograafiliselt sobiv ulatus ning mitmekesine ja arenev tooteportfell.
RISKID
● Põhitoorainete hinnavolatiilsus.
● Bioloogiliste varadega seotud riskid.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
5
5
GRUPI STRUKTUUR SEISUGA 30.06.202 2
AS PRFoods omab lisaks 20%-list osalust ettevõttes AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskus.
AS-i PRFoods tütarettevõtja Saaremere Kala AS-i ja Nordic Fish Oy vahel 09.02.2022 sõlmitud Heimon Kala Oy 100% aktsiate võõrandamise leping on lõpule viidud 07.03.2022.
Grupi olulisimad kaubamärgid on „PRFoods“ ja „John Ross Jr Aberdeen“.
1) Grupp Avamere Kalakasvatus OÜ’d ei konsolideeri, kuna ei oma sidusettevõtja üle ei valitsevat ega olulist mõju 2) 64% Coln Valley Smokery Ltd osadest on JRJ & PRF Ltd omanduses ja 36% on John Ross Jr (Aberdeen) Ltd omanduses 3) Alates 01.04.2022 jätkas Osaühing Heimon Kala oma tegevust ärinime Saare Kala Tootmine OÜ all 4) Saaremere Kala AS omandas 15% valdusühingu JRJ & PRF Limited aktsiatest 5) Saaremere Kala AS omandas 100% Överumans Fisk AB aktsiatest
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
6
6
JUHATUSE TEGEVUSARUANNE
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
7
7
TEGEVUSARUANNE
ÜLEVAADE MAJANDUSTEGEVUSEST
JUHTKONNA KOMMENTAAR
2021/2022 majandusaasta tõi kaasa suuremad muutused ettevõtte struktuuris. Võõrandati püsivalt kahjumlik Soome üksus, Heimon Kala Oy. Sellega seoses kandis PRFoods erakordset kahjumit 2,3 miljonit eurot.
Peale majandusaasta lõppu võõrandati ka Överumans Fisk AB. Grupi struktuur on peale äriüksuste võõrandamist järgmine: 100% Saaremere Kala AS (100% Saare Kala Tootmine OÜ (endine Heimon Kala Eesti OÜ), JRJ& PRF UK Ltd (John Ross Jr ja Coln Valley haldusfirma)) , sidusettevõte Redstorm OÜ.
Lisaks on Saaremere Kala AS taotlenud kalakasvatuse lubasid Saaremaal ja Hiiumaal ning antud lubade saamisel moodustatakse uus äriühing nende kasutuselevõtuks.
Grupi müügistruktuur muutus samuti peale Heimon Kala Oy võõrandamist, Soome müük jätkub allhanke korras Kalaneuvos Oy kaudu.
Ettevõtte laenukoormus on vähenenud oluliselt peale äriüksuste müüki. Alles jäävad võlakohustused on seotud Maaelu Sihtasutuse kahe laenuga ning võlakirjadega. Kõik ülejäänud laenulepingud kolmandate osapooltega on lõpetatud.
Ettevõtte jätkusuutlikkus on tagatud paranenud majandustulemustega. Alanud majandusaastal on juba kasumlik nii UK üksus kui kalakasvatus. Eestis toimuv kalatöötlemise tulemused on samad, mis eelmine aasta samal ajal, kuid seoses oluliselt vähenenud kulubaasiga, eeldame kasumlikkuse taastumist ka Saare Kala Tootmine OÜ-s.
PRFoods võib võõrandada täiendavalt olulisi varasid, tagamaks võlakohustuste lunastamist seoses muutunud majandustegevusega.
Eesti kalakasvatuste osa väljaarendamine peaks tagama pikaajalise kasumlikkuse grupile, mis võimaldab ka olemasoleva struktuuriga teenindada laenukoormust.
Grupp on hästi kaitstud ka inflatsioonilise surve vastu. Kulude kasv on suudetud suures mahus edasi kanda lõpptoodete hinda. Samuti kasutab ettevõte taastuvenergiat , mis osaliselt võimaldab olla Eesti üksusel sõltumatu energiakandjate hindadest. Samuti on väga energiaefektiivne kalakasvatus, kuna puudub vajadus väliste energiakandjate kasutamiseks meres asuvate sumpade käitlemisel.
Tööjõu osas on vähendatud oluliselt üldkulusid, mis vastab tegelikele vajadustele. Jätkame kulude kokkuhoiu programmi, kuid samuti on suur prioriteet taastada just Eesti tehase toodete müügikasv – tingituna kallinenud hindadest on väga olulisel määral vähenenud nõudlus lõpptoodete järgi Eestis ja Soomes. Samas näeme paremaid tulemusi ekspordis. 2022/2023 aastal töötame välja UK ja Eesti toodete ühisportfelle ning konsolideeritud müügipakkumisi, mis senini ei realiseerunud kuna vanasti oli Soome ja Eesti fookus private label toodetel.
PRFoods on täna Eesti ainuke kalakasvataja meres. Mere kalakasvatuste rajamine Eestis on riigi toiduturvalisuse ja keskkonnasäästlikkuse seisukohalt väga olulised. Seda näeb ette ka Eesti riigi põllumajandus strateegia. Sinimajandus aitab oluliselt vähendada toidutootmise ja tarbimise keskkonnakoormust ning tagab toidu julgeoleku kogu riigi vaates. Samuti on sellel väga oluline mõju kõrgepalgaliste ja kvalifitseeritud töökohtade loomisel regionaalselt.
Lugupidamisega,
Indrek Kasela
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
8
8
GRUPI VÕTMENÄITAJAD
VÕTMENÄITAJAD *
KASUMIARUANNE mln EUR (kui pole näidatud teisiti)
Valem / selgitus
2021/ 2022
2020/ 2021
2019/ 2020
2018/ 2019
2017/2018
Müügitulu
Müügitulu
42,1
58,7
78,3
85,7
94,9
Brutokasum
Müügitulu – müüdud kaupade kulu
3,1
5,0
9,6
11,9
13,2
EBITDA äritegevusest**
Kasum (Kahjum) enne ühekordseid tulusid-kulusid ja biovarade ümberhindlust
-1,7
-1,2
2,8
4,0
6,0
EBITDA
Kasum (Kahjum) enne finantstulusid ja -kulusid, maksukulusid ning põhivara kulumi- ja väärtuse langust
-2,1
-1,3
1,9
1,7
4,4
Ärikasum (-kahjum)
Kasum (Kahjum) enne finantstulusid ja -kulusid, maksukulusid
-4,2
-3,9
-0,7
-0,5
2,3
EBT
Kasum (-kahjum) enne tulumaksu
-7,7
-5,0
-1,8
-1,2
1,4
Puhaskasum (-kahjum)
-7,7
-5,2
-1,9
-1,5
1,0
Brutomarginaal
Brutokasum / Müügitulu
7,4%
8,5%
12,2%
13,9%
13,9%
Äritegevuse EBITDA marginaal
EBITDA äritegevusest / Müügitulu
-4,1%
-2,1%
3,5%
4,7%
6,3%
EBITDA marginaal
EBITDA / Müügitulu
-5,1%
-2,1%
2,4%
2,0%
4,7%
Ärikasumi marginaal
Ärikasum (-kahjum) / Müügitulu
-9,9%
-6,6%
-0,9%
-0,5%
2,5%
EBT marginaal
EBT / Müügitulu
-18,3%
-8,5%
-2,2%
-1,4%
1,5%
Netomarginaal
Puhaskasum (-kahjum) / Müügitulu
-18,2%
-8,8%
-2,4%
-1,7%
1,1%
Tegevuskulude suhtarv
Tegevuskulud / Müügitulu
17,1%
16,1%
13,4%
12,5%
10,5%
BILANSS
mln EUR (kui pole näidatud teisiti)
Valem / selgitus
30.06.2022
30.06.2021
30.06.2020
30.06.2019
30.06.2018
Netovõlgnevus
Lühiajal. võlakohustused + Pikaajal. võlakohustused – Raha
24,7
22,4
20,7
20,5
18,1
Omakapital
8,6
15,8
19,8
21,9
23,3
Käibekapital
Käibevara – Lühiajal. kohustused
-2,7
-3,2
-4,0
-3,1
2,8
Varad
39,4
55,6
57,1
62,5
65,5
Likviidsuskordaja
Käibevara / Lühiajal. kohustused
0,8x
0,8x
0,8x
0,9x
1,1x
Omakapitali suhtarv
Omakapital / Varad
21,7%
28,4%
34,7%
35,0%
35,6%
Finantsvõimendus
Netovõlg / (Omakapital + Netovõlg)
74.3%
58,7%
51,1%
48,3%
43,7%
Võlakordaja
Kohustused / Kogukapital
0,8x
0,7x
0,7x
0,7x
0,6x
Netovõlg/EBITDA äritegevusest
Netovõlg / EBITDA äritegevusest
-14,5x
-17,9x
7,5x
5,1x
3,0x
Omakapitali tootlus
Puhaskasum (-kahjum) / Keskmine omakapital
-63,0%
-29,0%
-9,1%
-6,5%
4,3%
Varade tootlus
Puhaskasum (-kahjum) / Keskmine varade maht
-16.1%
-9,2%
-3,2%
-2,3%
2,0%
* konsolideeriv üksus on ainult valdusfirma ning moodustab ebaolulise osa Grupist, mistõttu konsolideeriva üksuse suhtarve pole välja toodud
** enne ühekordseid tulusid-kulusid ja biovarade ümberhindlust
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
9
9
MÜÜGITULU
Grupi 2021/2022. majandusaasta müügikäive oli 42,1 miljonit eurot ja võrreldes eelmise majandusaastaga langes käive 16,6 miljonit eurot ehk 28,2%.
Grupi suurimaks turuks on läbi aastate olnud Soome , kus Grupi müük majandusaastal moodustas 49,2% kogumüügist. Alates Suurbritannia kalaettevõtete soetamisest 2017. aastal on Grupi teiseks suurimaks turuks Suurbritannia, mille müük moodustab juba üle 35% Grupi kogumüügist. Eesti, suuruselt kolmanda turu osakaal võrreldes eelmise majandusaastaga on tõusnud ligi 13%-le Grupi kogumüügist.
GEOGRAAFILISED PIIRKONNAD
mln EUR
2021/2022
Osakaal, %
2020/2021
Osakaal, %
Muutus, mln EUR
Muutus, %
Mõju
Soome
20,7
49.2%
37,7
64,3%
-17
-45.1%
▼
Suurbritannia
14,9
35.4%
9,0
15,3%
5.9
65.6%
▲
Eesti
5,3
12.6%
3,9
6,7%
1.4
35.9%
▲
Muud regioonid
1,2
2.8%
8,1
13,7%
-6.9
-85.2%
▼
Kokku
42,1
100,0%
58,7
100,0%
-16.6
-28.8%
▼
Soome müügikäive oli majandusaastal 20,7 miljonit eurot ning vähenemine ligi 45% ulatuses on tingitud Soomes tegutseva tütarettevõtte müügist veebruaris 2022.
Suurbritannia müügikäive oli majandusaastal 14,9 miljonit eurot, suurenemine oli 65,6% võrreldes 9 miljoni euroga eelmisel majandusaastal. Suurbritannia käibe osakaal moodustas 2021/2022. majandusaastal kogukäibest 35,4% (2020/2021: 15,3% kogukäibest).
Eesti müügikäive oli majandusaastal 5,3 miljonit eurot, suurenedes 35,9% võrreldes 3,9 miljoni euroga eelmisel majandusaastal. Eesti käibe osakaal moodustas majandusaastal kogukäibest 12,6% (2020/2021: 6,7% kogukäibest).
Müük muudesse riikidesse oli majandusaastal 1,2 miljonit eurot ja see moodustas 2,8% kogukäibest (2020/2021: 8,1 miljonit eurot, osakaal 13,7% kogukäibest).
Grupi peamised tootesegmendid on kuum- ja külmsuitsutooted ja värske kala ja kalafilee, mis moodustavad enamiku müügikäibest, muude kalatoodete müük jääb alla 15%. Kliendisegmentidest moodustab üle 50% osa jaeketid, millele järgneb hulgimüük, HoReCa ja muu.
SUURBRITANNIA
49,2%
12,6%
35,4%
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
10
10
KULUD
2021/2022
2020/2021
Muutus
2021/2022
2020/2021
Muutus
mln EUR
mln EUR
mln EUR
Mõju
% käibest
% käibest
%-punkt
Mõj u
Käive
42,12
58,69
-16,57
▼
100,00%
100,00%
Müüdud kaupade kulu
-38,99
-53,73
14,74
▲
92,57%
91,55%
1.02%
▼
materjalid tootmises ja müüdud kaupade kulu
-28,24
-40,29
12,05
▲
67,05%
68,65%
-1,60%
▲
tööjõukulud
-5,82
-6,13
0,31
▲
13,82%
10,44%
3,38%
▼
amortisatsioon
-1,56
-2,17
0,61
▲
3,70%
3,69%
0,01%
▼
muu müüdud kaupade kulu
-3,37
-5,14
1.77
▲
8,00%
8,77%
-0,77%
▲
Tegevuskulud
-7,21
-9,47
2,26
▲
17,12%
16,13%
0,99%
▼
tööjõukulud
-2,74
-3,14
0,40
▲
6,51%
5,35%
1,16%
▼
transpordi- ja logistikateenused
-2,63
-3,22
0,59
▲
6,24%
5,49%
0,75%
▼
amortisatsioon
-0.39
-0,46
0,07
▲
0,93%
0,78%
0,15%
▼
reklaam, turundus ja tootearendus
-0,22
-0,33
0,11
▲
0,52%
0,56%
-0,04%
▲
muud tegevuskulud
-1,23
-2,32
1,09
▲
2,92%
3,95%
-1,03%
▲
Muud äritulud/-kulud
0,31
0,31
0
0,74%
0,53%
0,21%
▲
Finantstulud/-kulud
-3,54
-1,09
-2,45
▼
8,40%
-1,85%
10,25%
▼
MÜÜDUD KAUPADE KULU
Müüdud kaupade kulu 2021/2022. majandusaastal oli 38,99 miljonit eurot ja moodustas 92,57% müügikäibest (2020/2021: 53,7 miljonit eurot, 91,55% käibest). Müüdud kaupade kulud vähenesid võrreldes eelmise majandusaastaga 14,74 miljoni euro võrra.
Kulugrupi „materjalid tootmises ja müüdud kaupade kulu“ 28,24 miljoni euro (2020/2021: 40,29 miljonit eurot) suurusest summast suurima osa (ca 75%) moodustavad kulud toorainele (toorkala). Ülejäänud osa moodustavad peamiselt pakendite ning kalade söödakulud.
Tootmistööliste ja kalakasvanduste personali palgakulu summas 5,82 miljonit eurot moodustas käibest 13,82% (2020/2021: 6,1 miljonit eurot, 10,4% käibest).
Muu müüdud kaupade kulu oli 3,37 miljonit eurot ja selle osakaal müügikäibest oli 8% (2020/2021: 5,1 miljonit eurot, 8,8% käibest). Muu müüdud kaupade kulu sisaldab kulutusi sooja- ja elektrienergiale, rendile, kommunaalkuludele ning kalakasvatuse ja -tootmisega seotud abitegevuskulusid.
TEGEVUSKULUD
Tegevuskulud oli 7,2 miljonit eurot ja moodustasid 17,12% müügikäibest (2020/2021: 9,5 miljonit eurot, 16,1% käibest) kahanedes 2,3 miljonit eurot võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.
Tegevuskuludest suurima osakaaluga on transpordi- ja logistikateenused 2,6 miljonit eurot (2020/2021: 3,2 miljonit eurot) ning tööjõukulud 2,7 miljonit eurot (2020/2021: 3,1 miljonit eurot).
KASUMLIKKUS
Grupi 2021/2022. majandusaasta brutokasum oli 3,1 miljonit eurot e 1,9 miljonit eurot vähem kui eelmisel majandusaastal (2020/2021: 5,0 miljonit eurot). EBITDA äritegevusest enne ühekordseid tulusid ja kulusid ning bioloogiste varade ümberhindlust oli -2,1 miljonit eurot e 0,9 miljonit eurot vähem kui eelmisel majandusaastal (2020/2021: -1,2 miljonit eurot). Majandusaasta EBITDA oli -2,5 miljonit eurot e 1,2 miljonit eurot vähem kui eelmisel majandusaastal (2020/2021: -1,3 miljonit eurot).
Majandusaastal oli biovarade ümberhindluse mõju EBITDAle -0,4 miljonit eurot (2020/2021: 0,3 miljonit eurot).
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
11
11
2021/2022. majandusaasta ärikahjum oli 4,2 miljonit eurot (2020/2021: 3,9 miljonit eurot) ja puhaskahjum oli 7,7 miljonit eurot (2020/2021: 5,2 miljonit eurot).
Ärikasumi marginaal majandusaastal oli -10,0% (2020/2021: -6,6%) ja puhaskasumi marginaal -18,3% (2020/2021: -8,8%).
FINANTSSEISUNDI ARUANNE
Grupi konsolideeritud bilansimaht oli 30.06.2022 seisuga 39,4 miljonit eurot. Aasta varem sama perioodi lõpus s.o seisuga 30.06.2021 oli bilansimaht 55,6 miljonit eurot.
Grupi käibevarade maht oli 30.06.2022 seisuga 8,4 miljonit eurot (30.06.2021: 16,5 miljonit eurot). Grupi põhivarad olid kokku 31,0 miljonit eurot (30.06.2021: 39,1 miljonit eurot).
Lühiajalised kohustused olid 30.06.2022 seisuga 11,1 miljonit eurot (30.06.2021: 19,7 miljonit eurot). Pikaajalised kohustused kokku olid 19,8 miljonit eurot (30.06.2021: 20,2 miljonit eurot). PRFoods omakapital oli 8,6 miljonit eurot (30.06.2021: 15,8 miljonit eurot).
Majandusaasta lõpus oli Grupil rahalisi vahendeid 0,1 miljonit eurot e 0,3% bilansimahust (30.06.2021: 2,5 miljonit eurot, 4,5% bilansimahust).
Nõuded ja ettemaksed olid seisuga 30.06.2022 3,1 miljonit eurot võrrelduna seisuga 30.06.2021, mil nõuded ja ettemaksed olid 3,5 miljonit eurot.
Varud olid majandusaasta lõpu seisuga 2,2 miljonit eurot, kahanedes eelmise majandusaasta lõpuga võrreldes 3,5 miljonit eurot ehk tasemelt 5,7 miljonit eurot.
Bioloogilised varad olid 30.06.2022 seisuga 3,0 miljonit eurot (30.06.2021: 4,8 miljonit eurot), kahanedes eelmise majandusaasta lõpuga võrreldes 1,8 miljoni euro võrra. Biomassi maht oli 30.06.2022 seisuga 441 tonni (30.06.2021: 846 tonni), mis on 405 tonni võrra vähem võrreldes eelmise majandusaasta lõpuga.
Grupi materiaalne põhivara oli majandusaasta lõpu seisuga 8,9 miljonit eurot (30.06.2021: 15,3 miljonit eurot) ja immateriaalne vara 21,8 miljonit eurot (30.06.2021: 23,5 miljonit eurot). Materiaalne põhivara kahanes 6,4 miljonit eurot ja immateriaalne kasvas 1,7 miljonit eurot.
Grupi lühiajalised intressikandvad kohustused olid 30.06.2022 seisuga 7,1 miljonit eurot (30.06.2021: 7,3 miljonit eurot), kahanedes aastaga 0,2 miljonit eurot.
Võlad ja ettemaksed olid seisuga 30.06.2022 kokku 4,0 miljonit eurot (30.06.2021: 12,1 miljonit eurot), kahanedes eelmise aasta sama perioodiga võrrelduna kokku 8,1 miljoni euro võrra.
Pikaajalised intressikandvad kohustused olid majandusaasta lõpu seisuga 17,7 miljonit eurot (30.06.2021: 17,6 miljonit eurot) kasvades majandusaastate võrdluses 0,1 miljonit eurot.
Seisuga 30.06.2022 oli ettevõtte registreeritud aktsiakapital 7,7 miljonit eurot (30.06.2021: 7,7 miljonit eurot).
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
12
12
RAHAVOOD
PRFoodsi raha ja ekvivalendid olid 2021/2022. majandusaasta alguses 2,5 miljonit eurot ja lõpus 0,1 miljonit eurot, majandusaasta rahavoog oli -2,2 miljonit eurot. Eelmisel majandusaastal samal perioodil oli rahavoog 0,2 miljonit eurot.
Rahavoog äritegevusest 2021/2022. majandusaastal oli +0,9 miljonit eurot ja +2,0 miljonit eurot eelmisel majandusaastal. Investeerimistegevuse rahavoog oli majandusaastal -2,8 miljonit eurot ja eelmisel majandusaastal -1,2 miljonit eurot. Majandusaasta finantseerimistegevuse rahavoog oli -0,4 miljonit eurot võrreldes -0,6 miljoni euroga eelmisel majandusaastal.
RAHAVOO MUUTUS 2021/2022 VÕRRELDES 2020/2021
PERSONAL
Majandusaasta keskmine töötajate arv oli 245 võrrelduna eelmise majandusaasta keskmise töötajate arvuga 281. Grupi tööjõukulud kahanesid 9,3-lt miljonilt eurolt 2020/2021. majandusaastal 8,5-le miljonile eurole 2021/2022. majandusaastal. Kuu keskmine tööjõukulu töötaja kohta moodustas 2,88 tuhat eurot ning kasvas 4,7% võrreldes 2020/2021 majandusaastaga.
2021/2022
2020/2021
2019/2020
2018/2019
2017/2018
Keskmine töötajate arv
245
281
318
361
368
Soome
81
79
81
92
92
Eesti
80
86
106
127
134
Suurbritannia
100
100
113
121
117
Rootsi
11
16
18
21
25
Tööjõukulud, tuh EUR
8 459
9 266
10 589
10 857
10 415
Kuu keskmine tööjõukulu töötaja kohta, tuh EUR
2,88
2,75
2,77
2,50
2,36
KALAKASVATUS
Grupi konkurentsieeliseks on vertikaalne integratsioon – kalakasvatus, tootmine ja müük. Ligikaudu 2/3 Grupi vikerforelli toorainest tuleb grupile kuuluvatest kalakasvandustest Rootsi järvedes ja Saaremaa rannikuvetes Eestis, mis tagab kiired ja usaldusväärsed tarned.
Vertikaalne integratsioon võimaldab grupil vähendada kulutusi teatud kalakasvatuse etappidel ja ka suurendada kontrolli kalatöötlemise ja turustamise osas. Kala puhul tuleb arvestada, et tegemist on elusorganismiga ja seetõttu on vajalik tehnoloogilises protsessis toodangu kvaliteedi tagamiseks pöörata suurt tähelepanu toote kogu elutsükli jälgimisele. Lisaks kulude optimeerimisele võimaldab vertikaalne integreerumine vähendada riske kalakasvatuses, mis võivad tekkida sööda või asustusmaterjali halvast kvaliteedist ning tagada töötlemiseks vajaliku tooraine mahu ja hinna stabiilsuse.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
13
13
KALA TURUHIND
Kalasektor on äärmiselt sõltuv toorkala kättesaadavusest ja kala hinnast. Suurtootjad fikseerivad tootmisplaanid kolmeks aastaks ette, kuna lühiajalisemalt on kalakasvatuses tootmistsüklit keeruline ja kallis turuvajadustest lähtuvalt kohandada. Seetõttu on kalapakkumine maailmaturul lühiajaliselt suhteliselt jäik, samas turunõudlus nihkub mõnevõrra sõltuvalt hooajast. Pakkumise ja nõudluse pideva muutumise tõttu on toorkala hind pidevas muutumises. Täiendav mõju hindade amplituudile ja ettearvamatusele on kauba tarneahelate muutusel seoses viimastel kuudel äriprotsesse oluliselt mõjutanud viiruspuhanguga. Grupp tasakaalustab väliskeskkonna mõju ja kala hinna volatiilsust muudatuste kaudu ettevõtte tootmis- ja müügistrateegias.
KALA TURUHIND PERIOODI LÕPUS
Grupp jälgib lõhe ja vikerforelli turuhindu: lõhehindu Nasdaqi kauplemiskeskkonnast ja vikerforellihindu Akvafakta (Norra kalatööstusettevõtteid koondav ühing) kokkuvõtetest.
EUR/kg
30.06.2022
30.06.2021
30.06.22 vs 30.06.21
30.06.2020
30.06.22 vs 30.06.20
30.06.2019
30.06.22 vs 30.06.19
Lõhe
9,44
5,63
67,7%
5,31
77,8%
5,74
64,5%
Vikerforell
9,71
5,52
75,9%
4,36
122,7%
5,76
68,4%
Aruandeperioodi lõpu seisuga on lõhe turuhind võrreldes aastatagusega tõusnud 67,7% ja vikerforelli hind tõusnud 75,9%. Kahe aasta taguse hinnaga võrreldes on lõhe hind tõusnud 77,8% ja forell läinud kallimaks 122,7%. Võrreldes perioodi lõpu hinda kolm aastat tagasi on lõhe hind tõusnud 64,5% ja forelli hind tõusnud 68,4%.
Överumans Fisk AB kalakasvandus Rootsis
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
14
14
Allolevad tabelid illustreerivad lõhe ja vikerforelli keskmisi hindu nädalate lõikes finantsaastast 2016/2017.
NORRA LÕHE EKSPORDIHIND
NORRA VIKERFORELLI EKSPORDIHIND
P ERIOODI KESKMINE KALA TURUHIND
EUR/kg
2021/202 2
2020/202 1
2021/2022 vs 2020/2021
2019/202 0
2021/2022 vs 2019/2020
2018/2019
2021/2022 vs 2018/2019
Lõhe
6,95
4,79
45,1%
5,57
24,7%
6,03
15,3%
Vikerforell
6,75
4,72
43,0%
5,14
31,3%
5,92
14,0%
Nii keskmine lõhe hind kui keskmine forelli hind on tõusnud aruandeperioodil võrreldes eelmise finantsaasta sama perioodiga vastavalt 45,1% ja 43,0%.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
15
15
BIOLOOGILISED VARAD
Bioloogilisteks varadeks on PRFoodsi kalakasvandustes eluskaalus arvele võetud kalavarud, mille hulka kuuluvad vikerforell ( Oncorhynchus mykiss ) ja siig ( Coregonus lavaretus ).
Grupp lähtub vikerforelli kalavarude hindamisel Norra vikerforelli ekspordi statistikast. Siia kalavarude hindamisel võetakse aluseks Soome Kalakasvatajate Liidu igakuine turuhinna uuring. Kui toorkala turuhind tõuseb või langeb, siis suureneb või väheneb vastavalt ka Grupi kalakasvandustes kasvatatavate kalade väärtus ning see avaldab vastavalt positiivsest või negatiivset mõju ettevõtte majandustulemustele.
BIOLOOGILISTE VARADE MUUTUS TONNIDES
2021/2022
2020/2021
Muutus, tonnid 2021/2022 vs 2020/2021
Muutus, % 2021/2022 vs 2020/2021
Biomass perioodi algul
846
945
-99
-10,5%
Biomass perioodi lõpul
441
846
-405
-47,9%
Toodangu arvele võtmine laos (eluskaalus)
1 427
1 973
-546
-27,7%
Seisuga 30.06.2022 oli ettevõttel bioloogilisi varasid 441 tonni. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kahanesid bioloogilised varad koguseliselt 405 tonni ehk 47,9%.
BIOMASSI MAHT JA KESKMINE HIND, EUR/KG
2021/2022
2020/2021
Muutus, mln EUR 2021/2022 vs 2020/2021
Muutus, % 2021/2022 vs 2020/2021
Bioloogilised varad, mln EUR
3,00
4,80
-1,79
-37,4%
Biomassi maht, tonnid
441
846
-405
-47,9%
Keskmine hind, EUR/kg
6,81
5,67
1,14
20,1%
Bioloogiliste varade ümberhindlus, mln EUR
-0,17
0,31
-0,48
-153,2%
Bioloogilised varad õiglases väärtuses olid 30.06.2022 seisuga 3,0 miljonit eurot võrreldes 4,8 miljoni euroga 30.06.2022. Biomassi keskmine hind oli 6,81 eurot kilo kohta võrrelduna 5,67 euroga kilo kohta võrreldava perioodi jooksul.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
16
16
JUHATUS JA NÕUKOGU
ASi PRFoods juhatus on üheliikmeline ja vastavalt nõukogu otsusele tegutseb alates 2.02.2015 juhatuses ainukese liikmena Indrek Kasela . Ettevõtte juhatus on igapäevases juhtimises iseseisev ja lähtub kõikide aktsionäride parimatest huvidest, tagades seeläbi ettevõtte jätkusuutliku arengu vastavalt seatud eesmärkidele ja strateegiale. Samuti tagab ettevõtte juhatus sisekontrolli ja riskijuhtimise protseduuride toimimise ettevõttes.
ASi PRFoods nõukogu valib juhatuse liikmed kolmeks aastaks. Aktsiaseltsi põhikirja alusel kuulub juhatusse üks kuni neli liiget. Indrek Kasela (sündinud 1971) omab LL.M kraadi õigusteaduses New York University’st (1996) ja bakalaureusekraadi Tartu Ülikoolist (1994).
Lisaks PRFoodsi juhatuse liikme positsioonile kuulub ta juhatustesse peaaegu kõigis Grupi äriühingutes ning ka Gruppi mitte-kuuluvates äriühingutes (Lindermann, Birnbaum & Kasela OÜ, ManageTrade OÜ ja NBLJK OÜ, jne). Ta kuulub nõukogudesse muuhulgas järgmistes äriühingutes: AS Toode, ELKE Grupi AS , ELKO Grupa AS, EPhaG AS, Salva Kindlustuse AS, Ridge Capital AS, AS Ekspress Grupp, Elering AS, SA Avatud Eesti Fond, Tulundusühistu Tuleva, Eesti Avamere Vesiviljelejate Ühistu. Lisaks on ta tegev mitmetes äriühingutes ja mittetulundusühingutes väljaspool Eestit .
AS PRFoods nõukogu on hetkel kuueliikmeline. Nõukogu tööd juhib nõukogu esimees Lauri Kustaa Äimä , nõukogu liikmeteks on Aavo Kokk, Harvey Sawikin, Vesa Jaakko Karo, Arko Kadajane ja Kuldar Leis .
Aktsiaseltsi kõrgeim juhtorgan on aktsionäride üldkoosolek. Seaduse kohaselt on üldkoosolekud korralised või erakorralised.
Vastavalt seadusele on aktsiaseltsi nõukogu järelevalveorgan, mis vastutab ettevõtte tegevuse planeerimise, selle juhtimise korraldamise ja juhatuse tegevuse järelevalve eest. ASi PRFoods põhikirja kohaselt kuulub nõukogusse kolm kuni seitse liiget, kelle valib üldkoosolek kolmeks aastaks.
Lauri Kustaa Äimä (sündinud 1971) omab magistrikraadi majandusteaduses University of Helsinki’st ning kuulub ASi PRFoods nõukogusse alates asutamisest. Lauri Kustaa Äimä on KJK Capital Oy tegevdirektor ja asutajast osanik. Ta on juhtorgani liige äriühingutes Saaremere Kala AS, AS Baltika, AS Toode, ManageTrade OÜ, AB Baltic Mill, UAB Malsena Plius ning lisaks veel mitmetes Soomes, Inglismaal, Sloveenias ja Luksemburgis asuvates investeerimisega tegelevates äriühingutes ja fondides sh KJK Management SA, KJK Fund SICAV-SIF, KJK Fund II SICAV-SIF and KJK Fund III, Elan d.o.o. and Kaima Capital Oy, Amber Trust Management SA, Amber Trust II Management SA, Kaima Capital Eesti OÜ.
Aavo Kokk (sündinud 1964) on lõpetanud Tartu Ülikooli 1990. aastal ajakirjanduse erialal ning Stockholm University 1992. aastal panganduse ja rahanduse erialal ning kuulub ASi PRFoods nõukogusse alates 2009. aasta maikuust. Ta on juhtimisorgani liige erinevate äriühingutes, nt US Real Estate OÜ, OÜ Synd&Katts, Raldon Kinnisvarahalduse OÜ, AS Audentes, AS Lemeks, Crowdestate AS ning Creative Union AS.
Harvey Sawikin (sündinud 1960) on lõpetanud Columbia University ja Harvard Law School’i ja kuulub ASi PRFoods nõukogusse alates 2009. aasta maikuust. 1994 aastal kaasasutas Harvey Sawikin fondihaldusettevõtte Firebird Management LLC, milles tal on tänini juhtiv positsioon. Harvey Sawikin on järgmiste ettevõtete / fondide Firebird Fund, Firebird New Russia Fund, Firebird Mongolia GP LLC, Firebird Republics Fund, Firebird Avrora Fund ja Amber Trust fondide juhtkonnas. Ta on New Yorki osariigi advokatuuri liige.
Vesa Jaakko Karo (sündinud 1962) lõpetas 1986. aastal Helsinki School of Economics’i magistrikraadiga (M.Sc) rahanduses ja rahvusvahelises turunduses ning talle omistati 1996. aastal licentiate (Econ) kraad majanduses. Ta kuulub ASi PRFoods nõukogusse alates 2009. aasta augustist. Ta on KJK Capital Oy nõukogu liige.
Arko Kadajane (sündinud 1981) on lõpetanud Estonian Business Schooli rahvusvahelise ärijuhtimise erialal ning kuulub ASi PRFoods nõukogusse alates 2012. aasta maikuust. Ta on Ambient Sound Investments OÜ portfellihaldur ning OÜ Juniper ja OÜ Portfellihaldur juhatuse liige.
Kuldar Leis (sündinud 1968) lõpetas Tartu Ülikooli 1993. aastal krediidi ja rahanduse erialal ja omab ka diplomit piimatehnoloogia erialal. Kuldar Leis täitis ASi PRFoods juhatuse esimehe ülesandeid alates selle asutamisest kuni 15. maini 2013. Alates 2013. aasta maikuust kuulub ta ASi PRFoods nõukogusse. Ta on Saaremere Kala ASi, ASi Linda Nektar, AS Bercman Technologies ning Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskuse nõukogu liige. Lisaks sellele on ta Rododendron OÜ, Solarhouse OÜ, MTÜ Põlva Tenniseklubi ja MTÜ Põlva Käsipalliklubi juhatuse liige.
Informatsioon nõukogu liikmete haridus- ja teenistuskäigu kohta ning nende kuuluvus äriühingute juhtorganitesse on ASi PRFoods kodulehel
www.prfoods.ee
.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
17
17
J UHATUSE JA NÕUKOGU LIIKMETELE NING NENDEGA SEOTUD ISIKUTELE JA ÄRIÜHINGUTELE KUULUVAD PRF OODS AKTSIAD SEISUGA 30.06.2022:
Juhtimiskohustusi täitev isik, sh tema lähikondne
aktsiate arv
osalus
Juhatuse liige – Indrek Kasela
1 613 617
4,17%
Nõukogu liige – Kuldar Leis
1 223 050
3,16%
Nõukogu esimees – Lauri Kustaa Äimä
125 000
0,32%
Nõukogu liige – Vesa Jaakko Karo
90 000
0,23%
Nõukogu liige – Arko Kadajane
8 928
0,02%
Nõukogu liige – Harvey Sawikin
0
-
Nõukogu liige – Aavo Kokk
0
-
Kokku juhatuse ja nõukogu liikmetele kuuluvad aktsiad
3 060 595
7,91%
AKTSIA JA AKTSIONÄRID
ASi PRFoods registreeritud aktsiakapitali suurus on 7 736 572 eurot, mis on jagatud 38 682 860 nimiväärtuseta lihtaktsiaks. Kõik aktsiad on vabalt võõrandatavad ja üheliigilised, s.o omavad võrdset hääle- ja dividendiõigust.
ISIN
EE3100101031
Emiteeritud väärtpabereid
38 682 860
Väärtpaberi lühinimi
PRF1T
Noteeritud väärtpabereid
38 682 860
Market
BALTIC MAIN LIST
Noteerimise kuupäev
5.05.2010
Nominaal
0 EUR
Väärtpaberite kaubeldav miinimumkogus
1 aktsia
ASi PRFoods aktsiad on noteeritud Nasdaq Tallinna Börsi põhinimekirjas alates 5. maist 2010. Aktsial ei ole ametlikku turutegijat . ASi PRFoods aktsia kuulub OMX Tallinna üldindeksi ja OMX Baltikumi üldindeksi koosseisu.
AS PRFoods on kahel korral vähendanud aktsiate nimiväärtust väljamaksete tegemisega aktsionäridele: 2012. aastal vähendati nimiväärtust 10 eurosendi võrra ja 2015. aastal 30 eurosendi võrra. 26. mail 2016 toimunud aktsionäride üldkoosoleku otsuste alusel kanti 30. juunil 2016 äriregistrisse ASi PRFoods nimiväärtusega aktsiate asemel nimiväärtuseta aktsiate kasutuselevõtt. Aktsia arvestuslik nimiväärtus on 0,20 eurot (nimiväärtus kuni 13. aprillini 2011 oli 10 Eesti krooni, kuni 3. septembrini 2012 oli 0,60 eurot ning kuni 2. oktoobrini 2015 oli 0,50 eurot).
AKTSIAHIND, INDEKSID JA KAUPLEMISAKTIIVSUS
Tallinna Börsi üldindeks tõusis 8,07% ning PRFoods aktsiahind langes 18,82%.
Indeks / aktsia
Tähis
30.06.2022
30.06.2021
Muutus
●
PRFoods aktsia, EUR
PRF1T
0,345
0,425
-18,82 %
●
OMX Tallinn üldindeks
OMXTGI
1 789,65
1 656,33
8,07 %
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
18
18
KAUPLEMISSTATISTIKA
Kauplemisstatistika, EUR (kui pole näidatud teisiti)
12k 2021/2022
12k 2020/2021
12k 2019/2020
12k 2018/2019
12k 2017/2018
Avamishind
0,425
0,418
0,502
0,740
0,390
Kõrgeim
0,435
0,428
0,534
0,780
0,855
Madalaim
0,300
0,344
0,361
0,490
0,366
Viimane
0,345
0,425
0,418
0,534
0,740
Kaubeldud aktsiaid, mln tk
1,94
2,08
1,34
2,20
3,92
Tehingute arv, tk
5 514
6 737
2 313
1 762
2 574
Keskmine tehingumaht, aktsiat
225
309
579
1 248
1 522
Käive, mln
1,05
0,80
0,60
1,43
2,30
Turuväärtus, mln
13,34
16,44
16,17
20,66
28,63
2021/2022. majandusaasta jooksul tehti ettevõtte aktsiatega kokku 5 514 tehingut (12 kuud 2020/2021: 6 737 tehingut). Kokku vahetas perioodi jooksul omanikku 1,9 miljonit aktsiat (12 kuud 2020/2021: 2,1 miljonit aktsiat), mis moodustab 4,9% ettevõtte aktsiatest. Keskmine tehingu maht oli 225 aktsiat (12 kuud 2020/2021: 309 aktsiat).
Majandusaasta aktsiatehingute käive oli 1,05 miljonit eurot võrrelduna 0,8 miljoni euroga eelmisel 12-kuulisel perioodil. Kõrgeim hind majandusaastal oli 0,435 eurot ja madalaim 0,3 eurot ning võrreldaval perioodil aasta tagasi oli kõrgeim ja madalaim vastavalt 0,428 eurot ja 0,344 eurot.
Aktsia sulgemishind seisuga 30.06.2022 oli 0,345 eurot ja ettevõtte turuväärtus oli 13,34 miljonit eurot. Aktsia sulgemishind seisuga 30.06.2021 oli 0,425 eurot ja ettevõtte turuväärtus oli 16,44 miljonit eurot.
AKTSIA HINNA JA INDEKSITE DÜNAAMIKA NOTEERIMISEST S . O 5. MAIST 2010 KUNI 30. JUUNINI 2022:
Indeks / aktsia
Tähis
30.06.2022
05.05.2010
Muutus
●
PRFoods aktsia, EUR
PRF1T
0,345
0,890
- 61,24 %
●
PRFoods korrigeeritud aktsia hind , EUR
0,675
0,890
- 24,16 %
●
OMX Tallinn üldindeks
OMXTGI
1 789,65
594,56
201,0 %
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
19
19
ASi PRFoods aktsiakapitali väljamaksetega korrigeeritud aktsiahinna langus alates aktsia noteerimisest 2010. aastal on 24,16%. Tallinna Börsi üldindeks on sama perioodi jooksul tõusnud 201,0%. ASi PRFoods aktsia nominaalväärtuse vähendamisega 2012. ja 2015. augustis kokku 40 eurosenti aktsia kohta korrigeerimata aktsiahind on langenud 61,24%. Alates aktsiate noteerimisest on AS PRFoods dividendidena ja aktsiakapitali vähendamiskannetena aktsionäridele välja maksnud kokku 17,3 miljonit eurot.
TURUKORDAJAD
Suhtarvud
Valem
30.06.2022
30.06.2021
30.06.2020
30.06.2019
30.06.2018
Ettevõtte väärtuse käibe kordaja (EV/Sales)
(Turuväärtus + Netovõlg) / Müügitulu
0,90
0,66
0,47
0,48
0,49
Ettevõtte väärtuse äritegevuse EBITDA kordaja
(Turuväärtus + Netovõlg) / EBITDA äritegevusest
neg
neg
13,39
10,30
7,84
Ettevõtte väärtuse EBITDA kordaja (EV/EBITDA)
(Turuväärtus + Netovõlg) / EBITDA
neg
neg
19,58
23,59
10,59
Hinna äritegevuse EBITDA kordaja
Turuväärtus / EBITDA äritegevusest
neg
neg
5,87
5,18
4,80
Hinna EBITDA kordaja (Price/EBITDA)
Turuväärtus / EBITDA
neg
neg
8,59
11,85
6,49
Hinna kasumi kordaja (P/E)
Turuväärtus / Puhaskasum
neg
neg
neg
neg
28,65
Hinna omakapitali suhtarv (P/B)
Turuväärtus / Omakapital
1,55
1,04
0,82
0,94
1,23
Turuväärtus, netovõlg ja omakapital seisuga 30.juuni.
Müügitulu, EBITDA ja puhaskasum/-kahjum viimase 12 kuu jooksul.
AKTSIONÄRIDE STRUKTUUR
AS PRFOODS AKTSIONÄRID
Aktsiate arv 30.06.2022
Osalus 30.06.2022
Aktsiate arv 30.06.2021
Osalus 30.06.2021
Muutus
ING Luxembourg S.A. (Esindajakonto)
24 258 366
62,71%
24 258 366
62,71%
-
Lindermann, Birnbaum & Kasela OÜ
1 613 617
4,17%
1 613 617
4,17%
-
Ambient Sound Investments OÜ
1 385 267
3,58%
1 385 267
3,58%
-
Firebird Republics Fund Ltd
1 277 729
3,30%
1 277 729
3,30%
-
OÜ Rododendron
1 219 589
3,15%
1 219 589
3,15%
-
Compensa Life Vienna Insurance Group SE
750 470
1,94%
750 470
1,94%
-
Firebird Avrora Fund, Ltd.
730 678
1,89%
730 678
1,89%
-
OÜ Iskra Investeeringud
279 318
0,72%
377 874
0,98%
-98 556
Suurimad aktsionärid kokku
31 525 034
81,47%
31 613 590
81,73%
-98 556
Muud aktsionärid
6 167 826
15,94%
6 069 270
15,69%
98 556
Oma aktsiad
1 000 000
2,59%
1 000 000
2,59%
-
Kokku
38 682 860
100,00%
38 682 860
100,00%
98 556
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
20
20
AKTSIONÄRIDE STRUKTUUR KATEGOORIATE JÄRGI, 30.06.2022
Aktsiate arv
Aktsionäride arv
% aktsionäridest
Aktsiate arv
% aktsiatest
1 … 1 000
1 667
6 8,0 %
452 657
1, 2 %
1 001 … 10 000
674
27,5 %
2 148 870
5,5%
10 001 … 50 000
83
3,4 %
1 784 570
4,6%
50 001 … 100 000
14
0,5 %
1 046 749
2, 7 %
100 001 …
14
0, 6 %
33 250 014
8 6,0 %
Kokku
2 452
100,0%
38 682 860
100,0%
VÕLAKIRJAD JA VÕLAKIRJAOMANIKUD
PRFoods emiteeris 2019/2020 majandusaastal suunatud pakkumise raames 90 096 tagatud võlakirja ning avaliku pakkumise raames 9 904 tagatud võlakirja, nimiväärtusega 100 eurot võlakiri, intressimääraga 6,25% kalendriaastas ja lunastustähtajaga 22.01.2025. Vastavalt tagatud võlakirja tingimustele toimub võlakirjaintressi maksmine kord poolaastas (juulis ja jaanuaris). Tagatud võlakirjade märkimisperioodi lõppedes oli PRFoods’i omanduses 4 926 võlakirja.
Võlakirjade avaliku pakkumise lõpuleviimise järgselt noteeris ettevõte võlakirjad Tallinna väärtpaberibörsil. Kauplemine Nasdaq Tallinn võlakirjanimekirjas algas 6. aprillil 2020.
Seisuga 30.06.2022 on PRFoods omanduses olevate võlakirjade arv 535 nominaalväärtuses 53,5 tuhat eurot.
PRFoods emiteeris 2020/2021 majandusaastal 237 allutatud konverteeritavat võlakirja, kogunimiväärtusega kuni 2,37 miljonit eurot, nimiväärtusega 10 000 eurot allutatud konverteeritava võlakirja kohta, intressimääraga 7% kalendriaastas ja lunastustähtajaga 01.10.2025.
Samal majandusaastal emiteeriti lisaemissiooni raames, suunatud pakkumisena, PRFoods aktsionärile Amber Trust II S.C.A 10 000 tagatud võlakirja, nimiväärtusega 100 eurot võlakirja kohta, lunastustähtajaga 22.01.2025, intressimääraga 6,25% kalendriaastas.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
21
21
Lisaks teavitas PRFoods tagatud võlakirjade (emiteeritud PRFoods 14.01.2020 emissiooni tingimuste kohaselt) lisaemissioonist mahus kuni 1,0 miljonit eurot, mille raames emiteeritakse kuni 10 000 võlakirja, nimiväärtusega 100 eurot võlakirja kohta, lunastustähtajaga 22.01.2025, intressimääraga 6,25% kalendriaastas. Lisaemissioon oli suunatud mitteavaliku pakkumisena PRFoods aktsionärile Amber Trust II S.C.A, refinantseerimaks viidatud aktsionäri poolt PRFoods-le antud investeerimislaenu seoses laenu tagasimaksetähtaja saabumisega.
Seisuga 30.06.2022 on PRFoods emiteerinud 110 237 võlakirja, millest 110 000 on tagatud võlakirjad, nimiväärtusega 100 eurot tagatud võlakirja kohta, koguväärtuses 11,0 miljonit eurot ning 237 on allutatud konverteeritavad võlakirjad, nimiväärtusega 10 000 eurot allutatud konverteeritava võlakirja kohta, koguväärtuses 2,37 miljonit eurot.
VÕLAKIRJAOMANIKE STRUKTUUR
AS PR FOODS 7 SUUREMAT VÕLAKIRJAOMANIKKU
Võlakirjade väärtus 30.06.2022
% kogumahust 30.06.2022
Võlakirjade väärtus 30.06.2021
% kogumahust 30.06.2021
Muutus
Swedbank Pensionifond K60
3 940 000
29,5%
3 940 000
29,5%
-
ING Luxembourg S.A. AIF esindajakonto
3 070 000
23,0%
3 070 000
23,0%
-
Swedbank Pensionifond K30
800 000
6,0%
800 000
6,0%
-
Rietumu Bankas JSC
750 000
5,6%
750 000
5,6%
-
AS SEB Bankas
502 700
3,8%
489 100
3,7%
13 600
Spring Capital Growth Fund 1
505 30 0
3, 8 %
505 300
3,8%
-
Compensa Life Vienna Insurance Group SE
475 800
3,6%
475 800
3,6%
-
Suurimad võlakirjaomanikud kokku
10 043 800
75,1%
10 030 200
75,0%
13 600
Ülejäänud võlakirjaomanikud
3 2 72 700
24, 5 %
3 286 300
24,6%
-13 600
Oma võlakirjad
53 500
0,4%
53 500
0,4%
-
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
22
22
VÕLAKIRJAOMANIKE STRUKTUUR VÕLAKIRJADE VÄÄRTUSE LÕIKES, 30.06.202 2
Võlakirjade väärtus
Võlakirjaomanike arv
% võlakirjaomanikest
Võlakirjade väärtus
% võlakirjade väärtusest
1 … 1 000
128
42,0 %
70 600
0,5%
1 001 … 10 000
100
3 2,8 %
430 200
3,2 %
10 001 … 50 000
56
18,3 %
1 256 900
9, 4 %
50 001 … 100 000
9
3, 0 %
700 300
5,2 %
100 001 …
12
3,9 %
10 912 000
81, 6 %
Kokku
305
100,0%
13 370 000
100,0%
ÜHISKONDLIK VASTUTUS
Usume, et vastutustundlik ettevõte ei keskendu ainult finantsnäitajatele. Seetõttu on meile oluline ka keskkondlik ja sotsiaalne mõju ehk jalajälg, mille ettevõte oma eksisteerimisega jätab. Olles ümbritseva keskkonna osa, hoolime oma töötajatest, kogukonnast, koostööpartneritest, ühiskonnast ja loodusest.
Panustame jõudumööda Eesti kui purjetamise- ja mereriigi arengusse ning meresõidu traditsioonide taastamisse. Oleme Muhu Väina regati pikaajalised toetajad, samuti toetasime 2019 aastal Jääpurjetamise MMi. Muhu Väina regatil oleme ka oma meeskonnaga osalenud, jahil Reval Cafe Elisa Sailing, amatöörsportlaste meeskonna koosseisus. Jäähoki on soomlaste jaoks kahtlemata spordiala number üks ning kohalike ettevõtjate jaoks on oma linna klubi toetamine auasi. PRFoodsi Soome tütarettevõte Heimon Kala Oy on teinud pikaajalist koostööd Hämeenlinna jäähoki meeskonnaga ja panustanud Hämeenlinna jäähalli arengusse.
Samuti peame oluliseks kohaliku majanduskeskkonna ja kultuuriruumi arengut – seda nii Eestis, Soomes kui ka Šotimaal ehk kõigis PRFoods asukohariikides ja koduturgudel. Oleme alates 2018 aastast aidanud MTÜd Visit Saaremaa, samuti panustanud MTÜd Eesti Kultuurikoda käekäiku, toetanud Hanaholmen Business Forumit Soomes, Glasgow kultuurinädalat Šotimaal ja Arvo Pärdi keskuse avamist.
Meie tulevik on lapsed ja sportlikud noored. Nende sihtgruppide tegevustele oleme õla alla pannud Eestis läbi Simple Session pikaajalise toetamise, lisaks olime abiks Tallinnas toimunud Sumo EM korraldamisele. Koostöös Postimees Grupiga oleme toetanud nende algatatud projekti 2018. ja 2019. aastail: Edukad aitavad puudustkannatavaid lapsi (MTÜ Koos Laste Heaks). Samuti oleme läbi Heateo Mõjufondi andnud 2017-2020 aastate jooksul tuule tiibadesse kuuele väga olulisele algatusele, mis lahendavad teravaid probleeme Eesti ühiskonnas – alates haridusest, sotsiaalsest ebavõrdsusest, rahvatervisest kuni keskkonnani.
PRFoodsi suurim väärtus on meie enda töötajad. Lubame, et jätkame ka edaspidi oma töötajate kodukandi kultuuri ja majanduselu toetamist. Prioriteediks on anda oma panus erinevate noorte spordiürituste korraldamisele ja aidata puudustkannatavaid lapsi.
VASTUTUS KESKKONNA EES
Lähtume kalakasvatajate ning -töötlejatena kogu tootmisahela vältel jätkusuutliku tegevuse põhimõtetest. Seetõttu on meile väga oluline keskkonnasõbralik sööt, et see mõjutaks meid ümbritsevat keskkonda minimaalselt. Kasvatame oma Saaremaa kasvanduses ka karpe, mis puhastavad ja filtreerivad vett, vähendades kalakasvatuse keskkonnamõjusid. Meie eesmärgiks on Heimon Kala tootepakendites kasutada keskkonnasõbralikke materjale - kile ja plastik on osades toodetes
Muhu väina regatt
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
23
23
kas asendatud papi ja puidumassiga või on kasutusel osaliselt taaskäideldav kile. Investeeringud tänapäevastesse pakkemasinatesse ja päikeseenergia kasutamisse aitavad meil seda kõike saavutada.
Grupile kuuluvad kalafarmid Rootsis, Soomes ja Eestis ning tootmisüksused Eestis, Soomes ja Suurbritannias. Nimetatud üksused avaldavad keskkonnale mõju. Säästvalt tegutseva ettevõttena oleme teadlikud meie globaalsest vastutusest loodusressursside ja kahjustamata keskkonna säilitamise eest, mistõttu püüame hoida meie tegevuste keskkonnamõjusid minimaalsetena ning vähendada veelgi enam oma ökoloogilist jalajälge võimalikult ökonoomse ressursside kasutamise kaudu.
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse kohaselt on kalamajandus olulise keskkonnamõjuga tegevus. Kalakasvanduste võimalik mõju loodusele seisneb kasvandustes tekkiva heitvee ja neis sisalduvate saasteainete (peamiselt lämmastik ja fosfor) levikus mere- ja järvevette ning seeläbi veekvaliteedi halvenemises. Veekvaliteedi halvenemine omakorda võib kahjustada elupaigatüüpe või lindude-loomade elukeskkonda. Saasteainete kontsentratsioon ja levik sõltub kasutatavast tootmistehnoloogiast, söödakogusest ning mere hoovustest, tuulesuunast jm keskkonnateguritest.
Kalakasvanduse arendamisel on tegevusloaks vee-erikasutusluba, mis väljastatakse 7-10 aastaks. Tegeleme keskkonna mõjude vähendamisega keskkonnaametnike range järelevalve all. Tagame asukohtade tasandil kalatootmise ja töötlemise kõigis põhietappides vajalike meetmete järgimise negatiivsete keskkonnamõjude maksimaalseks vähendamiseks. Lisaks aitame kaasa keskkonnasõbralike tehnoloogiate kasutusele võtmisega oma kalafarmides ja tootmisüksuste rajatistes. Lähtume oma investeeringutes kalakasvatuse vastava meetodi BAT ( Best Available Technique ) printsiipidest.
Oleme välja töötanud uue kalasööda retsepti, mille tulemusena väheneb lämmastiku emissioon vette 13,5% ja fosfori emissioon vette 30,3%. Töö selles valdkonnas jätkub ja järgmise aasta eesmärgiks on vähendada fosfori emissiooni vette 47,7% võrreldes standardsöötadega, kuna fosfori olemasolu on limiteeriv sinivetikate tekkel. Uus kalasööt oli 2019. suvel testimisel Saaremaal ja Rootsis ning tulemused on positiivsed.
Paigaldasime Saaremaale karbikasvatuse liinid maksumusega ca 40 tuhat eurot ning hetkel omandame kogemusi tööstusliku karbikasvatuse kohta Eesti rannikuvetes. Arvutuste kohaselt peaks karbikasvatus hetkel kompenseerima 20% kalakasvatuse lämmastiku ja fosfori emissioonist.
Soomes oleme välja töötanud täiesti uue heitvee puhastuse lahenduse kala rookimisel tekkiva heitvee puhastamiseks ning katsetused algasid 2019. oktoobris. Eesmärk on oluliselt tõhustada heitveest toitainete puhastamise efektiivsusust. Pärast katsetusi on kavas sarnased süsteemid juurutada ka Rootsis ja Eestis.
Soomes osalesime aastatel 2017-2018 CWPharma tehtud uuringus, milles analüüsiti merepõhja setteid ja uuriti inimtegevuse ning kalakasvatuse mõju merepõhja setetele, uuringu tulemused avaldatakse 2019 aastal.
Eelmisel majandusaastal investeerisime Rootsis 691 tuhat Rootsi krooni täisprofessionaalsete õlikorjeseadmete soetamiseks, et vältida kalasöödas sisalduva õli lekkeid vahetus läheduses asuvate majade randadesse.
Kõik meie kasvandused on varustatud moodsate veekvaliteedi seireanduritega ning kõikide kasvatuskohtade veeseire tulemused on pidevalt nähtavad pilveteenuse kaudu.
Osaleme aktiivselt erinevates innovatsiooni- ja keskkonnahoiuprojektides nagu UKIPOLIS (sette eraldusega sumba projekteerimine Läänemere oludesse) Soomes, „ Sustainable cage farming “ („Jätkusuutlik sumbakasvatus“) Taanis ja Läänemere äärsete riikide ühises kalakasvatajate töörühmas.
Rootsis oleme teinud viimasel majandusaastal mitmeid laiaulatuslikke keskkonnauuringuid koos sõltumatute osapooltega (maapealse kasvanduse väljundvee pidev seire, põhjasetete uuring sumbakasvatuse vahetus läheduses ja lähiümbruses), mille abil faktiliselt tõestada tänapäevaste kalakasvatuste vähest mõju keskkonnale ning ühtlasi saada kinnitust arvestuste paikapidavuse kohta. Siiani on analüüsi tulemused tõestanud, et keskkonnamõju on minimaalne ja meie varasemalt esitatud arvestused on pigem olnud konservatiivsed.
Oleme juba mitu aastat Soome Loodusvarade Keskuse (LUKE) innovatsiooni koostööpartner erinevate kalakasvatust puudutavate uuringute läbiviimisel, lisaks osaleme teist aastat Soome Loodusvarade Keskuse ja Soome Keskkonna Instituudi (SYKE) ühises uuringus, mille eesmärgiks on kalakasvatuse keskkonna mõjude mõõtmine Copernicus satelliidi abil.
Kalatoodete pakendajana on Grupp aktiivselt tegutsenud selle nimel, et Grupi pakkematerjalid oleksid keskkonnasäästlikud. Muuhulgas peab Grupp silmas parandatud jätkusuutlikkust ja toidujäätmete vähendamist käsikäes parema toote pakendi välimusega jaekaubanduse riiulitel.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
24
24
Eelmisel majandusaastal võeti kasutusele uuenduslik pakendilahendus, millega lisaks 70%-lisele jalajälje vähendamisele taaskasutuspõhimõtteid järgides, väheneb CO 2 jalajälg täiendavalt ca 25% ja plastiku osakaal pakendis umbes 20%.
Plasti kasutamist on grupis vähendatud nii lõpptoodetes kui tootmisprotsessis:
● Lõpptoote kilepakendeid on välja vahetatud õhemate vastu.
● Tootmisprotsesse on reorganiseeritud sellisel, et pooltooteid vahepakendada vaja ei ole, seega tarvitatav kilepakendite kogumaht on vähenenud.
Plasti kasutab Grupp pakendamisel osaliselt endiselt edasi, kuid eelkõige selliste positiivsete omaduste kombinatsioonist tulenevalt nagu mitmekülgsus, tugevus, kergus, stabiilsus, mitteläbilaskvus ja steriliseerimisvõime. Plastiku kergus lihtsustab käitlemist kogu tootmisahelas ja selle tagajärjel on transportimisel vähem heitmeid.
Ka Grupi pakenditootjate valik lähtub väärtuste ühtsusest juhindudes keskkonnasäästlikkusest ja jätkusuutlikkusest.
Rahvusvahelise kalatoodete tootjana jätkame keskkonnamõjude vähendamiseks vajalike sammude astumist ka järgnevatel aastatel.
HEA ÜHINGUJUHTIMISE TAVA ARUANNE
AS PRFoods lähtub oma äritegevuse korraldamisel ettevõtte põhikirjast ja riiklikest õigusnormidest ning avaliku ettevõttena Tallinna Börsi nõuetest, Finantsinspektsiooni ja Tallinna Börsi poolt 2005. aastal välja töötatud Hea ühingujuhtimise tava (HÜT) juhistest ning aktsionäride ja investorite võrdse kohtlemise printsiibist. Tallinna Börsil noteeritud äriühingud on kohustatud majandusaasta aruande koosseisus avaldama Hea ühingujuhtimise tava aruande, mille sisuks ja eesmärgiks on kirjeldada, kas ja kuidas ettevõte HÜT põhimõtteid järgib ning juhul, kui ei järgi, siis välja tuua, mida ei järgi ning selgitada mittejärgimise põhjuseid.
Ettevõtte Hea ühingujuhtimise tava aruanded on kättesaadavad ettevõtte kodulehel www.prfoods.ee Juhtimise alajaotuses (
http://prfoods.ee/prfoods/juhtimine/hyt-aruanne
).
AKTSIONÄRIDE ÕIGUSTE TEOSTAMINE
Kõikidel aktsionäridel on õigus osaleda üldkoosolekul, võtta üldkoosolekul sõna päevakorras esitatud teemadel ning esitada küsimusi ja teha ettepanekuid. Üldkoosolek viiakse läbi kohas ja ajal, mis tagab enamikule aktsionäridele koosolekul osalemise võimaluse. Üldkoosoleku kutses on näidatud aadress, millele aktsionär saab päevakorra punktidega seotud küsimused saata, samuti selgitatud, millistel tingimustel ettevõtte teavet ei väljasta ning kuidas aktsionär teabe mitte-väljastamise korral ettevõtte otsuse vaidlustada saab. Kooskõlas kõikide aktsionäride võrdse kohtlemise printsiibiga hoidub kontrolliv aktsionär teiste aktsionäride õiguste kahjustamisest.
AKTSIONÄRIDE VÕRDSETE ÕIGUSTE SÄTESTAMINE PÕHIKIRJAS
Ettevõtte põhikirjas ei ole antud eri liiki aktsiatele selliseid õigusi, mis tooks kaasa aktsionäride ebavõrdse kohtlemise hääletamisel.
AKTSIONÄRIDEVAHELISED KOKKULEPPED
Kui emitendile on teada aktsionäridevahelised kokkulepped, mis käsitlevad aktsionäriõiguste kooskõlastatud teostamist, avalikustab emitent need. Emitendil puudub teave, et nimetatud kokkuleppeid oleks sõlmitud.
AKTSIONÄRI OSALEMINE ÜLDKOOSOLEKUL ISIKLIKULT VÕI ESINDAJA KAUDU
Ettevõte hõlbustab aktsionäride isiklikku osavõttu üldkoosolekust, kuid ei tee samas takistusi esindajate osalemisele ja hääletamisele üldkoosolekul. Emitent teavitab aktsionäri võimalikult täpselt üldkoosoleku toimumise kuupäevast, kellaajast ja aadressist. Kui emitent korraldab aktsionäri esindamise üldkoosolekul ise või enda töötajate/esindajate kaudu, siis teeb
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
25
25
ta seda sellisel viisil, et aktsionäri poolt hääletamise suhtes antud korraldused oleksid täidetud. Emitendi poolt valitud esindaja osaleb üldkoosolekul ja on aktsionäridele üldkoosoleku toimumise ajal kättesaadav.
ÜLDKOOSOLEKU KOKKUKUTSUMINE JA AVALDATAV TEAVE
Üldkoosoleku kutse on kättesaadav ettevõtte kodulehel koos olulise teabega, mis üldkoosoleku päevakorras olevate punktide osas otsuse tegemiseks aktsionärile avaldada tuleb, sealhulgas kasumi jaotamise ettepanek, muudetava põhikirja eelnõu koos muudatuste äramärkimisega, väärtpaberite emiteerimise või muude äriühinguga seotud tehingute (ühinemine, vara müük jmt.) olulised tingimused ja lepingud või nende eelnõud, andmed nõukogu liikme kandidaadi ja audiitori kandidaadi kohta jmt ning nõukogu ettepanekud päevakorras olevate teemade kohta. Nõukogu liikme kandidaadi kohta avaldatakse andmed tema osalemise kohta teiste äriühingute nõukogude, juhatuste või tegevjuhtkonna töös.
Üldkoosoleku kutse ja seonduvad materjalid koostatakse ja avaldatakse ettevõtte kodulehel nii eesti- kui inglisekeelsetena. Üldkoosoleku protokoll ja järelvaadatav koosoleku salvestus avaldatakse kodulehel koosoleku pidamise keeles.
Kui aktsionärid teevad sisulisi või nõukogu ettepanekust erinevaid ettepanekuid, siis see protokollitakse.
ÜLDKOOSOLEKU LÄBIVIIMINE SH ÜLDKOOSOLEKU OTSUSTE VASTUVÕTMINE KOOSOLEKUT KOKKU KUTSUMATA
PRFoods aktsionäride korraline üldkoosolek 29.12.2021 ja erakorraline koosolek 25.02.2022 toimus koosolekut kokku kutsumata vastavalt äriseadustiku §-le 299 1 . Ettepanek otsuste vastuvõtmiseks ilma aktsionäride üldkoosolekut kokku kutsumata on tingitud COVID-19 pandeemiaga seoses Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud piirangutest koosolekute korraldamisele. Hääletamine toimus hääletussedelite esitamise teel, kus vastavalt äriseadustikule loetakse hääletamata jätmise korral, et aktsionär hääletas otsuse vastu.
Ettevõte tegi kogu info kättesaadavuse võimalikus PRFoods koduleheküljel
www.prfoods.ee
, kus aktsionäridel oli võimalik tutvuda üldkoosoleku materjalidega, otsuste eelnõudega ning muude üldkoosoleku dokumentidega. Aktsionäril oli võimalik otsuste eelnõude kohta tekkinud küsimused saata e-postile. Aktsionär sai oma hääle anda kas hääleõigusliku aktsionäri või tema volitatud esindaja poolt täidetud ja digitaalselt allkirjastatud või paberkandjal allkirjastatud ja skaneeritud hääletussedeli edastamisega e-posti teel aadressile investor@prfoods.ee hääletusperioodi jooksul või hääleõigusliku aktsionäri või tema volitatud esindaja poolt täidetud ja omakäeliselt allkirjastatud hääletussedeli paberkandjal esitamise või saatmisega AS PRFoods kontorisse aadressil Pärnu mnt 141, 11314 Tallinn, Eesti.
Aktsionäride erakorralise koosoleku poolt vastuvõetud otsused avalikustati börsiteatena PRFoodsi veebilehel.
JUHATUS JA JUHATUSE LIIKMETE VASTUTUSVALDKONNAD
Juhatuse liikmete vastutusvaldkonnad kinnitab juhatus või nõukogu. Nõukogu esimees on sõlminud juhatuse liikmega tema ülesannete täitmiseks ametilepingu. Ettevõtte juhatus on üheliikmeline ning juhataja täidab ühtlasi ka tegevdirektori töökohustusi ja vastutab ettevõtte strateegiliste valdkondade toimimise eest, sh sisekontrolli- ja juhtimissüsteemide integreeritusest ettevõtte raamatupidamisprotsessides, nii igapäevastes kui perioodilistes. Juhatuse liige ei ole samaaegselt rohkem kui kahe emitendi juhatuse liige ega teise emitendi nõukogu esimees (v.a kui emitent kuulub samasse gruppi). Valdusfirma ASi PRFoods, millel puudub igapäevane äritegevus, juhatus on üheliikmeline, mis tagab valdusfirma parima ja tõhusaima juhtimise. Kalakasvanduste, -töötlemise ja müügiga tegelevate tütarettevõtete juhtkonnad on kuni neljaliikmelised vastavalt tütarettevõtete äritegevuse spetsiifikale ja vajadustele.
JUHATUSE LIIKMETE TASUSTAMISE PÕHIMÕTTED
Iga juhatuse liikme põhipalk, tulemustasu, lahkumishüvitis, talle makstavad muud hüved ning preemiasüsteemid, samuti nende olulised tunnused avaldatakse selges ja üheselt arusaadavas vormis emitendi veebilehel ning HÜT aruandes. Avaldatavad andmed on selged ja üheselt arusaadavad, kui need väljendavad otseselt kulutuse suurust emitendile või tõenäolise kulutuse suurust avalikustamise päeva seisuga. Juhatajale makstakse tasu vastavalt juhatuse liikme lepingule. Tasu suurus ja tasustamise põhimõtted vaadatakse üle üks kord aastas. Juhataja tasu suurus on määratud juhatuse liikme lepinguga ja ei kuulu poolte kokkuleppel avalikustamisele. Juhatuse liikme tasustamiseks ei ole preemiasüsteeme s.o optsioone, pensioniprogramme jms. Juhatajal on õigus saada lahkumishüvitist kuni 6 kuu juhatuse liikme tasu ulatuses.
JUHATUSE LIIKME OLULINE TEHING EMITENDIGA
Nõukogu otsustab emitendi ja tema juhatuse liikme või tema lähedase või temaga seotud isikuga tehtavate emitendi jaoks oluliste tehingute tegemise ja määrab selliste tehingute tingimused. Nõukogu poolt heakskiidetud tehingud juhatuse liikme,
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
26
26
tema lähedase või temaga seotud isiku ja emitendi vahel avaldatakse Hea ühingujuhtimise tava aruandes. Vastavaid tehinguid majandusaastal ei toimunud.
NÕUKOGU KONTROLL JUHATUSE TEGEVUSE JA EMITENDI ÜLE
Nõukogu hindab korrapäraselt juhatuse tegevust emitendi strateegia elluviimisel, samuti hindab nõukogu emitendi finantsseisundit, riskijuhtimise süsteemi, juhatuse tegevuse õiguspärasust ning seda, kas emitenti puudutav oluline teave on nõukogule ja avalikkusele nõuetekohaselt teatavaks tehtud. Nõukogu poolt komiteede asutamisel avaldab emitent oma veebilehel nende olemasolu, ülesanded, koosseisu ja koha organisatsioonis. Komiteedega seotud asjaolude muutmisel avaldab emitent samas korras ka muudatuse sisu ning teostamise aja.
NÕUKOGU LIIKME TASUDE AVALDAMINE
Üldkoosoleku määratud nõukogu liikme tasu suurus ja maksmise kord avaldatakse emitendi HÜT aruandes, tuues eraldi välja põhi- ja lisatasu (sh lahkumishüvitis ja muud makstavad hüved). ASi PRFoods aktsionäride üldkoosoleku pädevuses on valida ja kinnitada nõukogu koosseis ja volituste aeg. Vastavalt ASi PRFoods põhikirjale kuulub nõukogusse kolm kuni seitse liiget, kelle valib üldkoosolek kolmeks aastaks. Aktsionäride üldkoosolek on kinnitanud nõukogu liikmete tasumäärad järgnevalt: nõukogu esimehe tasu 1 000 eurot kuus, nõukogu aseesimehe tasu 750 eurot kuus ning nõukogu liikme tasu 500 eurot kuus. Nõukogu liikmele lahkumishüvitist ette nähtud ei ole.
NÕUKOGU LIIKME OSALEMINE NÕUKOGU KOOSOLEKUTEL
Kui nõukogu liige on majandusaasta jooksul osalenud vähem kui pooltel nõukogu koosolekutel, siis märgitakse see Hea ühingujuhtimise tavas eraldi ära.
HUVIDE KONFLIKTI OLUKORRAD
Ärilisest pakkumisest, mis tehakse nõukogu liikmele, tema lähedasele või temaga seotud isikule ning on seotud emitendi majandustegevusega, teatab nõukogu liige viivitamatult nõukogu esimehele ja juhatusele. Hea ühingujuhtimise tava aruandes näidatakse ära majandusaasta jooksul tekkinud huvide konfliktid koos igakordsete lahendustega. Nõukogu liikmed hoiduvad huvide konfliktist ning järgivad konkurentsikeelu nõudeid. Nõukogu ja juhatus teevad tihedat koostööd tegutsedes vastavalt põhikirjale ning äriühingu ja selle aktsionäride huvides. Vastavaid huvide konflikte 2020/2021. majandusaasta jooksul ei esinenud.
INFO EMITENDI KODULEHEL
Emitendi kodulehel on aktsionäridele kättesaadavad lisaks HÜTis toodule ka nõukogu poolt kinnitatud emitendi üldised strateegiasuunad. Muud üldised suunad ja olulised teemad on ära toodud juhatuse tegevusaruandes.
EMITENDI KOHTUMISED AJAKIRJANIKE JA ANALÜÜTIKUTEGA
Emitent avalikustab analüütikutega kohtumiste, analüütikutele või investoritele või institutsionaalsetele investoritele tehtavate esitluste ja pressikonverentside toimumise ajad ja asukohad emitendi veebilehel. Emitent võimaldab aktsionäridel osaleda nimetatud üritustel ning teeb ettekanded kättesaadavaks oma veebilehel. Emitent ei korralda kohtumisi analüütikutega ega investoritele tehtavaid esitlusi vahetult enne finantsaruandluse avalikustamise kuupäevi. Ettevõte lähtub alati oma tegevuses aktsionäride võrdse kohtlemise printsiibist. Kohustuslik, oluline ja hinnatundlik info avalikustatakse esmalt Tallinna Börsi süsteemis, seejärel Finantsinspektsiooni ja firma kodulehtedel. Lisaks on igal aktsionäril õigus küsida ettevõttelt vajadusel lisainfot ja kokku leppida kohtumisi. Ettevõtte juhatus ei pea oluliseks erinevate aktsionäride kohtumiste aja- ja päevakorragraafiku pidamist, sest kohtumistel piirdutakse juba avalikustatud teabega. See reegel kehtib kõikide kohtumiste korral, sh vahetult enne finantsaruandluse avalikustamist.
EMITENDI AUDIITOR
ASi PRFoods aktsionäride 29.12.2021 toimunud üldkoosolek kinnitas ettevõttele 2021/2022. majandusaasta audiitoriks audiitorfirma KPMG Baltics OÜ.
Vastavalt audiitorteenuse lepingule audiitorühing auditeerib konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (sh tütarettevõtjate raamatupidamise aastaaruannet).
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
27
27
Audiitori tasustamine toimub vastavalt lepingule. Lähtuvalt Audiitortegevuse seadusest vahetatakse täitevaudiitorit vähemalt iga seitsme aasta järel.
JUHTORGANID
AS PRFoods on aktsiaselts, mille juhtimisorganiteks on aktsionäride üldkoosolek, nõukogu ja juhatus.
ÜLDKOOSOLEK
Aktsionäride üldkoosolek on ettevõtte kõrgeim juhtimisorgan, kelle pädevuses on põhikirja muutmise ja uue kinnitamise, aktsiakapitali suuruse muutmise, nõukogu liikme tagasikutsumise ja ettevõtte tegevuse lõpetamise, jagunemise, ühinemise ja ümberkujundamise otsustamine, eeldades vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud aktsionäride häälte heakskiitu. Üldkoosolekud on korralised ja erakorralised. Korraline üldkoosolek toimub üks kord aastas kuue kuu jooksul pärast ettevõtte majandusaasta lõppemist. Erakorralise üldkoosoleku kutsub juhatus kokku, kui ettevõttel on netovara alla seaduses lubatud piiri või kui üldkoosoleku kokkukutsumist nõuab nõukogu, audiitor või aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist. Üldkoosolek on pädev otsuseid vastu võtma, kui kohal on üle poole aktsiatega esindatud häältest. Üldkoosolekul osalemiseks õigustatud isikute ring määratakse seisuga 7 päeva enne üldkoosoleku toimumist.
ASi PRFoods 2021/2022. majandusaasta aktsionäride korraline üldkoosolek toimus 29.12.2021 koosolekut kokku kutsumata andes oma hääle vastavalt üldkoosoleku teates avalikustatud infole. Koosolekul hääletasid aktsionärid või nende volitatud esindajad, kelle aktsiatega oli esindatud 28 014 609 häält, mis moodustas 74,34% häälte üldarvust. Seega oli koosolek pädev võtma vastu otsuseid koosoleku päevakorras olnud küsimustes. Koosolekul osales ASi PRFoods juhatus. Korralise üldkoosoleku päevakorras oli 2020/2021. a majandusaasta aruande kinnitamine, kahjumi katmise otsustamine ja audiitori kinnitamine järgnevaks majandusaastaks, sh audiitori tasu määramine.
ASi PRFoods 2021/2022. majandusaasta aktsionäride erakorraline üldkoosolek toimus 25.02.2022 koosolekut kokku kutsumata. Koosolekul osales PRFoods juhatus ning erakorralise koosoleku päevakorras oli Heimon Kala Oy aktsiate võõrandamine Saaremere Kala AS poolt Nordic Fish Oy-le ning esimese nõude garantii väljastamine AS PRFoods poolt nordic Fish Oy-le Heimon Kala Oy aktsiate müügilepingust tulenevate Saaremere Kala AS-i kohustuste tagamiseks. Otsused võeti vastu 77,59% häälteenamusega.
Kõikides üldkoosoleku päevakorras olnud küsimustes võttis koosolek vastu otsused vastavalt nõukogu poolt tehtud ettepanekutele. Informatsioon otsuste vastuvõtmise ja sisu kohta avalikustati pärast koosoleku lõppu NASDAQ Tallinna Börsi infosüsteemi kaudu ning ettevõtte kodulehel
www.prfoods.ee
.
NÕUKOGU
Vastavalt seadusele on aktsiaseltsi nõukogu järelevalveorgan, mis vastutab äriühingu tegevuse planeerimise, selle juhtimise korraldamise ja juhatuse tegevuse järelevalve eest. Vastavalt ASi PRFoods muudetud põhikirjale kuulub nõukogusse kolm kuni seitse liiget, kelle valib üldkoosolek edaspidi kolmeks aastaks. Nõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe. Nõukogu esimees vastutab nõukogu töökorralduse eest ja tal on võrdse häälte arvu korral otsustav hääl.
Aruande koostamise hetkel kuuluvad ASi PRFoods nõukogusse järgmised liikmed: Lauri Kustaa Äimä (alates asutamisest), Kuldar Leis (valiti 29. mail 2013. a), Aavo Kokk (valiti 5. mail 2009. a), Harvey Sawikin (valiti 5. mail 2009. a), Vesa Jaakko Karo (valiti 17. augustil 2009.a) ja Arko Kadajane (valiti 29. mail 2012. a). Kõigi praeguste nõukogu liikmete ametiajad lõpevad 11.12.2022. Nõukogus on neli sõltumatut liiget – Aavo Kokk, Vesa Jaakko Karo, Kuldar Leis ja Arko Kadajane. Nõukogu esimees on Lauri Kustaa Äimä ning aseesimees on Kuldar Leis.
Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis. Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest.
Juhatus informeeris nõukogu regulaarselt ASi PRFoods tegevusest ja finantsseisust ning nõukogu andis juhatusele vajalikke suuniseid ning toetas juhatust igapäevase majandustegevuse korraldamisel. Nõukogu liikmete teenistuslepingu lõppemisel või ennetähtaegsel lõpetamisel ei teki Grupil suuremat hüvitise maksmise kohustust, kui on seadusega ette nähtud. Majandusaasta lõpu seisuga kuulus ettevõtte nõukogu liikmetele otse ja läbi kaudsete osaluste kokku 3,74% (seisuga 30.06.2021: 3,74%) ettevõtte aktsiatest.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
28
28
JUHATUS
Juhatus on juhtimisorgan, mis esindab ja juhib ettevõtte igapäevast tegevust kooskõlas seaduse ja põhikirja nõuetega. Juhatus on kohustatud tegutsema majanduslikult kõige otstarbekamal viisil. Põhikirja järgselt võib ASi PRFoods juhatuses olla üks kuni neli liiget, kes valitakse nõukogu poolt kolmeks aastaks. Nõukogu pädevuses on ka juhatuse esimehe valimine, tema ettepanekul juhatuse liikmete ametisse nimetamine ning tagasi kutsumine. Juhatuse liige võib ettevõtet esindada kõigis õigustoimingutes. AS PRFoods juhatus on üheliikmeline, vastavalt nõukogu otsusele tegutseb alates 2. veebruarist 2015 juhatuses ainukese liikmena Indrek Kasela. Ettevõtte juhatus on igapäevases juhtimises iseseisev ja lähtub kõikide aktsionäride parimatest huvidest, tagades seeläbi ettevõtte jätkusuutliku arengu vastavalt seatud eesmärkidele ja strateegiale. Samuti tagab ettevõtte juhatus sisekontrolli ja riskijuhtimise protseduuride toimimise ettevõttes.
Juhatuse pädevus ja volitused on reguleeritud äriseadustikuga ja ära toodud ettevõtte põhikirjas, muid erisusi või kokkuleppeid ei esine. Juhataja saab tasu vastavalt ametilepingule, lisaks on tal õigus saada ka lahkumishüvitist kuni 6 kuu juhatuse liikme tasu ulatuses. Pensioniga seotud õigusi juhatuse liikmel/juhatajal ei ole. Juhataja vastutab äritegevuse korraldamise eest Grupi tasemel ja täidab ühtlasi ka tegevdirektori tööülesandeid. Tütarettevõtetes tagab äritavade järgimise kohalik juhtkond. Majandusaasta lõpu seisuga kuulus ettevõtte juhatuse liikmele otse ja läbi kaudsete osaluste kokku 4,17% (30.06.2021: 4,17%) ettevõtte aktsiatest. Detailsem informatsioon nõukogu ja juhatuse liikmete hariduse, karjääri, äriühingute juhtorganites osalemiste nagu ka aktsiaosaluste kohta ASis PRFoods on ära toodud ettevõtte kodulehel.
TÜTARETTEVÕTETE NÕUKOGU JA JUHATUSED
Alljärgnevalt on toodud ASi PRFoods omanduses olevate tütarettevõtete nõukogud ja juhatused seisuga 30. juuni 2022.
Ettevõte
Juhatus
Nõukogu
Saaremere Kala AS
Indrek Kasela
Kuldar Leis, Lauri Kustaa Äimä, Emil Metsson
Saare Kala Tootmine OÜ
Indrek Kasela, Dagni Viskus, Raivo Polding
Överumans Fisk AB
Indrek Kasela, Margus Rebane
JRJ & PRF Ltd
Indrek Kasela, Vesa Jaakko Karo, Christopher Charles Leigh, Louise Victoria Leigh-Pearson
John Ross Jr. (Aberdeen) Ltd
Indrek Kasela, Christopher Charles Leigh, Victoria Louise Leigh-Pearson
Coln Valley Smokery Ltd
Indrek Kasela, Christopher Charles Leigh, Victoria Louise Leigh-Pearson
OÜ Redstorm
Margus Rebane, Riho Kilumets
TÄIENDAVAD JUHTIMISORGANID JA KOMITEED
Ettevõttes on vajalikud protseduurid reguleeritud eeskirjadega ning praktilist vajadust täiendavate juhtimisorganite loomiseks ei ole olnud. 2010. aastal moodustas aktsiaseltsi nõukogu ettevõttes auditikomitee, kelle ülesandeks on jälgida ja analüüsida finantsinformatsiooni töötlemist, riskijuhtimise ja sisekontrolli tõhusust, konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande audiitorkontrolli protsessi ja audiitorettevõtja ja seaduse alusel audiitorühingut esindava audiitori sõltumatust ning esitada nõukogule ettepanekuid ja soovitusi seaduses sätestatud küsimustes. Alates 2017. aasta novembrist on komitee esimeheks Aleksander Zaporožtsev ja liikmeteks komiteesse alates 2010. aastast kuulunud Aavo Kokk ja Mairi Paiste. PRFoods nõukogu pikendas käesoleval majandusaastal seniste auditikomitee liikmete Aleksander Zaporožtsev, Mairi Paiste ja Aavo Kokk volitusi kuni 15.11.2023. Majandusaastal oli auditikomiteel neli koosolekut.
MITMEKESISUSPOLIITIKA RAKENDAMINE ETTEVÕTTES
ASi PRFoods juhtkond peab oluliseks ettevõttes hästi toimivat töökeskkonda ettevõtte kõikidel tasanditel. Selle saavutamiseks ja hoidmiseks jälgitakse, et ettevõttes töötaksid nii juhtkonna kui töötajate hulgas eri soost, eri rahvusliku tausta ja erinevate kogemustega vastava ala professionaalid.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
29
29
INFORMATSIOONI HALDAMINE
Börsiettevõttena lähtub AS PRFoods avatuse ja investorite võrdse kohtlemise põhimõttest ning GDPRiga sätestatud nõuetest. Börsireglemendis nõutav info avaldatakse regulaarselt kooskõlas tähtaegadega, seejuures lähtub ettevõte põhimõttest mitte avaldada ettevaatavaid prognoose – kajastatakse ja kommenteeritakse toimunud faktilist informatsiooni. Investorite ja avalikkuse operatiivseks teavitamiseks on ettevõte kodulehel alajaotused, mis muu avalikustatava informatsiooni hulgas sisaldavad börsiteateid, majandusaruandeid, presentatsioone.
TASUSTAMISARUANNE
Käesolev tasustamisaruanne on koostatud kooskõlas Grupi tasustamispoliitikaga, mis lähtub eelkõige Grupi pikaajalistest eesmärkidest, arvestades ettevõtte majandustulemusi ning investorite ja võlausaldajate õigustatud huve.
Tasustamisaruande eesmärk on anda selge ülevaade juhtidele vastavalt makstavast tasust. Tasustamisaruanne kajastab teavet grupi juhatusele 2021/2022. aastal makstud palkade ja muude hüvitiste kohta.
Juhatuse töötasu
2021/2022. aastal oli grupi juhatus üheliikmeline.
Juhatuse liikme Indrek Kasela tööülesanded ja töötasu on täpsemalt täpsustatud temaga sõlmitud töölepingus, milles grupi esindas juhatuse esimees. Juhatuse liikme Indrek Kasela ametiaega pikendati 7.detsember 2020 ning tema volitused lõppevad 7.detsember 2023. 2021/2022.aastal tulemustasu ei makstud.
EUR '000
2021/2022
2020/2021
2019/2020
2018/2019
2017/2018
Kokku Indrek Kasela tasud
31,8
84,3
107,5
117,7
107,4
millest põhitöötasu
31,8
79,1
107,5
117,7
107,4
millest tulemustasu
0
5,2
0
0
0
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
30
30
KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
31
31
KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
KONSOLIDEERITUD FINANTSSEISUNDI ARUANNE
EUR '000
Lisa
30.06.2022
30.06.2021
VARAD
Raha ja ekvivalendid
5
110
2 500
Nõuded ja ettemaksed
6
2 567
3 512
Varud
7
2 196
5 691
Bioloogilised varad
8
3 003
4 795
Käibevara kokku
7 876
16 498
Edasilükkunud tulumaksuvara
10
93
38
Pikaajalised finantsinvesteeringud
229
302
Materiaalne põhivara
11
8 882
15 300
Immateriaalne põhivara
12
21 837
23 460
Põhivara kokku
31 041
39 100
VARAD KOKKU
38 917
55 598
KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL
Intressikandvad kohustused
14
7 094
7 325
Võlad ja ettemaksed
15
3 978
12 124
Sihtfinantseerimine
16
0
207
Lühiajalised kohustused kokku
11 072
19 656
Intressikandvad kohustused
14
17 725
17 561
Võlad ja ettemaksed
15
204
0
Edasilükkunud tulumaksukohustus
10
1 599
1 861
Sihtfinantseerimine
16
265
746
Pikaajalised kohustused kokku
19 79 3
20 168
KOHUSTUSED KOKKU
30 865
39 824
Aktsiakapital
17
7 737
7 737
Ülekurss
14 007
14 007
Oma aktsiad
- 390
- 390
Kohustuslik reservkapital
51
51
Realiseerimata kursivahed
839
559
Jaotamata kasum (kahjum)
- 14 391
- 6 723
Ettevõtte aktsionäridele kuuluv osa
7 853
15 241
Mittekontrolliv osalus
199
533
OMAKAPITAL KOKKU
8 052
15 774
OMAKAPITAL JA KOHUSTUSED KOKKU
38 917
55 598
Lisad lehekülgedel 35 kuni 79 on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lahutamatud osad.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
32
32
KONSOLIDEERITUD KOONDKASUMIARUANNE
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Müügitulud
1 8
42 128
58 692
Müüdud kaupade kulu
1 9
- 38 992
- 53 727
Brutokasum
3 136
4 965
Tegevuskulud
- 7 207
- 9 468
Müügi- ja turustuskulud
20
- 4 843
- 6 389
Üldhalduskulud
2 1
- 2 364
- 3 079
Muud äritulud/-kulud
2 3
307
309
Bioloogiliste varade ümberhindlus
8
- 420
311
Ärikasum (-kahjum)
- 4 184
- 3 883
Finantstulud/-kulud
2 4
- 4 039
- 1 085
Maksustamiseelne kasum (kahjum)
- 8 223
- 4 968
Tulumaks
2 5
63
- 193
Aruandeperioodi puhaskasum (-kahjum)
- 8 160
- 5 161
Aruandeperioodi puhaskasumi (-kahjumi) jaotus:
Emaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa
- 8 143
- 5 069
Mittekontrolliv osalus
- 17
- 92
Aruandeperioodi puhaskasum (-kahjum) kokku
- 8 160
- 5 161
Muu koondkasum (-kahjum), mida võib hiljem klassifitseerida kasumiaruandesse:
Valuutakursi vahed
280
925
Kokku koondkasum (-kahjum)
- 7 880
- 4 236
Aruandeperioodi koondkasumi (-kahjumi) jaotus:
Emaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa
- 7 863
- 4 144
Väikeaktsionäridele kuuluv osa
- 17
- 92
Aruandeperioodi koondkasum (-kahjum) kokku
- 7 880
- 4 236
Tava puhaskasum (-kahjum) aktsia kohta (EUR)
1 7
- 0,21
- 0,13
Lahustatud puhaskasum (-kahjum) aktsia kohta (EUR)
1 7
- 0,17
- 0,11
Lisad lehekülgedel 35 kuni 79 on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lahutamatud osad.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
33
33
KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Rahavoog äritegevusest
Puhaskasum (-kahjum)
- 8 160
- 5 161
Korrigeerimised:
Põhivara kulum
11, 12
2 055
2 625
Kasum põhivara müügist ja mahakandmisest
- 13
- 79
Muud mitterahalised muutused
3 768
2 131
Muutused nõuetes ja ettemaksetes
6
- 1 091
82
Muutused varudes
7
1 526
2 193
Muutused bioloogilistes varades
8
1 792
- 546
Muutused kohustustes ja ettemaksetes
15
1 199
521
Makstud ettevõtte tulumaks
10
- 147
210
Rahavoog äritegevusest kokku
929
1 976
Rahavoog investeerimistegevusest
Materiaalse ja immateriaalse põhivara müük
11, 12
13
263
Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine
11, 12
- 682
- 1 542
Sihtfinantseerimine varade soetuseks
16
58
126
Muude finantsinvesteeringute ost ja müük
- 30
0
Tütarettevõtte soetus/müük, neto saadud raha
9
- 2 245
0
Antud laenude tagasimaksed
5
0
Saadud intressid
14
0
Rahavoog investeerimistegevusest kokku
- 2 867
- 1 153
Rahavoog finantseerimistegevusest
Arvelduslaenu muutus
14
- 930
- 2 466
Saadud laenude tagasimaksed
14
- 325
- 319
Saadud laenud
14
2 833
2 803
Rendikohustuste põhiosa tagasimaksed
13
- 663
- 704
Võlakirjade emiteerimine
14
0
660
Oma võlakirjade müük
0
429
Makstud intressid
14
- 1 246
- 1 002
Rahavoog finantseerimistegevusest kokku
- 331
- 599
Rahajäägi kogumuutus
- 2 269
224
Raha ja raha ekvivalendid aasta alguses
5
2 500
2 276
Raha ja raha ekvivalentide muutus
- 2 269
224
Tütarettevõtte müügi mõju Raha ja raha ekvivalentide muutusele
- 121
0
Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus
5
110
2 500
Lisad lehekülgedel 35 kuni 79 on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lahutamatud osad.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
34
34
KONSOLIDEERITUD OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE
EUR '000
Aktsia- kapital
Ülekurss
Oma aktsiad
Kohustuslik reserv- kapital
Realisee- rimata kursi- vahed
Jaotamata kasum (-kahjum)
Kokku
Mitte- kontrolliv osalus
Omakapital kokku
Saldo seisuga 30.06.2020
7 737
14 007
- 390
51
- 366
- 1 654
19 385
434
19 819
Aruandeperioodi puhaskasum (-kahjum)
0
0
0
0
0
- 5 069
- 5 069
- 92
- 5 161
Muu koondkasum (-kahjum)
0
0
0
0
925
0
925
0
925
Aruandeperioodi koondkasum (-kahjum) kokku
0
0
0
0
925
- 5 069
- 4 144
- 92
- 4 236
Muud liikumised
0
0
0
0
0
0
0
191
191
Saldo seisuga 30.06.2021
7 737
14 007
- 390
51
559
- 6 723
15 241
533
15 774
Aruandeperioodi puhaskasum (-kahjum)
0
0
0
0
0
- 8 143
- 8 143
- 17
- 8 160
Muu koondkasum (-kahjum)
0
0
0
0
280
0
280
0
280
Aruandeperioodi koondkasum (-kahjum) kokku
0
0
0
0
280
- 8 143
- 7 863
- 17
- 7 880
Muud liikumised
0
0
0
0
0
477
477
- 317
160
Saldo seisuga 30.06.2022
7 737
14 007
- 390
51
839
- 14 391
7 853
199
8 052
Täiendav informatsioon lisas 17.
Lisad lehekülgedel 35 kuni 79 on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lahutamatud osad.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
35
35
KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD
LISA 1. ÜLDINE INFORMATSIOON
AS PRFoods („emaettevõte“) ja tema tütarettevõtted (koos „Grupp“) on kala kasvatamise ja kalatoodete tootmise ja müügiga tegelevad ettevõtted. AS PRFoods on 23. detsembril 2008 Eesti Vabariigis registreeritud äriühing. ASi PRFoods aktsiad ja võlakirjad on noteeritud NASDAQ OMX Tallinna börsil. ASi PRFoods suurim aktsionär on Amber Trust II S.C.A (vt LISA 17). Käesolev konsolideeritud aruanne on juhatuse poolt allkirjastatud avaldamiseks 31.oktoobril 2022. Vastavalt Eesti Vabariigi äriseadustikule kiidab majandusaasta aruande heaks emaettevõtte nõukogu ja kinnitab aktsionäride üldkoosolek.
LISA 2. ARUANDE KOOSTAMISEL KASUTATUD ARVESTUSPÕHIMÕTTED
ASi PRFoods 2021/2022. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavuses rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega, nagu need on vastu võetud Euroopa Liidu poolt (IFRS).
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on lähtutud soetusmaksumuse printsiibist, välja arvatud bioloogilised varad ja müügiootel finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses.
ASi PRFoods arvestus- ja konsolideeritud aruande esitusvaluutaks on euro (EUR). Kõik aruandes esitatud summad on ümardatud lähima tuhandeni, kui ei ole märgitud teisiti.
Konsolideeritud aruannete koostamisel on lähtutud alltoodud arvestuspõhimõtetest, mida on järjepidevalt kohaldatud kõikidele aruandes märgitud perioodidele, välja arvatud juhtudel, kui on kirjeldatud teisiti.
Vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandluse standarditele tuleb teatud osades teha juhtkonnapoolseid raamatupidamislikke hinnanguid. Samuti peab Grupi raamatupidamispõhimõtete rakendamisel tegema juhtkonnapoolseid otsuseid. Valdkonnad, kus juhtkonna otsuse tähtsus ning keerukus on olulisema mõjuga või kus konsolideeritud aruanded sõltuvad oluliselt eeldustest ja hinnangutest, on kirjeldatud lisas 4.
UUED VÕI MUUDETUD RAHVUSVAHELISED FINANTSARUANDLUSE STANDARDID JA NENDE TÕLGENDUSED
Grupp hakkas rakendama alljärgnevaid standardeid alates 1. juulist 2021.
Standardi IFRS 16 muudatused: COVID-19 pandeemiast tingitud rendisoodustuste kajastamine pärast 30. juunit 2021
Muudatustega pikendatakse ühe aasta võrra vabatahtliku erandi kohaldamist, mis lihtsustab rentniku jaoks otseselt COVID-19 pandeemiast tulenevate rendisoodustuste kajastamist. Esialgne erand kehtestati 2020. aasta mais ja grupp on seda rakendanud.
Rentnik rakendab neid muudatusi tagasiulatuvalt ja kajastab nende esmakordse rakendamise kumulatiivset mõju nende esmakordse rakendamise aruandeperioodi jaotamata kasumi algsaldos.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardite IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 muudatused – intressimäärade võrdlusaluste (IBOR-ite) reform
(teine etapp)
Muudatused käsitlevad küsimusi, mis võivad intressimäärade võrdlusaluste reformi tagajärjel mõjutada finantsaruandlust, sealhulgas intressimäära võrdlusaluselt alternatiivsele võrdlusalusele üleminekust tulenevate lepinguliste rahavoogude või riskimaandamissuhete muutuse mõjusid. Muudatused võimaldavad praktilise abinõuna vabastust IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 teatud nõuetest, mis on seotud järgnevaga:
● muudatused finantsvarade, finantskohustiste ja rendikohustiste lepinguliste rahavoogude määramise aluses ja
● riskimaandamisarvestus.
Rahavoogude määramise aluse muutus:
Muudatused nõuavad grupilt finantsvara või finantskohustise sisemise intressimäära ajakohastamist, kui finantsvara või finantskohustise lepinguliste rahavoogude määramise alus muutub intressimäärade võrdlusaluste reformi tõttu.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
36
36
Riskimaandamisarvestus:
Muudatustega nähakse ette erandid riskimaandamisarvestuse nõuetest järgmistes valdkondades:
● Lubatakse riskimaandamissuhte määratluse muutmist, et kajastada reformiga nõutavaid muudatusi. See muudatus ei too kaasa riskimaandamisarvestuse lõpetamist ega uue riskimaandamissuhte määratlemist.
● Kui rahavoogude riskimaandamise arvestuse riskimaandamisobjekti muudetakse, et kajastada reformiga nõutavaid muudatusi, loetakse rahavoogude riskimaandamisreservi kogunenud summa aluseks alternatiivne võrdlusalus, mille alusel on maandatud tulevased rahavood kindlaks määratud.
● Kui riskimaandamisobjektina on määratletud mitmest objektist koosnev rühm ning mõnd rühmas olevat objekti muudetakse, et kajastada reformiga nõutavaid muudatusi, jaotatakse maandatavad objektid maandatavate võrdlusmäärade alusel alarühmadesse.
● Kui ettevõte eeldab piisava kindlustundega, et alternatiivne võrdlusalus on 24 kuu jooksul eraldi tuvastatav, võib ta määratleda selle intressimäära lepinguväliselt määratletud riskikomponendina, kui seda ei saa määramise kuupäeval eraldi tuvastada.
Avalikustamine
Muudatused nõuavad grupilt täiendava teabe avalikustamist, et võimaldada aruande kasutajatel mõista intressimäärade võrdlusaluste reformi mõju grupi finantsinstrumentidele, sealhulgas teavet reformist tingitud grupi riskipositsioonide ja nendega seotud riskijuhtimistegevuste kohta.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardi IFRS 3 „Äriühendused“ muudatused
Muudatusega ajakohastatakse IFRS 3 viide 2018. aasta finantsaruandluse kontseptuaalsele raamistikule 1989. aasta raamistiku asemel. Samal ajal lisatakse muudatustega IFRS 3 uus lõik, milles on selgitatud, et tingimuslikke varasid ei saa omandamise kuupäeval kajastada.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardi IAS 16 „Materiaalsed põhivarad“ muudatused
IAS 16 muudatustega nõutakse, et materiaalse põhivara objektide vajalikku asukohta ja tööseisundisse viimise jooksul toodetud esemete müügist saadud tulu tuleb kajastada kasumiaruandes koos nende esemetega seotud kuludega ning nende kulude suurust tuleb mõõta vastavalt IAS 2 mõõtmisnõuetele.
Muudatusi tuleb rakendada tagasiulatuvalt, kuid ainult nende materiaalsete põhivara objektide suhtes, mis viiakse vajalikku asukohta ja tööseisundisse kõige varasema perioodi alguses, mis on esitatud aruandes, mille koostamisel ettevõte muudatusi esmakordselt rakendab, või pärast seda. Muudatuse esialgse rakendamise kumulatiivset mõju kajastatakse jaotamata kasumis (või vajaduse korral mõnel muul asjakohasel omakapitali kirjel) algsaldo korrigeerimisena kõnealuse varaseima esitatud perioodi alguses (kui see on vajalik).
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardi IAS 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ muudatused
Lepingu täitmiseks tehtavate kulutuste kindlaksmääramiseks nõutakse muudatustega ettevõttelt kõigi otseselt lepingu täitmiseks tehtavate kulude arvesse võtmist. Muudatustega selgitatakse, et lepingu täitmise kulud hõlmavad
● nii konkreetse lepingu täitmiseks tehtavaid vältimatuid kulutusi kui ka
● osa muudest kuludest, mis on otseselt seotud lepingute täitmisega.
Ettevõte rakendab neid muudatusi lepingutele, mille osas ta ei ole veel täitnud kõiki oma kohustusi selle aruandeperioodi alguses, mil ta muudatusi esimest korda rakendab (esmase rakendamise kuupäeval). Ettevõte ei korrigeeri võrreldava perioodi informatsiooni. Selle asemel kajastab ettevõte muudatuste esialgse rakendamise kumulatiivset mõju jaotamata kasumi või vastavalt vajadusele mõne muu asjakohase omakapitali kirje algsaldo korrigeerimisena esmase rakendamise kuupäeval.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju, sest grupp võtab lepingu täitmiseks tehtavate kulutuste kindlaksmääramisel arvesse nii vältimatuid kulutusi kui ka muid otseselt lepingute täitmisega seotud kulusid.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
37
37
SENI VEEL JÕUSTUMATA STANDARDID, TÕLGENDUSED JA AVALDATUD STANDARDITE MUUDATUSED
Järgmised uued standardid, tõlgendused ja muudatused 30. juuni 2022 lõppenud aruandeperioodile veel ei kohaldu ja seetõttu pole neid käesoleva konsolideeritud aruande koostamisel rakendatud. Grupp kavatseb neid rakendada siis, kui need jõustuvad.
Standardi IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ muudatused
Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem; rakendatakse tagasiulatuvalt. Lubatud on varasem rakendamine.
Muudatustega selgitatakse, et kohustiste liigitamine lühi- või pikaajaliseks põhineb üksnes ettevõtte õigusel arveldamist aruandeperioodi lõpus edasi lükata. Ettevõtte õigus lükata arveldamist edasi vähemalt 12 kuud alates aruandekuupäevast ei pea olema tingimusteta, kuid sellel peab olema sisu. Klassifitseerimist ei mõjuta juhtkonna kavatsused ega ootused selle kohta, kas ja millal ettevõte oma õigust kasutab. Muudatustega selgitatakse ka olukordi, mida peetakse kohustise tasumiseks.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardi IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ ja IFRSi rakendusjuhendi nr 2 „Olulisuse üle otsustamine“ muudatused
Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem. Lubatud on varasem rakendamine.
Standardi IAS 1 muudatuste eesmärk on aidata ettevõtetel avalikustada arvestuspõhimõtete kohta kasulikumat teavet:
• nõudes ettevõtetelt vaid oluliste arvestuspõhimõtete avalikustamist;
• selgitades, et ebaoluliste tehingute, muude sündmuste või tingimustega seotud arvestuspõhimõtted on samuti ebaolulised ega vaja seetõttu avalikustamist, ja
• selgitades, et ka mitte kõik oluliste tehingute, muude sündmuste või tingimustega seotud arvestuspõhimõtted ei ole ettevõtte raamatupidamise aruande seisukohalt olulised.
Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu muutis ka IFRS-i rakendusjuhendit nr 2, lisades juhise ja kaks lisanäidet olulisuse mõiste rakendamise kohta arvestuspõhimõtete avalikustamisel.
Muudatused on kooskõlas mõiste „olulisus“ täpsustatud määratlusega:
„Teave arvestuspõhimõtete kohta on oluline, kui seda koos ettevõtte raamatupidamise aruandes sisalduva muu teabega käsitledes võib mõistlikult eeldada, et see mõjutab otsuseid, mida üldotstarbelise raamatupidamise aruande põhikasutajad selle raamatupidamise aruande alusel teevad“.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardi IAS 8 „Arvestuspõhimõtted, arvestushinnangute muutused ja vead“ muudatused
Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem; rakendatakse edasiulatuvalt. Lubatud on varasem rakendamine.
Muudatustega võetakse kasutusele mõiste „arvestushinnangud“ uus määratlus: selgitatakse, et need on raamatupidamise aruandes esitatud rahalised summad, mille mõõtmisega kaasneb määramatus. Muudatustega selgitatakse ka arvestuspõhimõtete ja arvestushinnangute vahelist seost: täpsustatakse, et ettevõte annab arvestushinnangu selleks, et saavutada arvestuspõhimõttega kehtestatud eesmärki.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standardi IAS 12 „Tulumaks“ muudatused
Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem. Lubatud on varasem rakendamine.
Muudatused selgitavad sellistest tehingutest tuleneva edasilükkunud tulumaksu arvestamist, mille puhul kajastatakse nii vara kui ka kohustist ning mõlema suhtes rakendatakse ühesugust maksustamist. Muudatustega kitsendatakse esmase kajastamise erandi rakendusala nii, et kõnealune erand ei kehti tehingutele, millest tekivad võrdsed ja tasaarvestatavad ajutised erinevused. Seetõttu peavad ettevõtted kajastama edasilükkunud tulumaksuvarasid ja -kohustisi ajutiste erinevuste suhtes, mis tekivad rendilepingu ja kasutuselt kõrvaldamise eraldise esmasel kajastamisel.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
38
38
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standard IAS 1 “Kohustuste liigitamine lühi- või pikaajaliseks, jõustusmiskuupäeva edasilükkamine” muudatused
Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem. Euroopa Liit ei ole muudatusi veel heaks kiitnud.
IAS 1 muudatused kohustuste lühi- ja pikaajaliseks liigitamise kohta anti välja 2020. aasta jaanuaris. Esialgne jõustumiskuupäev oli 01. jaanuar 2022. COVID-19 pandeemiale reageerides lükati aga jõustamiskuupäeva ühe aasta võrra edasi, et anda ettevõtetele rohkem aega muudatuste rakendamiseks .
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Standard IFRS 16 „Rendid“: Rendikohustus müük-tagasirent muudatused
Kohaldatakse aruandeperioodidele, mis algavad 1. jaanuaril 2024 või hiljem. Euroopa Liit ei ole muudatusi veel heaks kiitnud.
Grupi hinnangul ei avalda muudatused esmakordsel rakendamisel grupi raamatupidamise aruandele olulist mõju.
Muud muudatused
Ülejäänud uutel standarditel, standardite muudatustel ja tõlgendustel, mis pole veel jõustunud, ei ole eeldatavasti olulist mõju grupi raamatupidamise aruandele.
VALUUTAARVESTUS
Arvestus- ja esitusvaluuta
Gruppi kuuluvate ettevõtete finantsaruanded on koostatud selles valuutas, mis on iga üksiku ettevõtte äritegevuse põhilise majanduskeskkonna valuuta (arvestusvaluuta), milleks on kohalik valuuta. Emaettevõte ja Eestis registreeritud tütarettevõtete arvestusvaluuta on euro. Konsolideeritud aruanne on koostatud eurodes.
Välisvaluutas toimunud tehingute kajastamine
Välisvaluutadeks on loetud kõik teised valuutad peale arvestusvaluuta (emaettevõtte ning Eestis ja Soomes asuvate tütarettevõtete arvestusvaluuta on euro). Välisvaluutas toimunud tehingute kajastamisel on aluseks võetud tehingu toimumise päeval ametlikult kehtinud Euroopa Keskpanga või vastava riigi keskpanga valuutakursid. Välisvaluutas fikseeritud monetaarsed varad ja –kohustused (rahas tasutavad nõuded ja laenud) hinnatakse bilansipäeval ümber arvestusvaluutasse bilansipäeval kehtivate keskpanga valuutakursside alusel. Ümberhindamise tulemusena tekkinud kursikasumid ja -kahjumid esitatakse aruandeperioodi kasumiaruandes. Mitterahalised välisvaluutas fikseeritud varad ja kohustused, mida mõõdetakse õiglases väärtuses (õiglase väärtuse meetodil kajastatavad bioloogilised varad; lühi- ja pikaajalised finantsinvesteeringud aktsiatesse ja teistesse omakapitaliinstrumentidesse, mille õiglane väärtus on usaldusväärselt hinnatav), hinnatakse ümber arvestusvaluutasse, võttes aluseks keskpanga valuutakursid, mis kehtivad õiglase väärtuse määramise päeval. Mitterahalisi välisvaluutas fikseeritud varasid ja kohustusi, mida ei kajastata õiglase väärtuse meetodil (nt ettemaksed, soetusmaksumuse meetodil kajastatavad varud, materiaalne ja immateriaalne põhivara), bilansipäeval ümber ei hinnata, vaid kajastatakse jätkuvalt tehingupäeval kehtinud keskpanga valuutakursi alusel.
Välismaiste majandusüksuste finantsaruanded
Grupi välismaiste tütarettevõtete koostatud aruannete ümberarvestamisel esitusvaluutasse rakendatakse järgmisi põhimõtteid:
● Kõigi välismaiste tütarettevõtete varad ja kohustused on ümber arvestatud bilansipäeval kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursiga;
● Tütarettevõtete tulud ja kulud on ümber arvestatud aasta kaalutud keskmise vahetuskursiga (v.a juhul, kui antud keskmist ei saa lugeda tehingupäevadel valitsevate määrade kumulatiivse mõju mõistlikuks ümardamiseks, millisel juhul tulud ja kulud konverteeritakse tehingu toimumise kuupäevadel).
● Konverteerimisel tekkinud kursivahed kajastatakse muus koondkasumis ja akumuleeritakse omakapitali kirjel “Realiseerimata kursivahed”.
Välismaise majandusüksuse soetamisel tekkinud firmaväärtust ja õiglaste väärtuste muutusi käsitletakse välismaise majandusüksuse varade ning kohustustena ning need konverteeritakse bilansipäeva kursiga.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
39
39
Välismaise tütarettevõtte osalisel või täielikul realiseerimisel kas võõrandamise, likvideerimise, aktsiakapitali tagastamise või hülgamise tulemusena kajastatakse omakapitalis kajastatud realiseerimata kursivahed kasumiaruandes.
KONSOLIDEERIMISE PÕHIMÕTTED
(a) Tütarettevõtjad
Tütarettevõtjad on kõik majandusüksused, mille üle Grupil on kontroll. Grupp kontrollib majandusüksust, kui ta saab või tal on õigused majandusüksuses osalemisest tulenevale muutuvale kasumile ja ta saab mõjutada seda kasumi suurust kasutades oma mõjuvõimu majandusüksuse üle. Tütarettevõtjad konsolideeritakse raamatupidamise aastaaruandes alates kontrolli tekkimisest kuni selle lõppemiseni. Äriühenduste arvestamisel rakendatakse omandamismeetodit. Tütarettevõtja omandamisel üleantud tasu mõõdetakse õiglases väärtuses, mis arvutatakse omandaja poolt üleantud varade, omandaja kohustiste omandatava endiste omanike ees ja omandaja poolt emiteeritud omakapitali osaluste õiglaste väärtuste summana. Üleantud tasu hõlmab tingimusliku tasu kokkuleppest tulenevate varade ja kohustuste õiglast väärtust. Äriühenduses omandatud eristatavad varad, kohustused ja tingimuslikud kohustused kajastatakse omandamise kuupäeval nende õiglases väärtuses. Mittekontrolliv osalus omandatavas tütarettevõtjas mõõdetakse iga omandamise järel kas õiglases väärtuses või mittekontrolliva osaluse proportsionaalses osas omandatava üksuse eristatavast netovarast.
Omandamisega seotud väljaminekud kajastatakse nende tekkimise hetkel kuludena.
Etappidena toimuva äriühenduse puhul hindab Grupp talle eelnevalt omandatavas kuulunud omakapitali osaluse omandamise kuupäeva bilansilise maksumuse ümber selle omandamise kuupäeva õiglasesse väärtusesse; ümberhindamise tulemusena tekkivad kasumid ja kahjumid kajastatakse kasumiaruandes.
Grupi poolt ülekandmisele kuuluvat tingimuslikku tasu mõõdetakse omandamise kuupäeval õiglases väärtuses. Hilisemaid muutusi tingimusliku tasu õiglases väärtuses, mis on liigitatavad varaks või kohustuseks, kajastatakse vastavalt IAS 39-le kas kasumiaruandes või muus koondkasumis. Omakapitaliks liigitatud tingimuslikku tasu ei mõõdeta ümber ja selle järgnevat arveldamist arvestatakse omakapitalis. Firmaväärtusena kajastatakse algselt summat, mille võrra üleantud tasu ja mittekontrollivate osaluste väärtus ületab omandatud eristatavate varade ja ülevõetud kohustuste õiglast väärtust. Kui see tasu on väiksem kui omandatud tütarettevõtja netovara õiglane väärtus, kajastatakse vahe kasumiaruandes.
Ema- ja tütarettevõtjate finantsnäitajad on Grupi raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud rida-realt Konsolideeritud aruannete koostamisel on grupisisesed tehingud, saldod ja realiseerimata kasumid, mis on tekkinud tehingutest Grupi ettevõtete vahel, elimineeritud. Samuti on elimineeritud realiseerimata kahjumid. Vajadusel on tütarettevõtjate finantsaruannetes kajastatud summasid muudetud, et viia need kooskõlla Grupi arvestuspõhimõtetega.
Emaettevõtja konsolideerimata aruannetes kajastatakse investeeringuid tütarettevõtjatesse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud võimalikud vara väärtuse langusest tulenevad akumuleeritud allahindlused. Soetusmaksumust korrigeeritakse, et peegeldada muudatusi seoses muutustega tingimuslikus tasus.
(b) Muutused tütarettevõtjate osaluses, mille tulemusena kontroll ei kao
Tehinguid mittekontrolliva osalusega, mille tulemusena kontroll tütarettevõtja üle ei kao, arvestatakse omakapitali tehingutena - see tähendab, kui tehinguid oma omanikeõigusi rakendavate omanikega. Erinevus mittekontrollivate osaluste korrigeeriva summa ja saadud või saadaoleva tasu õiglase väärtuse vahel kajastatakse otse omakapitalis. Mittekontrollivale osalusele müükidelt tekkinud kasumid ja kahjumid kajastatakse samuti omakapitalis.
(c) Tütarettevõtjate müük
Kui Grupp kaotab kontrolli tütarettevõtja üle, hinnatakse järelejäänud osalus kontrolli kaotamise hetkel selle õiglasesse väärtusesse ning bilansilise maksumuse muutusest tulenev vahe kajastatakse kasumiaruandes. See õiglane väärtus on algseks bilansiliseks maksumuseks järelejäänud osaluse edaspidisel sidusettevõtjana, ühisettevõtjana või finantsvarana kajastamisel. Lisaks arvestatakse kõiki muus koondkasumis kajastatud summasid selle tütarettevõtja suhtes samal alusel, nagu siis, kui Grupp oleks seotud varad või kohustused otse võõrandanud. See võib tähendada, et summad, mis olid eelnevalt kajastatud muus koondkasumis, tuleb ümber liigitada kasumiaruandesse.
(d) Sidusettevõtjad
Sidusettevõtjad on kõik ettevõtjad, mille üle Grupp omab olulist mõjuvõimu, kuid mitte kontrolli, ja millega kaasneb reeglina 20-50% hääleõigustest. Investeeringuid sidusettevõtjatesse kajastatakse kapitaliosaluse meetodil ja võetakse algselt arvele nende soetusmaksumuses. Bilansilist maksumust suurendatakse või vähendatakse, et kajastada investori osa investeeringuobjekti omandamisjärgses kasumis (-kahjumis). Grupi investeering sidusettevõtjatesse sisaldab omandamisel identifitseeritud firmaväärtust.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
40
40
Kui investori osalust sidusettevõtjas vähendatakse, kuid oluline mõju säilib, liigitatakse kasumiaruandesse ümber ainult eelnevalt muus koondkasumis kajastatud kasumi või kahjumi proportsionaalne summa.
Grupi osa sidusettevõtjate omandamisjärgsetes kasumites ja kahjumites kajastatakse kasumiaruandes ja Grupi osa omandamisjärgsetes muutustes sidusettevõtjate muus koondkasumis kajastatakse muus koondkasumis koos vastava investeeringu bilansilise maksumuse korrigeerimisega. Kui Grupi osa sidusettevõtja kahjumites on võrdne või ületab tema osalust sidusettevõtjas, kaasa arvatud muud tagatiseta nõuded, ei kajasta Grupi edasisi kahjumeid, välja arvatud juhul, kui Grupil on seaduslik või faktiline kohustus täita sidusettevõtja kohustusi või ta on sooritanud makseid sidusettevõtja nimel.
Grupp hindab igal bilansipäeval, kas esineb objektiivseid tõendeid selle kohta, et sidusettevõtjasse tehtud investeeringu väärtus on langenud. Kui selline juhus esineb, arvestab Grupp väärtuse languse summa kaetava väärtuse ja bilansilise jääkmaksumuse vahena ning kajastab selle kasumiaruande real „Muud kasumid/kahjumid sidusettevõtjatelt“.
Kasumeid ja kahjumeid, mis on tekkinud „ülespoole" või „allapoole" suunatud tehingutest investori ja sidusettevõtjate vahel kajastatakse investori finantsaruannetes ainult selles ulatuses, mis vastab mitteseotud investorite osalustele sidusettevõtjates. Realiseerimata kahjumid elimineeritakse, välja arvatud juhul, kui kahjumi põhjuseks on vara väärtuse langus. Vajadusel on sidusettevõtjate arvestuspõhimõtteid muudetud, et viia need kooskõlla Grupi arvestuspõhimõtetega.
INFORMATSIOON EMAETTEVÕTTE PÕHIARUANNETE KOHTA
Vastavalt Eesti Raamatupidamise Seadusele tuleb konsolideeritud aastaaruande lisades avaldada konsolideeriva üksuse (emaettevõtte) konsolideerimata põhiaruanded. Emaettevõtte põhiaruanded, mis on avalikustatud lisas 30 on koostatud kasutades samu arvestusmeetodeid ja hindamisaluseid, mida on kasutatud konsolideeritud aruande koostamisel. Investeeringud tütar- ja sidusettevõtetesse on konsolideerimata põhiaruannetes kajastatud soetusmaksumuse meetodil. Vastavalt soetusmaksumuse meetodile kajastatakse investeering algselt soetusmaksumuses ehk omandamisel makstud tasu õiglases väärtuses ning hiljem korrigeeritakse vajadusel väärtuse langusest tulenevate allahindlustega.
RAHA JA RAHA EKVIVALENDID
Raha ja selle ekvivalentidena kajastatakse finantsseisundi aruandes ja rahavoogude aruandes kassas olevat sularaha, arvelduskontode jääke (v.a. arvelduslaen) ning kuni 3-kuulisi deposiite. Arvelduslaenu kajastatakse finantsseisundi aruandes lühiajaliste intressikandvate kohustuste hulgas.
FINANTSVARAD
Klassifitseerimine
Grupp klassifitseerib finantsvarad järgmistesse mõõtmiskategooriatesse:
● need, mida kajastatakse õiglases väärtuses (kas muutusega läbi koondkasumiaruande või muutusega läbi kasumiaruande);
● need, mida kajastatakse korrigeeritud soetusmaksumuses.
Klassifitseerimine sõltub Grupi ärimudelist finantsvarade haldamisel ning rahavoogude lepingulistest tingimustest.
Arvele võtmine ja kajastamise lõpetamine
Tavapärastel turutingimustel toimuvaid finantsvarade oste ja müüke kajastatakse tehingupäeval ehk kuupäeval, millal Grupp võtab endale vara ostmise või müümise kohustuse. Finantsvarade kajastamine lõpetatakse kui õigused finantsvarast tulenevatele rahavoogudele lõppevad või antakse üle ja Grupp annab üle sisuliselt kõik riskid ja hüved.
Mõõtmine
Finantsvara (välja arvatud juhul, kui on tegemist nõudega ostja vastu, millel puudub oluline rahastamiskomponent ja mida algselt mõõdetakse tehinguhinnas) mõõdetakse esmalt õiglases väärtuses, ja kui on tegemist varaga, mida ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, lisanduvad sellele tehingukulud, mis on otseselt seotud vara soetamisega.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
41
41
Võlainstrumendid
Võlainstrumentide edasine kajastamine sõltub Grupi ärimudelist finantsvarade haldamisel ning finantsvara lepingulistest rahavoogudest. Varad, mida hoitakse lepinguliste rahavoogude kogumiseks ning mille rahavood on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intress, kajastatakse korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades efektiivse intressimäära meetodit. Korrigeeritud soetusmaksumusest arvatakse maha väärtuse langusest tekkinud kahjum. Intressitulu, välisvaluuta kasumid ja kahjumid ning väärtuse langus kajastatakse kasumiaruandes. Kajastamise lõpetamisel tekkinud kasumeid või kahjumeid kajastatakse kasumiaruandes „Muudes ärituludes/(kuludes)“. Seisuga 1. juuli 2021 ja 30. juuni 2022 ja 2021/2022 majandusaasta jooksul olid Grupi finantsvarad klassifitseeritud kas korrigeeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande.
Finantsvarade väärtuse langus
Väärtuse languse kahjumi kajastamise mudelit rakendatakse korrigeeritud soetusmaksumuses finantsvarade suhtes. Korrigeeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad koosnevad nõuetest ostjate vastu, rahast ja raha ekvivalentidest.
Oodatavad krediidikahjumid on tõenäosusega kaalutud hinnangulised krediidikahjumid. Krediidikahjum on vahe lepingu alusel Grupi saadaolevate rahavoogude ja Grupi poolt oodatud rahavoogude vahel, mida on diskonteeritud esialgse efektiivse intressimääraga.
Eeldatava krediidikahju mõõtmine võtab arvesse: (i) erapooletut ja tõenäosusega kaalutud summat, mille määramisel hinnatakse mitmeid võimalikke erinevaid tulemusi, (ii) raha ajaväärtust ja (iii) aruande perioodi lõpus ilma liigsete kulude või pingutusteta kättesaadavat mõistlikku ja põhjendatud informatsiooni minevikus toimunud sündmuste, praeguste tingimuste ja tulevaste majandustingimuste prognooside kohta.
Grupp mõõdab väärtuse langust järgmiselt:
● nõudeid ostjatele summas, mis võrdub eluea jooksul oodatavate krediidikahjumitega;
● raha ja raha ekvivalente, mille krediidiriski aruandeperioodil on hinnatud madalaks (juhtkond peab madalaks krediidiriskiks vähemalt ühe suurema reitinguagentuuri investeerimisjärgu krediidireitingut) summas, mis võrdub 12 kuu jooksul oodatavate krediidikahjumitega;
● kõigi muude finantsvarade puhul 12 kuu jooksul oodatavate krediidikahjumite summas, kui krediidirisk (st finantsvara eeldatava eluea jooksul esinev maksejõuetuse risk) ei ole pärast esmast kajastamist märkimisväärselt suurenenud; kui risk on märkimisväärselt suurenenud, mõõdetakse krediidikahjumit summas, mis võrdub eluea jooksul oodatavate krediidikahjumitega.
Laenud ja nõuded
Laenud ja nõuded on fikseeritud või kindlaksmääratavate maksetega finantsvarad, mida ei klassifitseerita tuletisinstrumentideks ja mis ei ole noteeritud aktiivsel turul. Laenud ja nõuded võetakse esmalt arvele nende õiglases väärtuses koos tehingukuludega. Pärast esmast arvele võtmist kajastatakse laenud ja nõuded korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades efektiivse intressimäära meetodit. Seda meetodit kasutatakse järgnevatel perioodidel nõudelt intressitulu arvestamisel. Finantsvarasid korrigeeritakse allahindluse kahjumi alusel.
Väärtuse langus põhineb oodataval krediidikahjumil. Oodatava krediidikahjumi põhimõte on näidata finantsvara krediidikvaliteedi halvenemise või paranemise üldist arengusuunda. Korrigeeritud soetusmaksumuses klassifitseeritavate finantsvarade väärtuse langus kajastatakse allahindluse reservina.
Oodatavad krediidikahjumid on tõenäosusega kaalutud hinnangulised krediidikahjumid, mis võtavad aruandekuupäeval arvesse kogu asjassepuutuva info, kaasa arvatud informatsiooni minevikus toimunud sündmuste, praeguste tingimuste, mõistlike ja põhjendatud tuleviku sündmuste ja majandustingimuste prognooside kohta. Iga aruandeperioodi lõpus viib Grupp läbi ekspert-hinnangu selgitamaks kas viimase hinnanguga võrreldes on toimunud olulist riski tõusu. Krediidiriski suurenemise indikaatoriteks on muu hulgas laekumata maksed, mille tähtaeg on möödas üle 30 päeva, võlgniku olulised finantsilised raskused, võimalik võlgniku pankrot või ümberstruktureerimine. Allahindluse kulu kajastatakse kasumiaruandes „Muude ärikulude real“. Kui nõuded on lootusetult laekuvad, kantakse need koos allahindluse reserviga maha.
Nõuded kajastatakse üldjuhul käibevaradena, kui nende laekumise tähtaeg on 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva. Nõuded, mille laekumise tähtaeg on hiljem kui 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, kajastatakse põhivarana. Finantsvarad, mis ei sisalda APIM rahavoogusid, kajastatakse õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
42
42
FAKTOORING
Faktooring on nõuete üleandmine (müük), kus sõltuvalt faktooringlepingu tingimustest on ostjal õigus teatud aja jooksul nõue müüjale tagasi müüa (regressiõigusega faktooring) või tagasimüügi õigus puudub ning kõik nõudega seotud riskid ja tulud lähevad sisuliselt üle müüjalt ostjale (regressiõiguseta faktooring). Regressiõigusega faktooringud kajastatakse korrigeeritud soetusmaksumuses.
Juhul, kui nõude müüjal säilib nõude tagasiostukohustus, kajastatakse tehingut kui finantseerimistehingut (st. nõude tagatisel võetud laenu), mitte kui müüki. Nõuet ei loeta faktooringu tagajärjel müüduks, vaid see kajastatakse bilansis seni, kuni nõue on laekunud või regressiõigus aegunud. Faktooringtehingust tekkinud faktooringkohustust kajastatakse analoogiliselt muudele intressikandvatele kohustustele.
Juhul, kui tagasiostukohustust ei ole ning kontroll nõude ja temaga seotud riskide ja tulude üle läheb üle ostjale, kajastatakse tehingut nõude müügina. Bilansis kajastatakse seda õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande. Kulu nõuete müügist kajastatakse kas finantskuluna (analoogiliselt intressikulule) või nõuete allahindluse kuluna, sõltuvalt sellest, kas faktooringtehing tehti rahavoogude juhtimise või krediidiriski maandamise eesmärgil.
VARUD
Varud võetakse algselt arvele nende soetusmaksumuses, mis koosneb ostukulutustest, otsestest ja kaudsetest tootmiskulutustest ja muudest kulutustest, mis on vajalikud varude viimiseks nende olemasolevasse asukohta ja seisundisse.
Varude ostukulutused sisaldavad lisaks ostuhinnale varude ostuga kaasnevat tollimaksu, muid mittetagastatavaid makse ja varude soetamisega otseselt seotud transpordikulutusi, millest on maha arvatud hinnaalandid ja dotatsioonid. Varude tootmiskulutused sisaldavad nii otseseid toodetega seotud kulutusi (tooraine ja materjalide ning pakkematerjalide maksumus, lõpetamata toodangu ladustamisega seotud vältimatud kulutused, tööliste palgad) kui ka osa tootmise püsi- ja muutuv üldkuludest (tootmishoonete ja -seadmete amortisatsioon ja halduskulu, remondikulu, tootmisega seotud juhtkonna palgad).
Varude kuluks kandmisel kasutatakse kaalutud keskmise soetusmaksumuse meetodit. Varud hinnatakse finantsseisundi aruandes lähtudes sellest, mis on madalam, kas soetusmaksumus või neto realiseerimisväärtus. Neto realiseerimisväärtus on varude eeldatav müügihind normaalse äritegevuse käigus, millest on maha arvatud varude realiseerimisega seotud hinnangulised kulutused.
MATERIAALNE PÕHIVARA
Materiaalseks põhivaraks loetakse Grupi enda majandustegevuses kasutatavaid varasid kasuliku tööeaga üle ühe aasta. Materiaalne põhivara võetakse algselt arvele tema soetusmaksumuses, mis koosneb ostuhinnast (k.a tollimaks ja muud mittetagastatavad maksud) ja otseselt soetamisega seotud kulutustest, mis on vajalikud vara viimiseks tema tööseisundisse ja –asukohta.
Materiaalset põhivara kajastatakse finantsseisundi aruandes tema soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja võimalikud väärtuse langusest tulenevad allahindlused. Rendile võetud materiaalse põhivara arvestus toimub sarnaselt ostetud põhivaraga. Materiaalse põhivara objektile tehtud hilisemad väljaminekud kajastatakse põhivarana, kui on tõenäoline, et Grupp saab varaobjektiga seotud tulevast majanduslikku kasu ning varaobjekti soetusmaksumust saab usaldusväärselt mõõta. Muid hooldus- ja remondikulusid kajastatakse kuluna nende toimumise momendil.
Amortisatsiooni arvestamisel kasutatakse lineaarset meetodit. Amortisatsioonimäär määratakse igale põhivara objektile eraldi, sõltuvalt selle kasulikust tööeast. Olulise lõppväärtusega varaobjektide puhul amortiseeritakse kasuliku eluea jooksul kulusse ainult soetusmaksumuse ja lõppväärtuse vahelist amortiseeritavat osa.
Juhul kui materiaalse põhivara objekt koosneb üksteisest eristatavatest komponentidest, millel on erinevad kasulikud eluead, võetakse need komponendid raamatupidamises arvele eraldi varaobjektidena ning määratakse vastavalt nende kasulikule elueale eraldi amortisatsiooninormid.
Materiaalse põhivara objektidele on määratud järgmised kasulikud eluead:
● Ehitised 5-50 aastat
● Masinad ja seadmed 2-20 aastat
● Sõidukid 4-13 aastat
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
43
43
● Inventar, sisseseade ja tööriistad
- Sisseseade ja tööriistad 2-12 aastat
- Infotehnoloogia seadmed ja tarkvara 3-5 aastat
- Muu inventar 5 aastat
● Piiramata kasutuseaga objekte (maa) ei amortiseerita.
Amortisatsiooni arvestamist alustatakse hetkest, mil vara on kasutatav vastavalt juhtkonna poolt plaanitud eesmärgil ning lõpetatakse kui lõppväärtus ületab bilansilist jääkmaksumust, vara lõpliku eemaldamiseni kasutusest või ümberklassifitseerimisel “müügiootel põhivaraks”. Igal bilansipäeval hinnatakse kasutatavate amortisatsioonimäärade, amortisatsioonimeetodi ning lõppväärtuse põhjendatust.
Juhul kui põhivara kaetav väärtus (s.o kõrgem kahest järgnevast näitajast: vara õiglane väärtus (miinus müügikulutused) või vara kasutusväärtus) on väiksem tema bilansilisest jääkmaksumusest, on materiaalse põhivara objektid alla hinnatud nende kaetavale väärtusele. Allahindlus kajastatakse kasumiaruande kirjel „Muud ärikulud“. Eelnevatel perioodidel kajastatud allahindlus tühistatakse juhul, kui kaetava väärtuse määramise aluseks olnud hinnangutes on toimunud muutus.
Laenukasutuse kulutused (intressid), mis on seotud materiaalse põhivara ehitusega, kapitaliseeritakse antud objekti soetusmaksumuses perioodi jooksul, mis on vajalik vara otstarbekohasesse kasutusvalmidusse viimiseks.
Materiaalse põhivara objektid, mis juhtkonna hinnangul müüakse lähema 12 kuu jooksul, klassifitseeritakse ümber müügiootel põhivaraks. Põhivara müügist saadud kasumid ja kahjumid, mis leitakse müügist saadud raha ja vara jääkväärtuse vahena, on kajastatud kasumiaruandes kirjel „Muud äritulud ja -kulud“.
IMMATERIAALNE VARA
Immateriaalset vara (kaubamärgid, load, liitumistasud, patendid, litsentsid, tarkvara) kajastatakse finantsseisundi aruandes siis, kui vara on Grupi poolt kontrollitav, tema kasutamisest saadakse tulevikus majanduslikku kasu ning vara soetusmaksumus on usaldusväärselt mõõdetav. Omandatud immateriaalne põhivara võetakse algselt arvele tema soetusmaksumuses, mis koosneb ostuhinnast ja otseselt soetamisega seotud kulutustest. Arvele võtmise järel kajastatakse immateriaalset vara selle soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja võimalikud väärtuse langusest tulenevad allahindlused. Firmaväärtust kajastatakse tema soetusmaksumuses, millest on maha arvatud võimalikud väärtuse langusest tulenevad allahindlused.
Immateriaalne põhivara jagatakse piiratud kasuliku elueaga varaks ja piiramatu kasuliku elueaga varaks.
Piiratud kasuliku elueaga immateriaalset vara amortiseeritakse lineaarsel meetodil, lähtudes vara eeldatavast kasulikust elueast. Igal bilansipäeval hinnatakse vara amortisatsiooniperioodide ning -meetodi põhjendatust.
Immateriaalse põhivara objektidele on määratud järgmised kasulikud eluead:
● Kaubamärgid 20 - 50 aastat
● Load ja liitumistasud 3 - 50 aastat
● Tarkvara litsentsid 5 aastat
Kaubamärkide kasulikud eluead on määratud, tuginedes juhtkonna hinnangule nende varade poolt raha genereerimise perioodi eeldatava pikkuse kohta. Lubade (kalakasvatus ja – hukkamisload) ja liitumistasude ning tarkvara litsentside kasuliku tööea puhul on aluseks võetud varade kasutusõiguse kestvus.
Piiratud elueaga varade puhul hinnatakse vara väärtuse langust, kui on ilmnenud asjaolusid, mis viitavad võimalikule väärtuse langusele.
Piiramatu kasuliku elueaga immateriaalset vara (firmaväärtus) ei amortiseerita, kuid selle väärtuse kontrollimiseks viiakse kord aastas (või sagedamini, kui mõni sündmus või asjaolude muutus viitab, et firmaväärtuse väärtus võib olla langenud) läbi väärtuse test ning juhul kui nende kaetav väärtus osutub väiksemaks bilansilisest jääkmaksumusest, hinnatakse vara alla kaetava väärtuseni. Kaetava väärtuse arvutamiseks jaotatakse firmaväärtus raha genereerivatele majandusüksustele.
PÕHIVARA VÄÄRTUSE LANGUS
Piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete põhivarade (firmaväärtus) puhul kontrollitakse kord aastas vara väärtuse langust, võrreldes vara bilansilist maksumust kaetava väärtusega.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
44
44
Piiramata kasutuseaga materiaalse põhivara (maa) ning amortiseeritavate varade puhul hinnatakse vara väärtuse võimalikule langusele viitavate asjaolude esinemist. Selliste asjaolude esinemise korral hinnatakse vara kaetavat väärtust ning võrreldakse seda bilansilise maksumusega.
Vara väärtuse languse hindamise eesmärgil hinnatakse kaetavat väärtust kas üksiku varaobjekti või väikseima võimaliku varade grupi kohta, mille jaoks on võimalik rahavoogusid eristada ( cash generating unit ). Väärtuse test firmaväärtuse suhtes viiakse alati läbi koos raha genereeriva üksusega, mille juurde firmaväärtus kuulub. Vara kaetav väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha lahutatud müügikulutused, või selle kasutusväärtus, vastavalt sellele, kumb on kõrgem. Väärtuse langusest tekkinud kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab selle kaetava väärtuse. Varade allahindlusi kajastatakse aruandeperioodi kuluna.
Kord alla hinnatud varade puhul hinnatakse igal järgmisel bilansikuupäeval, kas võib olla tõenäoline, et vara kaetav väärtus on vahepeal tõusnud. Kui väärtuse testi tulemusena selgub, et vara või varade grupi (raha genereeriva üksuse) kaetav väärtus on tõusnud üle bilansilise jääkmaksumuse, tühistatakse varasem allahindlus ja suurendatakse vara bilansilist jääkmaksumust kuni summani, mis oleks kujunenud, arvestades vahepealsetel aastatel normaalset amortisatsiooni. Allahindluse tühistamist kajastatakse aruandeaasta kasumiaruandes põhivara allahindluse kulu vähendamisena. Firmaväärtuse allahindlust ei tühistata.
BIOLOOGILISED VARAD
Bioloogilist vara kajastatakse finantsseisundi aruandes, kui vara on Grupi poolt kontrollitav, on tõenäoline, et Grupp saab vara kasutamisest tulevikus majanduslikku kasu ning vara õiglane väärtus või soetusmaksumus on usaldusväärselt hinnatav.
Bioloogilised varad s.o vikerforelli ( Oncorhynchus mykiss) varud, kajastatakse finantsseisundi aruandes käibevara rühmas eraldi kirjel „Bioloogilised varad“.
Bioloogilised varad on rühmitatud nende valmidusastme järgi, mis on olulised turuhindade kujunemisel. Arvestuspõhimõtted igale bioloogiliste varade klassile on määratud alljärgnevalt:
● Kalamaimud (viljastatud kalamari ja kuni 250 g kalamaimud)
Kajastatakse õiglases väärtuses. Õiglase väärtuse määramisel on aluseks võetud kalamaimude biomassi maht ja kaalutud keskmine turuhind bilansipäeval.
● Noorkalad (250 g kalamaimud kuni püügikõlblikud kalad)
Noorkalade õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt hinnatav, kuna puudub aktiivne turg, ja neid kajastatakse finantsseisundi aruandes soetusmaksumuses. Kulud, mis on otseselt seotud noorkalade püügikõlblikuks kasvatamiseks, kapitaliseeritakse soetusmaksumuses.
Igal bilansipäeval võrreldakse soetusmaksumust noorkalade netorealiseerimisväärtusega, milleks on püügikõlblike kalade hinnanguline õiglane väärtus noorkalade püügikõlbulikuks saamise ajal miinus hinnangulised kulutused püügikõlblikuks kasvatamiseks ja müügiks. Juhul, kui on tõenäoline, et tulevasest müügist laekuvad rahavood katavad nii soetusmaksumuse kui ka sellele hiljem lisanduvad kasvatuse ja müügiga seonduvad kulutused, kajastatakse noorkalad soetusmaksumuses. Vastasel korral hinnatakse noorkalad alla nende hinnangulise netorealiseerimisväärtuseni. Allahindlus kajastatakse aruandeperioodi kuluna.
● Püügikõlbulikud kalad (klassifitseerimine noorkaladest püügikõlbulikeks kaladest toimub vastavalt kaalule)
Kajastatakse nii esmasel arvele võtmisel (soetamisel või ümberklassifitseerimisel noorkaladest) kui ka järgnevatel bilansipäevadel nende õiglases väärtuses, millest on maha arvatud hinnangulised müügikulutused. Õiglase väärtuse hindamisel on aluseks võetud püügikõlbulike kalade hinnanguline biomassi maht, mida on vähendatud realiseerimisel tekkiva kaalukao võrra, ja kaalutud keskmine turuhind bilansipäeval ehk kõige hilisem sõltumatute osapoolte analoogsete varade turuhind, mida korrigeeritakse eksisteerivate erinevuste mõjuga, eeldades, et tehingupäeva ja bilansipäeva vahel ei ole toimunud olulisi muutusi majanduskeskkonnas. Piirkondades, kus ei eksisteeri välisturuhinda, põhineb hinnang siseturu hindadel. Hindade määramisel lähtutakse kvaliteediklassist (kõrgem või tavaline).
Müügikulutusteks loetakse tasusid vahendajatele, riigilõivusid ja mittetagastatavaid maksusid. Müügikulutuste hulka ei loeta vara turustamisel tekkivaid transpordi- ja muid kulutusi, kuid sellised kulutused võetakse arvesse õiglase väärtuse hindamisel.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
45
45
Kulud, mis on otseselt seotud noorkalade püügikõlblikuks kasvatamiseks, kapitaliseeritakse soetusmaksumuses. Soetusmaksumust korrigeeritakse bilansipäeval vastavalt õiglase väärtuse hinnangu muutusele.
Bioloogilise vara õiglase väärtuse muutusest tulenevad kasumid ja kahjumid kajastatakse koondkasumiaruandes eraldi kirjel „Bioloogiliste varade ümberhindlus“. Bioloogilisest varast saadav toodang võetakse arvele selle õiglases väärtuses miinus hinnangulised müügikulutused.
RENDIARVESTUS
IFRS 16 kohaselt kajastab Grupp enamiku rendilepingutest kasutusõiguse vara ning rendikohustusena, st need rendid kajastuvad Grupi bilansis.
Rentnikuna rendib Grupp mitmeid varasid, sealhulgas masinaid ja seadmeid, maa- ja veealasid ning samuti hooneid.
Lepingu sõlmimisel hindab Grupp, kas leping on rendileping või kas leping sisaldab endas renti. Leping on rendileping (või sisaldab endas renti), kui leping annab õiguse kontrollida ja kasutada kindlaksmääratud vara teatud aja jooksul tasu eest. Hindamaks, kas leping annab õiguse kontrollida ning kasutada vara, kasutab Grupp IFRS 16 rendi definitsiooni.
Kasutusrendiks klassifitseeritud rendilepingute rendikohustuse mõõtmisel diskonteeris Grupp rendimakseid, kasutades selleks alternatiivset laenuintressimäära. Rentniku alternatiivne kaalutud keskmine intressimäär on 2%.
Grupp kui rentnik
Grupp kajastab kasutusõiguse vara ja rendikohustust rendi alguse kuupäeval. Kasutusõiguse vara mõõdetakse algselt soetusmaksumuses, mis koosneb rendikohustuse algsummast. Rendikohustuse algsummat korrigeeritakse tehtud ettemaksete võrra, tehtud otseste kulutuste võrra ning taastamiskulude võrra (mis tulenevad vara demonteerimisest ning taastamisest). Saadud summast on maha arvatud saadud rendisoodustused.
Kasutusõiguse vara amortiseeritakse lineaarsel meetodil rendi alguskuupäevast kuni rendiperioodi lõpuni, välja arvatud juhul, kui rendilepinguga antakse alusvara omandiõigus Grupile rendiperioodi lõpus üle või kui vara kasutusõiguse jääkväärtus viitab sellele, et Grupp plaanib kasutada vara väljaostuoptsiooni. Sellisel juhul amortiseeritakse vara kasutusõigus alusvara kogu kasuliku eluea jooksul, mis määratakse samadel alustel nagu vastavate Grupi poolt omatavate materiaalsete põhivarade puhul. Lisaks vähendatakse kasutusõiguse vara väärtuse langusest tulenevate kahjumite korral. Samuti korrigeeritakse kasutusõiguse vara ning rendikohustust teatud ümberhindamistel.
Rendikohustust mõõdetakse algselt rendimaksete nüüdisväärtuses, mida ei ole veel makstud rendisuhte alguskuupäevaks, kasutades rendi sisemist intressimäära või kui seda määra ei ole võimalik kindlaks teha, siis alternatiivset laenuintressimäära. Üldjuhul kasutab Grupp diskontomäärana alternatiivset laenuintressimäära.
Grupp leiab alternatiivse laenuintressimäära kasutades selleks erinevaid finantseerimisallikaid. Saadud sisendeid korrigeeritakse, võttes arvesse renditingimusi ja renditava vara tüüpi, et jõuda renditavale varale sobiva alternatiivse laenuintressimäärani.
Rendikohustuses sisalduvate rendimaksete hulka kuuluvad järgmised osad:
● fikseeritud rendimaksed;
● muutuvad rendimaksed, juhul kui need muutuvad vastavalt mingile alusindeksile (näiteks inflatsioon, EURIBOR);
● renditava vara väljaostmise, rendiperioodi pikendamise või katkestamise optsioonide kasutamisega kaasnevad maksed (juhul, kui juhtkond on hinnanud optsiooni kasutamist piisavalt kindlaks ning nende optsioonide kasutamine on võetud arvesse rendiperioodi pikkuse arvestamisel);
● garanteeritud jääkväärtus (makstava summa eeldatav väärtus).
Rendikohustust mõõdetakse korrigeeritud soetusmaksumuses. Rendikohustust arvutatakse ümber siis, kui tulevastes rendimaksetes on muutusi, mis tulenevad indeksist või määrast, kui muutub hinnang garanteeritud jääkväärtuse summa osas või kui Grupp muudab oma hinnangut selle osas, kas soovitakse kasutada vara väljaostu, rendi pikendamise või lõpetamise võimalusi. Samuti mõõdetakse rendikohustust ümber kui muutuvad fikseeritud maksed.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
46
46
Kui rendikohustust hinnatakse ümber ülal loetletud põhjuste tõttu, tehakse kasutusõiguse vara bilansilises maksumuses vastav korrigeerimine. Rendikohustuse muudatuse mõju kajastatakse kasumiaruandes, kui vara kasutusõiguse bilansiline maksumus on vähendatud nullini.
Grupp on otsustanud mitte kajastada kasutusõiguse varasid ning rendikohustusi väheväärtuslike vara rentide ning lühiajaliste rentide puhul. Grupp kajastab nende rentidega seotud rendimaksed kuluna lineaarselt rendiperioodi jooksul.
FINANTSKOHUSTUSED
Kõik finantskohustused (võlad hankijatele, muud lühi- ja pikaajalised kohustused, saadud laenud, noteeritud võlakirjad, forward, put ja call optsioonid) võetakse algselt arvele nende õiglases väärtuses, millest on maha arvestatud tehingukulud. Edaspidi kajastatakse finantskohustusi korrigeeritud soetusmaksumuses, kasutades sisemise intressimäära meetodit.
Lühiajaliste finantskohustuste korrigeeritud soetusmaksumus on üldjuhul võrdne nende nominaalväärtusega, mistõttu lühiajalisi finantskohustusi kajastatakse finantsseisundi aruandes tasumisele kuuluvas summas. Pikaajaliste finantskohustuste korrigeeritud soetusmaksumuse arvestamiseks võetakse nad algselt arvele saadud tasu õiglases väärtuses (millest on maha arvatud tehingukulutused), arvestades järgnevatel perioodidel kohustustelt intressikulu sisemise intressimäära meetodil.
Finantskohustus liigitatakse lühiajaliseks, kui selle tasumise tähtaeg saabub vähem kui 12 kuu jooksul pärast bilansikuupäeva või kui Grupil pole tingimusteta õigust kohustuse tasumist edasi lükata rohkem kui 12 kuud pärast bilansikuupäeva. Intressikandvaid kohustusi, mille tagasimakse tähtaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast, kuid mis refinantseeritakse pikaajaliseks pärast bilansipäeva, kuid enne aastaaruande kinnitamist, kajastatakse lühiajalistena. Samuti kajastatakse lühiajalistena intressikandvaid kohustusi, mida laenuandjal oli õigus bilansipäeval tagasi kutsuda laenulepingutes sätestatud tingimuste rikkumise tõttu.
Laenukasutuse kulutused (intressid), mis on seotud varade ehitusega, kapitaliseeritakse perioodi jooksul, mis on vajalik vara otstarbekohasesse kasutusvalmidusse viimiseks. Muid laenukasutuse kulutusi kajastatakse tekkeperioodil kuludena.
ERALDISED JA TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED
Eraldised kajastatakse finantsseisundi aruandes siis, kui Grupil on enne bilansipäeva toimunud sündmusest tulenev eksisteeriv kohustus (seaduslik või lepinguline); on tõenäoline, et kohustuse täitmine nõuab majanduslikke hüvesid moodustavatest ressurssidest loobumist; kuid kohustuse lõplik summa või tasumistähtaeg pole täpselt teada.
Eraldiste kajastamisel finantsseisundi aruandes lähtutakse juhtkonna hinnangust eraldise täitmiseks tõenäoliselt vajamineva summa ning eraldise realiseerumise aja kohta. Eraldis kajastatakse finantsseisundi aruandes summas, mis on juhtkonna hinnangu kohaselt bilansipäeva seisuga vajalik eraldisega seotud kohustuse rahuldamiseks või üleandmiseks kolmandale osapoolele. Eraldised kajastatakse diskonteeritud väärtuses (eraldisega seotud väljamaksete nüüdisväärtuse summas), välja arvatud juhul, kui diskonteerimise mõju on ebaoluline. Eraldisega seotud kulu kajastatakse perioodi kasumiaruandes. Tuleviku ärikahjumeid ei kajastata eraldisena.
Muud kohustused, mille realiseerumine on ebatõenäoline või millega kaasnevate kulutuste suurust ei ole võimalik piisava usaldusväärsusega hinnata, kuid mis teatud tingimustel võivad tulevikus muutuda kohustusteks, on avalikustatud tingimuslike kohustustena aruande lisades (lisa 28).
TULUMAKS JA EDASILÜKKUNUD TULUMAKS
Edasilükkunud tulumaks
Edasilükkunud tulumaksu kajastatakse ajutiste erinevuste suhtes, mis tekivad Grupi varade ja kohustiste bilansiliste väärtuste ja maksubaaside vahel (maksubaas on vara või kohustise maksustamisel aluseks võetav summa).
Vastavalt Eesti Vabariigi seadustele ei maksustata Eestis ettevõtte aruandeaasta kasumit. Ettevõtte tulumaksu maksmise kohustus tekib kasumi jaotamisel ning see kajastatakse kuluna (perioodi kasumis või kahjumis) dividendide väljakuulutamisel. Maksustamissüsteemi olemusest tulenevalt ei teki Eestis registreeritud ettevõttel edasilükkunud
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
47
47
tulumaksuvarasid ega -kohustisi, välja arvatud võimalik edasilükkunud tulumaksukohustis ettevõtte investeeringutelt tütar-, sidus- ja ühisettevõtetesse ning filiaalidesse.
Grupi edasilükkunud tulumaksukohustis tekib nendes riikides asuvate äriühingute puhul, kus aruandeaasta kasumit maksustatakse.
Samuti tekib Grupi edasilükkunud tulumaksukohustis investeeringutelt Eesti tütar-, sidus- ja ühisettevõtetesse ning filiaalidesse, välja arvatud juhul, kui Grupp suudab kontrollida maksustatavate ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist ja nende tühistumine ettenähtavas tulevikus ei ole tõenäoline. Maksustatavate ajutiste erinevuste tühistumise näideteks on dividendide maksmine, investeeringu müük või likvideerimine jt tehingud.
Kuna Grupp kontrollib tütarettevõtte dividendipoliitikat s.o saab blokeerida kasumi jaotamise otsuseid, kontrollib Grupp kõnealuse investeeringuga seotud ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist. Kui emaettevõte on otsustanud tütarettevõtte kasumit ettenähtavas tulevikus mitte jaotada, ei kajasta ta edasilükkunud tulumaksukohustist. Kui emaettevõte hindab, et dividend makstakse välja ettenähtavas tulevikus, mõõdetakse edasilükkunud tulumaksukohustist planeeritava dividendi väljamakse ulatuses eeldusel, et dividendi väljamaksmiseks on aruandekuupäeva seisuga piisavalt vahendeid ja omakapitali, mille arvelt ettenähtavas tulevikus kasumit jaotada.
Kuna Grupp sidusettevõtte dividendipoliitikat ei kontrolli, siis ei kontrolli ta ka maksustatavate ajutiste erinevuste tühistumise ajastamist.
Grupi Eesti ettevõtted
Vastavalt kohaldatavatele Eesti Vabariigi seadustele ei maksa Eesti ettevõtted kasumilt tulumaksu. Kasumilt makstava tulumaksu asemel maksavad Eesti ettevõtted tulumaksu jaotamata kasumist väljamakstavatelt dividendidelt, erisoodustustelt, kingitustelt, annetustelt, vastuvõtukuludelt, ettevõtlusega mitteseotud väljamaksetelt ning siirdehinna korrigeerimistelt. Kehtiv maksumäär on 20/80 (2020. aasta: 20/80) väljamakstud netodividendidest. Alates 2019. aastast on võimalik dividendide väljamaksetele rakendada maksumäära 14/86. Soodsamat maksumäära saab kasutada dividendimaksele, mis ulatub kuni kolme eelneva majandusaasta keskmise dividendide väljamakseni, mis on maksustatud 20/80 maksumääraga. Kolme eelneva majandusaasta keskmise dividendimakse arvestamisel on 2019.a. esimene arvesse võetav aasta. Kuna tulumaksu tasutakse dividendidelt, mitte kasumilt, ei teki ajutisi erinevusi maksustamisväärtuste ning varade ja kohustuste bilansilise jääkväärtuse vahel, mis võiksid põhjustada edasilükkunud tulumaksuvarasid ja -kohustusi.
Dividendidelt makstav ettevõtte tulumaks kajastatakse koondkasumiaruandes tulumaksukuluna ning finantsseisundi aruandes kohustusena dividendide väljakuulutamise hetkel, sõltumata perioodist, mille eest dividendid välja kuulutatakse või millal dividendid tegelikult välja makstakse.
Grupi välismaised ettevõtted
Rootsis, Soomes ja Suurbritannias on ettevõtte kasum tulumaksuga maksustatav. Maksustatava tulu tuvastamiseks korrigeeritakse maksude-eelset kasumit kohalike tulumaksuseaduste poolt ajutiselt või püsivalt lubatud tulu- ja kulutäiendustega.
Välismaiste tütarettevõtete puhul kajastatakse edasilükkunud tulumaksuvarad ja -kohustused kõigi ajutiste erinevuste kohta, mis esinevad varade ja kohustuste bilansilise jääkväärtuse ja maksustamisväärtuste vahel. Edasilükkunud tulumaks on arvestatud bilansipäeval kehtivate maksumäärade ja kehtivate seaduste alusel, mida eeldatakse kehtivat siis, kui edasilükkunud tulumaksu vara või kohustus realiseeruvad. Edasilükkunud tulumaksuvara esitatakse finantsseisundi aruandes vaid juhul, kui on tõenäoline, et see realiseerub läbi maksustatava kasumi tekke tulevikus.
Rootsis kehtiv tulumaksumäär on 20,6% (2021. aasta: 20,6%), Suurbritannias kehtiv tulumaksumäär 19% (2020. aasta 19%) ja Soomes kehtiv tulumaksumäär on 20% (2020. aasta: 20%).
TULUDE ARVESTUS
Müügitulu on tulu, mis tekib Grupi tavapärase äritegevuse käigus. Müügitulu kajastatakse tehinguhinnas. Tehinguhind on kogutasu, mida Ettevõttel on õigus saada lubatud kaupade või teenuste kliendile üleandmise eest ja millest on maha arvatud kolmandate isikute nimel kogutavad summad. Grupp kajastab müügitulu siis, kui kontroll kauba või teenuse üle antakse üle kliendile.
Hulgimüük
Müük kajastatakse kui kontroll toodete osas on üle antud, see tähendab, et tooted on tarnitud edasimüüjale, edasimüüja saab otsustada toodete turustamise ja hinna üle ning pole täitmata kohustusi, mis võiksid mõjutada edasimüüja poolt toodete aktsepteerimist. Tooted on tarnitud, kui need on saadetud kokkulepitud kohta, toodete kahjustumise ja hävimisega
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
48
48
seotud riskid on üle läinud edasimüüjale ning edasimüüja on aktsepteerinud tooted vastavalt müügilepingule, aktsepteerimise nõue on aegunud või on Grupil objektiivset tõendusmaterjali selle kohta, et kõik aktsepteerimise nõuded on täidetud. Grupi hulgimüük hõlmab kala ja kalatoodete müüki. Toiduainetele omaselt on realiseerimise aeg lühike ja kaupade tagasiostu kohustus puudub, samuti ei anta toodetele pikaajalist garantiid. Tegemist on suures osas fikseeritud tasuga müügiga. Tasu muutva komponendi, näiteks müügimahust sõltuva boonuse, puhul kajastatakse müügihinna korrigeerimine müügituluga samas perioodis.
Grupp kajastab nõude kui kaubad on tarnitud, kuna sellel ajahetkel tekib tingimusteta õigus saada tasu, mille maksmine sõltub ainult aja möödumisest.
Finantseerimise komponent
Grupil puuduvad lepingud, kus periood kliendile lubatud kaupade või teenuste üleandmise ja kliendilt makse saamise vahel oleks pikem kui üks aasta. Sellest tulenevalt ei korrigeeri Grupp tehinguhinda raha ajaväärtuse mõju osas.
Intressitulu ja dividenditulu
Intressitulu kajastatakse siis, kui tulu laekumine on tõenäoline ja tulu suurust on võimalik usaldusväärselt hinnata. Intressitulu kajastatakse kasutades vara sisemist intressimäära. Dividenditulu kajastatakse siis, kui omanikul on tekkinud seaduslik õigus nende saamiseks.
SEGMENDIARUANDLUS
Raporteeritavad ärisegmendid on identifitseeritud lähtuvalt sisemisest kõrgemale äriotsustajale regulaarselt esitatavast aruandlusest. Grupi kõrgemaks äriotsustajaks, kes vastutab ressursside jaotamise eest ja hindab ärisegmentide tulemust, on emaettevõtte nõukogu, kes teeb strateegilisi otsuseid.
Segmendi tulem sisaldab segmendiga otseselt seostatavaid tulusid ja kulusid ja tulude/kulude olulist osa, mida on võimalik seostada konkreetse segmendiga kas väliste või sisemiste tehingute kaudu. Segmendi vara ja kohustused sisaldavad selliseid tegevuse vara ja kohustusi, mis on otseselt seostatavad segmendiga või mida saab konkreetsele segmendile omistada. Vaata ka lisa 17.
AKTSIAKAPITAL
Lihtaktsiad kajastatakse omakapitali koosseisus. Lihtaktsiate väljastamisega otseselt seotud kulud kajastatakse omakapitali vähendamisena. Emaettevõtte poolt tagasiostetud omaaktsiad kajastatakse omakapitali vähendusena (kirjel “Omaaktsiad”). Omaaktsiatega seotud väljaminekuid ja sissetulekuid kajastatakse omakapitali muutustena.
KOHUSTUSLIK RESERVKAPITAL
Vastavalt Eesti Vabariigi äriseadustikule on emaettevõte moodustanud kohustusliku reservkapitali. Igal majandusaastal tuleb reservkapitali kanda vähemalt 5% puhaskasumist, kuni reservkapital moodustab vähemalt 10% aktsiakapitalist. Reservkapitali võib kasutada kahjumi katmiseks, samuti aktsiakapitali suurendamiseks. Reservkapitalist ei või teha väljamakseid aktsionäridele.
PUHASKASUM AKTSIA KOHTA
Tava puhaskasum aktsia kohta leitakse, jagades aruandeaasta puhaskasumi perioodi kaalutud keskmise emiteeritud aktsiate arvuga. Kaalutud keskmise emiteeritud aktsiate arvu ei ole kaasatud ettevõttele kuuluvaid oma aktsiaid. Lahustatud puhaskasum aktsia kohta arvutamisel korrigeeritakse nii puhaskasumit kui keskmist aktsiate arvu lahustavate potentsiaalsete aktsiate mõjuga.
KOHUSTUSED TÖÖVÕTJATE EES
Kohustused töövõtjate ees sisaldavad töölepingutest tulenevat kohustust tulemustasu osas, mida arvestatakse vastavalt Grupi finantstulemustele ning töötajatele seatud eesmärkide täitmisele. Tulemustasu kajastatakse aruandeperioodi kuludes ja kohustusena töövõtjate ees, kui tasu väljamaksmine toimub järgmisel aruandeperioodil. Nimetatud kohustus sisaldab lisaks tulemustasule ka sellelt arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu. Kohustused töövõtjate ees sisaldavad lisaks ka töölepingute ja kehtivate seaduste kohaselt arvestatud puhkusetasu kohustust bilansipäeva seisuga.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
49
49
Grupp teeb makseid kohustuslikesse riiklikesse määratud maksetega pensionifondidesse, mida kajastatakse kuluna koondkasumiaruandes (Emaettevõtte ja Eestis asuvate tütarettevõtete puhul sisaldub vastav kulu sotsiaalmaksukulus). Grupil ei ole juriidilist ega faktilist kohustust lisaks eelnimetatud maksetele maksta muid pensioni- või sarnaseid makseid.
SIHTFINANTSEERIMINE
Sihtfinantseerimine kajastatakse õiglases väärtuses siis, kui eksisteerib piisav kindlus, et Grupp vastab sihtfinantseerimisega seotud tingimustele ja sihtfinantseerimine laekub. Kulude sihtfinantseerimine kajastatakse kasumiaruandes tuluna nendes perioodides, mil leiavad aset kulud, mille kompenseerimiseks sihtfinantseerimine on mõeldud. Põhivara sihtfinantseerimine kajastatakse pikaajalise kohustusena ning kajastatakse tuluna kasumiaruandes soetatud vara kasuliku eluea jooksul.
LISA 3. FINANTSRISKID
Grupi riskijuhtimise poliitika lähtub regulatiivsete organite poolt seatud nõuetest, üldiselt aktsepteeritud tavadest ning Grupi sisemistest reeglitest. Grupp lähtub põhimõttest juhtida riskide võtmist viisil, mis tagab optimaalse riski ja tulu suhte. Grupi riskijuhtimise käigus defineeritakse kõik potentsiaalsed riskid, nende mõõtmine ja kontroll ning koostatakse tegevuskava riskide vähendamiseks, kindlustades seejuures ettevõtte finants- ja muude strateegiliste eesmärkide saavutamist.
Peamine roll riskide juhtimisel lasub emaettevõtte juhatusel. Emaettevõtte nõukogu teostab järelevalvet juhatuse poolt riskide maandamiseks võetud meetmete üle. Grupp hindab ja piirab riske süstemaatilise riskihalduse kaudu. Finantsriskide juhtimisse on Grupp kaasanud Grupi finantsüksuse, mis tegeleb nii emaettevõtte kui tema tütarettevõtete finantseerimisega ja sellest otseselt tulenevalt likviidsusriski ja intressimäära riski haldamisega.
Finantsinstrumendid liikide kaupa
FINANTSVARAD SEISUGA 30.06.2022
EUR '000
Lisa
Korrigeeritud soetusmaksumuse s
Õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande
Kokku
Raha ja pangakontod
5
110
0
110
Nõuded ostjate vastu
6
2 115
0
2 115
Muud nõuded
6
38
0
538
Kokku
2 263
0
2 763
FINANTSKOHUSTUSED SEISUGA 30.06.2022
EUR '000
Lisa
Korrigeeritud soetusmaksumuse s
Õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande
Kokku
Intressikandvad kohustused
14
18 904
0
21 992
Rendikohustused
13
1 483
0
1 483
Võlad hankijatele
15
2 082
0
2 082
Võlad seotud osapoolte ees
26
4 433
0
1 345
Muud võlad
15
1 271
0
1 271
Kokku
28 173
0
28 173
FINANTSVARAD SEISUGA 30.06.2021
EUR '000
Lisa
Korrigeeritud soetusmaksumuse s
Õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande
Kokku
Raha ja pangakontod
5
2 500
0
2 500
Nõuded ostjate vastu
6
2 984
0
2 984
Muud nõuded
6
73
0
73
Kokku
5 557
0
5 557
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
50
50
FINANTSKOHUSTUSED SEISUGA 30.06.2021
EUR '000
Lisa
Korrigeeritud soetusmaksumuse s
Õiglases väärtuses muutusega läbi kasumiaruande
Kokku
Intressikandvad kohustused
14
22 193
0
22 193
Rendikohustused
13
2 693
0
2 693
Võlad hankijatele
15
7 049
0
7 049
Muud kohustused
15
0
2 707
2 707
Võlad seotud osapoolte ees
2 5
31
0
31
Muud võlad
15
571
0
571
Kokku
32 537
2 707
35 244
Finantsriskide juhtimine on oluline ja lahutamatu osa Grupi äriprotsesside juhtimisel. Juhtkonna võime identifitseerida, mõõta ja kontrollida erinevaid riske omab olulist mõju Grupi kasumlikkusele. Risk on Grupi juhtkonna poolt defineeritud kui võimalik negatiivne kõrvalekalle oodatavast finantstulemusest.
Grupi tegevusega kaasnevad mitmed finantsriskid, millest olulisemat mõju avaldavad krediidirisk, likviidsusrisk ja tururisk, sh. valuutakursi risk, intressimäärarisk ja õiglase väärtuse risk.
KREDIIDIRISK
Krediidirisk väljendab potentsiaalset kahju, mis tekib juhul kui kliendid ei täida oma lepingujärgseid kohustusi. Krediidiriski vähendamiseks jälgitakse järjepidevalt klientide maksedistsipliini.
Krediidiriski minimeerimiseks hinnatakse potentsiaalse tulevase lepingupartneri maksevõimet lähtudes Krediidiinfost, Maksuametist või muudest avalikest allikatest saadavast informatsioonist. Kõikide lepingupartneritega sõlmitakse toodangu ostu-müügi lepingud ning maksetähtaeg võimaldatakse vaid usaldusväärsetele partneritele.
Finantsvara krediidiriski hindamisel alates esmasest kajastamisest kuni krediidikahjumite hindamiseni võtab Grupp arvesse mõistlikku ja toetavat infot, mis on asjakohane ja kättesaadav ilma liigsete kulude või pingutuseta. See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb Grupi ajaloolisel kogemusel ja krediidihinnangu infol ning sisaldab tulevikku suunatud (sh majanduskasvu prognoos, turuintressimäärade prognoos) infot. Grupp eeldab, et finantsvara krediidirisk on märkimisväärselt tõusnud, kui tasumise tähtajast on möödunud rohkem kui 90 päeva ning kliendi poolt laekumist kinnitav tegevus puudub.
Grupp aktsepteerib pikaajaliste koostööpartneritena Balti riikides, Suurbritannias ja Skandinaavias krediidireitinguga vähemalt „A“ hinnatud pankasid ja finantsasutusi.
Vabu rahalisi vahendeid seisuga 30.06.2022 hoiti järgmistes krediidiasutustes: AS SEB Pank (SEB), Bank of Scotland Plc, Danske Bank A/S (Rootsi filiaal) ja Swedbank AB grupi pankades (Swedbank). Nimetatud krediidiasutuste või nende emafirmade krediidireitingud Moody´s Investor Service’i kohaselt aruande koostamise seisuga olid vähemalt „A“.
LIKVIIDSUSRISK
Likviidsusrisk tekib siis kui Grupp ei suuda täita oma finantskohustusi tulenevalt rahaliste vahendite või laekuvate rahavoogude ebapiisavusest. Risk realiseerub, kui Grupil ei jätku piisavalt vahendeid võetud laenude teenindamiseks, käibekapitali vajaduste täitmiseks, investeeringuteks ja/või deklareeritud dividendide maksmiseks.
Grupi eesmärk on hoida Grupi finantseerimisvajadus ja finantseerimisvõimalused tasakaalus. Likviidsusriski juhtimise vahendina kasutatakse rahavoogude planeerimist.
Likviidsusriski maandamiseks kasutab Grupp erinevaid finantseerimise allikaid, milleks on pangalaenud, arvelduslaen, võlakirjade emiteerimine, kliendinõuete faktooring, kliendi- ning tarnelepingute pidev monitooring.
Arvelduslaenu kasutatakse käibekapitali finantseerimiseks. Põhivara investeeringute soetamiseks kasutatakse pikaajalisi investeerimislaene või rendilepinguid. Juhtkond peab likviidsusriski jälgimist oluliseks, vajadusel on võimalik katta täiendav kapitalivajadus osa arvelduslaenuga või laenuportfelli refinantseerimisega. Bilansipäeva seisuga oli arvelduslaenu kasutusele võetud summas 4 544 tuhat eurot (30.06.2021: 5 474 tuhat eurot) (lisa 14).
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
51
51
Laenu erititingimused ehk laenu kovenandid olid 30.06.22 seisuga nõuetele mittevastavad (lisa 14). Arvelduslaen on seisuga 30.06.2022 kajastatud lühiajalisena. Arvelduslaen tasuti täielikult oktoobris 2022.
Grupi käibekapital oli seisuga 30.06.2022 negatiivne: lühiajalised kohustused ületavad käibevarade taset 2 696 tuhande euro võrra (30.06.2021: 3 158 tuhat eurot). Negatiivse käibekapitali põhjustas mitmete ebasoodsate tingimuste kokkulangemine eelmisel finantsaastal, millest peamised olid müügimahtude langus Soome turul. Lühiajalised kohustused seisuga 30.06.2022 sisaldavad kohustusi seotud osapooltele summas 4 433 tuhat eurot (30.06.2021: 2 707 tuhat eurot) vt lisa 26.
Diskonteerimata finantskohustuste analüüs maksetähtaegade lõikes
FINANTSKOHUSTUSED SEISUGA 30.06.2022
EUR '000
alla 3 kuu
3 kuni 12 kuud
1 kuni 5 aastat
üle 5 aasta
Kokku
Intressikandvad kohustused
4 544
2 128
16 664
0
23 336
Rendikohustused
105
316
1 061
0
1 483
Tasumata võlad ja muud kohustused
3 980
0
2 067
0
6 047
Kohustused kokku
8 629
2 444
19 793
0
30 865
FINANTSKOHUSTUSED SEISUGA 30.06.2021
EUR '000
alla 3 kuu
3 kuni 12 kuud
1 kuni 5 aastat
üle 5 aasta
Kokku
Intressikandvad kohustused
5 766
1 125
12 852
723
20 466
Rendikohustused
157
475
1 675
468
2 775
Tasumata võlad ja muud kohustused
7 347
3 011
0
0
10 358
Kohustused kokku
13 270
4 611
14 527
1 191
33 599
Intressi rahavoogude arvestuse aluseks on bilansipäeva seisuga kehtinud intressimäärad .
VALUUTARISK
Valuutakursirisk tekib siis, kui äritehingud ning varad ja kohustused on fikseeritud valuutas, mis ei ole ettevõtte arvestusvaluuta. Grupi tegevus toimub Eestis ja kuni 28.02.2022 Soomes (valuuta EUR), Suurbritannias (GBP) ja Rootsis (SEK). Valuutariskide maandamiseks sõlmitakse Grupi kõik olulised välislepingud eurodes. Grupil puuduvad olulised pikaajalised nõuded ja kohustused välisvaluutas, mis ei ole seotud euroga. Kõik olemasolevad pikaajalised rendilepingud on olulises osas sõlmitud eurodes, mistõttu käsitletakse neid valuutariskivabade kohustustena.
Finantsinstrumentide jaotus seisuga 30.06.2022 vastavalt alusvaluutale
EUR '000
Lisa
EUR
SEK
GBP
Kokku
Raha ja pangakontod
5
17
87
6
110
Nõuded ostjate vastu
6
855
0
1 260
2 115
Muud nõuded
6
341
6
191
538
Finantsvarad kokku
1 213
93
1 457
2 763
Intressikandvad kohustused
14
- 19 434
0
- 2 558
-21 992
Rendikohustused
13
- 1 311
-1 26
-4 6
- 1 483
Võlad hankijatele
15
- 684
- 255
-1 143
- 2 082
Muud kohustused
15
-1 178
-1 345
- 93
- 2 616
Finantskohustused kokku
-22 607
-1 726
-3 840
-28 173
Valuuta netopositsioon
-21 394
-1 633
-2 383
-25 410
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
52
52
Finantsinstrumentide jaotus seisuga 30.06.202 1 vastavalt alusvaluutale
EUR '000
Lisa
EUR
SEK
GBP
Kokku
Raha ja pangakontod
5
2 100
15
385
2 500
Nõuded ostjate vastu
6
1 668
0
1 316
2 984
Muud nõuded
6
34
37
2
73
Finantsvarad kokku
3 802
52
1 703
5 557
Intressikandvad kohustused
14
-21 779
0
-414
-22 193
Rendikohustused
13
-2 085
-151
-457
-2 693
Võlad hankijatele
15
-4 889
-657
-1 503
-7 049
Muud kohustused
9, 15
0
0
-2 707
-2 707
Finantskohustused kokku
-28 753
-808
-5 081
-34 642
Valuuta netopositsioon
-24 951
-756
-3 378
-29 085
Grupp jälgib püsivalt valuuta netopositsioonide suurust hindamaks valuutakursi kõikumisest tuleneva muutuse suurust. Võttes arvesse Grupi peamise valuuta – euro – ja teiste valuutade suhtelist stabiilsust, muude valuutade kui euro osakaalu ning ka Grupi tegevust ja tegevusmahtusid Rootsis ja Suurbritannias vastavad valuuta netopositsioonid Grupi tegevusele s.o potentsiaalsest kursimuutusest tulenev arvuline mõju on ebaolulises suurusjärgus.
Seoses Brexitiga hindas grupp teatavat avatust valuutariskile, kus Brexitiga kaasnevad arengusuunad olid teadmata. Sellisel kujul valuutariski, mis oleks tinginud tuletisinstrumentide kasutamise, aset ei leidnud. Grupis kasutatavate valuutade osas on juhtkond seisukohal, et Grupp ei ole olulises osas Suurbritannia Rootsi krooni valuutariskile avatud ja seetõttu ei ole kasutanud finantsinstrumente kindlustamaks ennast tulevikus äritehingutest ja varadest ning kohustustest tekkida võivate valuutariskide vastu.
Informatsioon valuutakursi kasumite ja kahjumite kohta on esitatud lisades 23 ja 24.
INTRESSIRISK
Grupp kasutab pika- ja lühiajaliste laenude korral EURIBORi baasintressil põhinevat intressimäära. Intressiriskide juhtimisel võrreldakse regulaarselt intressimäärade muutustest tulenevaid võimalikke kahjumeid nende maandamiseks tehtavate kuludega.
Juhul kui seisuga 30.06.2022 ujuva intressimääraga intressi-kandvate kohustuste intressimäär oleks 0,1 protsendipunkti võrra suurem või väiksem, siis oleks intressikulud 6 tuhande euro (30.06.2021: 88 tuhande euro) võrra väiksemad või suuremad. Ujuva intressimääraga intressi-kandvad kohustused on sõltuvalt instrumendist seotud 6 kuni 12 kuu EURIBORiga või Suurbritannia keskpanga baasintressimääraga.
Allpool on toodud kokkuvõte Grupi avatud intressiriskist seisuga 30.06.2022 ja 30.06.2021
SEISUGA 30.06.2022
EUR '000
Lisa
alla 1 aasta
1 kuni 5 aastat
üle 5 aasta
Kokku
Fikseeritud intressimäär
Intressi kandvad kohustused
2 129
16 664
0
18 793
Ujuv intressimäär
Intressi kandvad kohustused
4 965
1 061
0
6 026
Kokku
14
7 094
17 725
0
24 819
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
53
53
SEISUGA 30.06.2021
EUR '000
Lisa
alla 1 aasta
1 kuni 5 aastat
üle 5 aasta
Kokku
Fikseeritud intressimäär
Intressi kandvad kohustused
920
14 540
595
16 055
Ujuv intressimäär
Intressi kandvad kohustused
6 405
2 298
128
8 831
Kokku
14
7 325
16 838
723
24 886
KAPITALIJUHTIMINE
Grupp loeb kapitaliks laenukapitali ja kogu omakapitali. 30.06.2022 seisuga oli omakapital kokku 8 552 tuhat eurot (30.06.2021: 15 744 tuhat eurot). Grupi põhimõtteks on tugeva omakapitalibaasi hoidmine eesmärgiga säilitada usaldusväärsus aktsionäride, võlausaldajate ja turu silmis ning tagada Grupi jätkusuutlik areng. Pikas perspektiivis on Grupi eesmärgiks kasvatada aktsionäride tulu ning tagada võimekus maksta dividende.
Kapitalistruktuuri säilitamiseks või parandamiseks võib Grupp reguleerida aktsionäridele makstavat dividendide summat, tagastada kapitali aktsionäridele, emiteerida uusi aktsiaid või müüa varasid võla vähendamiseks.
Grupp peab oluliseks optimaalse omakapitali struktuuri tagamist. Seetõttu jälgitakse, et Grupi omakapitali osakaal varadesse oleks minimaalselt 35% (30.06.2022: 21,7%, 30.06.2021: 28,4%) ning intressikandvate kohustuste suhe varadesse ei ületaks 25% (30.06.2022: 62,9%, 30.06.2021: 44,8%). Intressikandvate kohustuste suhe varadesse on ületatud seoses tütarettevõtete soetamiseks võetud laenudega ning võlakirjade emissiooniga. Võlakirjade emissioonid on oluliselt parandanud kapitalistruktuuri kuid COVID-19 poolt põhjustatud mõjudest majanduskeskkonnale ja sealhulgas Grupi äritegevusele lõpetas Grupp möödunud majandusaasta kahjumiga.
ASga SEB Pank sõlmitud arvelduslaenu lepingus on sätestatud tingimused, millele Grupi finantstulemused peavad vastama. Aruandeperioodi jooksul ületati arvelduslaenu kasutamise piirmäära, minimaalse EBITDA ja laenu maksevõimekuse (DSCR) tingimusi. Arvelduslaenu kohustus summas 4 544 tuhat eurot on seisuga 30.06.2022 kajastatud lühiajalisena (lisa 14) ning kogu arvelduslaenu summa tasuti oktoobris 2022 peale tütarettevõtte Överumans Fisk AB müüki.
Tagatud võlakirjade noteerimise tingimustes on sätestatud tingimused (netovõlgnevuse ja EBITDA suhtarv ning laenude maksevõimekus (DSCR)), millele Grupi finantstulemused peavad kuni võlakirjade lunastamiseni vastama.
COVID-19 pandeemia loodetust aeglasem taandumine ning pandeemia jätkuvad mõjud on lisaks PRFoods 2020/2021 majandusaastale omanud negatiivset mõju ka PRFoods 2021/2022 majandusaastal, mis omakorda mõjutab PRFoods võimekust täita tingimustes sätestatud finantskinnitusi käimasoleval majandusaastal. Samas kinnitab PRFoods, et eelpool toodud ajutised negatiivsed mõjud ei mõjuta PRFoods võimet täita tingimustest tulenevaid rahalisi kohustusi, muuhulgas võimet teostada võlakirjadega seonduvaid edaspidiseid makseid.
Võlakirjaomanikud kinnitasid, 20.09.2022 toimunud võlakirjaomanike koosolekul, oma nõusolekut loobuda 14.01.2020 tagatud võlakirjade emissiooni tingimuste (mida on muudetud 25. veebruaril 2020 ja 25. veebruaril 2022) finantskinnituse täitmise nõudest ning nõustusid, et finantskinnituste mittetäitmist 2021/2022 majandusaastal ei loeta tingimuste rikkumiseks.
Vastavalt tööstusharus levinud praktikale kasutab Grupp kapitali jälgimiseks võla- ja omakapitali suhet. See suhtarv leitakse netovõla jagamisel kogukapitaliga. Netovõla arvutamiseks lahutatakse koguvõlast (konsolideeritud finantsseisundi aruandes kajastatud lühiajaliste ja pikaajaliste laenude summa) raha ja selle ekvivalendid.
EUR '000
Lisa
30.06.2022
30.06.2021
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
54
54
Intressikandvad kohustused kokku
14
24 819
24 886
Miinus: Raha ja raha ekvivalendid
5
110
2 500
Netovõlg
24 709
22 386
Omakapital kokku
8 552
15 774
Kogukapital (netovõlg + omakapital)
33 261
38 160
Netovõla ja kogukapitali suhe
74%
59%
FINANTSINSTRUMENTIDE ÕIGLANE VÄÄRTUS (LISAD 5, 6, 9, 15)
Grupi juhtkonna hinnangul ei erine korrigeeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarade ja -kohustuste bilansilised väärtused seisuga 30.06.2022 ja 30.06.2021 oluliselt nende õiglasest väärtusest. Raha ja pangakontod, nõuded ostjate vastu, muud nõuded, võlad hankijatele ja muud võlad realiseeruvad 12 kuu jooksul või on arvele võetud vahetult enne bilansipäeva ning seetõttu nende õiglane väärtus ei erine oluliselt nende bilansilisest väärtusest. Grupi pikaajalised intressi- kandvad kohustused (peamiselt noteeritud võlakirjad) kannavad fikseeritud intressimäära, seega on pikaajaliste finantskohustuste õiglane väärtus võrdne nende bilansilise väärtusega.
LISA 4. JUHTKONNAPOOLSED OTSUSED JA HINNANGUD
Raamatupidamisaruannete koostamine kooskõlas IFRS-iga eeldab raamatupidamishinnangute kasutamist. Ühtlasi nõuab see juhtkonnalt otsuste langetamist raamatupidamispoliitika rakendamise protsessis. Hinnanguid ja otsuseid hinnatakse pidevalt ja need põhinevad minevikukogemustel ja teistel faktoritel, kaasa arvatud eeldatavatel tulevikusündmustel, mille esinemist peetakse antud asjaoludel põhjendatuks. Juhtkond langetab ka teatud otsuseid (lisaks hinnangutega seotud otsustele) raamatupidamispoliitika rakendamise protsessis. Hinnangud, mis avaldavad olulist mõju finantsaruannetes kajastatud informatsioonile, ning eeldused, mis võivad põhjustada olulisi muudatusi varade ja kohustuste bilansilises väärtuses järgneval aruandeperioodil, on: bioloogiliste varade koguste ja õiglase väärtuse hindamine (lisa 8), varude neto realiseerimisväärtuse hindamine (lisa 7), firmaväärtuse hindamine ja immateriaalse põhivara kasutusea hindamine (lisa 12), materiaalse põhivara kasutusea hindamine (lisa 11).
BIOLOOGILISTE VARADE KOGUSTE JA ÕIGLASE VÄÄRTUSE HINDAMINE (LISA 8)
Bioloogiliste varade õiglase väärtuse hinnang hõlmab endas alati teatud hinnangutega arvestamist, kuigi Grupil on nende faktorite hindamiseks olemas sisemised eksperdid. Biomassi koguseline maht ise kujutab hinnangulist suurust, mis põhineb järve/merre lastud noorkaladel, nende eeldataval kasvul ja suremusel, mille aluseks on perioodil täheldatud suremuse koefitsient. Mahtu korrigeeritakse rookimiskadude võrra. Grupp testib biomassi, viies vähemalt kord aastas läbi reaalse kalavarude kontrollkaalumise. Grupp on teostanud kalavarude kontrollkaalumised Eestis mai jooksul ning Rootsis mai ja juuni jooksul. Bilansipäeva seisuga ei ole jätkuvalt võimalik inventeerida kuna juuni lõpus vee temperatuur liiga kõrge ning kaalumine põhjustab suurema suremuse. Biomassi hindamiseks kasutati arvestuslikku meetodit, mille tulemused ei ole eelnevatel perioodidel olulisel määral erinenud reaalselt kontrollitud kogusest. Ilmastikutingimuste ja protsessi ajamahukuse tõttu pole füüsilist inventuuri võimalik teostada bilansipäeva seisuga.
Kalade biomassi määramiseks kasutatakse järgnevat mudelit: lõppbiomass = algbiomass + kaladele antud sööt / sööda koefitsient – hukkunud kalad
Grupp kasutab biomassi arvestamiseks spetsiaalseid arvutiprogramme ning ettevõtte enda poolt väljatöötatud veebipõhist programmi (Soome merekasvatused). Grupp lähtub hinnangute tegemisel oma parima teadmiste kohaselt tuginedes varasematele kogemustele. Kevadiste inventuuride puhul mõjutab tulemust talvitumise ajal tekkinud kadu (kalade suremus), mis viimaste aastate jooksul on olnud maksimaalselt 8,4%, mis on võetakse majandusaasta lõpu seisuga kalavarude hindamisel arvesse.
Bioloogilised varad õiglases väärtuses olid bilansipäeva seisuga 3,0 miljonit eurot (30.06.2021: 4,8 miljonit eurot). Bioloogiliste varade ümberhindamise negatiivne muutus oli -0,4 miljonit eurot (2020/2021: 0,3 miljonit eurot).
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
55
55
VARUDE NETOREALISEERIMISVÄÄRTUSE HINDAMINE (LISA 7)
Varude hindamisel lähtub juhtkond talle teadaolevast informatsioonist, arvestades ajaloolist kogemust, üldist taustinformatsiooni ning võimalikke tulevaste perioodide sündmuste eeldusi ja tingimusi. Varude allahindluse määratlemisel valmiskauba puhul lähtutakse selle müügipotentsiaalist ning netorealiseerimisväärtusest. Tooraine ja materjali hindamisel lähtutakse selle kasutuspotentsiaalist valmistoodangu valmistamisel ja tulu teenimisel; lõpetamata toodangu hindamisel lähtutakse nende valmidusastmest, mida on võimalik usaldusväärselt mõõta.
2021/2022. aasta jooksul teenis Grupp varude mahakandmisest 57 tuhat eurot (2020/2021: 25 tuhat eurot) kahjumit.
FIRMAVÄÄRTUSE HINDAMINE JA IMMATERIAALSE PÕHIVARA KASUTUSEA HINDAMINE (LISA 12)
30.06.2022 seisuga on emaettevõte teostanud firmaväärtuse kaetava väärtuse testi ühes segmendis (Suurbritannia), kasutades selleks turupõhiseid võrreldavaid väärtuskordajaid. Turupõhise meetodi puhul võrreldakse ettevõtet teiste analoogsete noteeritud ettevõtetega samas sektoris, millega turul avalikult kaubeldakse või mis on hiljuti müüdud, ning mille osas on saadaval piisav informatsioon tehinguhinna kohta. Antud juhul on sektorina käsitletud Euroopa toiduainete tootjaid, kalakasvatusi ja kalatoodete tootjaid ning võrreldud nende ettevõtete hinnatasemeid ja erinevaid suhtarve.
Väärtuskordajate valiku tegemisel on võetud arvesse müüki, mis näitab ettevõtte turuosa suurust ja mahtu ning EBITDA, mis on väljendab vaba rahavoo genereerimise võimekust. Eelpool tulenevast on ettevõte omistanud väärtuskordajatele osakaalud 50/50, kus juhtkond peab oluliseks turuosa ja mahu taastamist ja säilitamist ning võttes arvesse asjaolu, et võrdlusbaasis ei ole grupiga sarnase turukapitalisatsiooniga võrreldavaid ettevõtteid, siis väärtuskordajate selline kasutamine vähendab võrdlusgrupi suuruse erinevusest tulenevat mõju.
Suurbritannia segmendi firmaväärtuse bilansiline väärtus oli 30.06.2022 seisuga 8 097 tuhat eurot. Vara väärtuse testi tulemusena firmaväärtust 2021/2022 aastal ega 2020/2021. aastal alla ei hinnatud.
MATERIAALSE PÕHIVARA KASUTUSEA HINDAMINE (LISA 11)
Juhtkond on hinnanud materiaalse põhivara kasutusiga, tuginedes tootmise mahule ja tingimustele, antud valdkonna minevikukogemustele ja tulevikuperspektiividele.
LISA 5. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID
EUR '000
Lisa
30.06.2022
30.06.2021
Sularaha kassas
1
14
Pangakontod
109
2 486
Raha ja pangakontod kokku
3
110
2 500
LISA 6. NÕUDED JA ETTEMAKSED
EUR '000
30.06.2022
30.06.2021
Nõuded ostjatelt
2 115
2 161
Regressiõigusega faktooritud nõuded
0
823
Muud nõuded
038
73
Ettemakstud kulud
233
211
Maksude ettemaksed
181
241
Muud ettemaksed
0
3
Nõuded ja ettemaksed kokku
2 567
3 512
Kuna nõuded ostjate vastu ja muud nõuded on oma olemuselt lühiajalised, peetakse nende bilansilist väärtust võrdseks õiglase väärtusega. Arvelduslaenu ja noteeritud võlakirjade tagatiseks seatud kommertspant hõlmab ka nõudeid, vt lisa 14.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
56
56
LISA 7. VARUD
EUR ’000
30.06.2022
30.06.2021
Tooraine ja materjal
907
2 211
Lõpetamata toodang
454
2 094
Valmistoodang
534
1 310
Ostetud kaubad müügiks
301
76
Varud kokku
2 196
5 691
2021/2022 finantsaastal oli Grupi kahjum varude mahakandmisest 57 tuhat eurot. 2020/2021 majandusaastal 25 tuhat eurot. Laenutagatiseks seatud kommertspant sisaldab ka varusid (lisa 14).
LISA 8. BIOLOOGILISED VARAD
EUR ’000
30.06.2022
30.06.2021
Kalamaimud
401
737
Noorkalad
1 448
1 673
Püügikõlbulikud kalad
1 154
2 385
Bioloogilised varad kokku
3 003
4 795
Bioloogilised varad olid seisuga 30.06.2022 kokku 441 (30.06.2021: 846) tonni, mille bilansiline väärtus oli 3 003 tuhat eurot (30.06.2021: 4 795 tuhat eurot). Majandusaasta jooksul võeti toodangut arvele 1 427 tonni (2020/2021: 1 973 tonni).
Grupp kasvatab oma Rootsis ja Eestis asuvates kalakasvatustes vikerforelli ( Oncorhynchus mykiss ). Grupp lähtub vikerforelli kalavarude hindamisel Norra vikerforelli ekspordi statistikast /Allikas:
http://www.akvafakta.no
/.
Real „Juurdekasv“ kajastuvad kapitaliseeritud kulud, mis on tehtud seoses noorkalade püügikõlblikeks kaladeks kasvatamisega ja mistõttu kasumiaruandes kajastub eraldi reana vaid kasum (kahjum) bioloogiliste varade õiglase väärtuse muutusest.
BIOLOOGILISTE VARADE MUUTUS
EUR ’000
2021/2022
2020/2021
Bioloogilised varad perioodi algul
4 795
4 249
Ostetud
496
1 195
Juurdekasv
3 842
5 079
Õiglase väärtuse muutus
-166
311
Toodangu arvele võtmine
-4 900
-6 120
Maha kantud
-199
-
Müüdud kalamaimud ja eluskala
-728
-4
Kursivahe
-137
85
Bioloogilised varad perioodi lõpul
3 003
4 795
Grupp hindab bioloogilisi varasid õiglases väärtuses või soetusmaksumuses, kui õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt hinnatav.
Kalamaimude õiglase väärtuse hindamisel on kasutatud ostupakkumiste hinda ja biomassi mahtu, mis seisuga 30.06.2022 oli 41 tonni (30.06.2021: 98 tonni).
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
57
57
Noorkalade õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt hinnatav, kuna puudub aktiivne turg. Seetõttu kajastatakse noorkalad soetusmaksumuses. Igal bilansipäeval võrreldakse soetusmaksumust noorkalade netorealiseerimisväärtusega. 30.06.2022 hindas juhtkond, et noorkalade netorealiseerimisväärtus ei ole oluliselt madalam kui soetusmaksumus. Seetõttu kajastati noorkalad 30.06.2022 ja 30.06.2021 seisuga finantsseisundi aruandes soetusmaksumuses.
Püügikõlblikud kalad hinnatakse õiglases väärtuses võttes arvesse turul noteeritud analoogsete varade hinda, mida korrigeeritakse eksisteerivate erinevuste mõjuga.
Juhtkond kasutas lisaks turuhinnale õiglase väärtuse määramiseks järgmiseid sisendeid:
● Rookimiskulud 6% (30.06.2021: 6%)
● Realiseerimisel tekkiv kadu 15% (30.06.2021: 15%)
● Õiglases väärtuses kajastatud püügikõlbulike kalade biomassi maht 401 tonni (30.06.2021: 547 tonni)
VÕIMALIK MÕJU PÜÜGIKÕLBULIKE KALADE ÕIGLASELE VÄÄRTUSELE SISENDITE MUUTUSE KORRAL:
EUR ’000
Turuhind
Realiseerimisel tekkiv kadu
Rookimiskulud
Biomassi maht
+1%
-1%
-1pp
+1pp
-1pp
+1pp
+1%
-1%
30.06.2022
+16
-18
+14
-14
-26
+26
+16
-30
30.06.2021
+24
-29
+26
-29
-29
+26
+24
-24
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
58
58
LISA 9. TÜTARETTEVÕTTED
Tütarettevõtja
Asukohariik
Osalus
30.06.2022
Osalus
30.06.2021
Tegevusala
Omanik
Saaremere Kala AS
Eesti
100%
100%
Kalaettevõtete Grupi valdusfirma
AS PRFoods
Saare Kala Tootmine OÜ
Eesti
100%
100%
Kalatoodete tootmine
Saaremere Kala AS
Heimon Kala Oy 1
Soome
0%
100%
Kalakasvatus, kalatoodete tootmine ja müük
Saaremere Kala AS
Överumans Fisk AB
Rootsi
100%
100%
Kalakasvatus
Heimon Kala Oy
JRJ & PRF Limited 2
Šotimaa
100%
85%
Kalaettevõtete grupi valdusfirma
Saaremere Kala AS
John Ross Jr. (Aberdeen) Limited
Šotimaa
100%
100%
Kalatoodete tootmine ja müük
JRJ & PRF Limited
Coln Valley Smokery Limited
Suurbritannia
100%
100%
Kalatoodete tootmine ja müük
64% JRJ & PRF Limited
36% John Ross Jr. (Aberdeen) Limited
Redstorm OÜ
Eesti
51%
51%
Kalakasvatus
Saaremere Kala AS
1 Osalus võõrandati veebruaris 2022
2 2021/2022 majandusaastal tasuti 15% osalus forward lepingu alusel
Osalusprotsent tütarettevõtjate omakapitalis võrdub hääleõigusega. Tütarettevõtjate aktsiad ei ole börsil noteeritud.
John Ross Jr (Aberdeen) Limited, Coln Valley Smokery Limited
19.07.2017 toimus ASi PRFoods erakorraline aktsionäride koosolek, kus aktsionärid kiitsid heaks enamusosaluse soetamise ettevõtetes John Ross Jr (Aberdeen) Limited (JRJ) ja Coln Valley Smokery Limited (CVS). Tehingu kohta on lisainfo leitav ettevõtte kodulehel www.prfoods.ee. Tehingu täitmise kuupäev oli 21.07.2017.
JRJ on Šotimaa juhtiv käideldud lõhe turustaja ning premium segmendi traditsiooniliselt suitsutatud lõhe tootja. JRJ omab Kuningliku garantii tunnustust ning müüb oma tooteid nii Suurbritannias kui 36 riigis üle maailma. CVS omab premium lõhebrändi Inglismaal ning varustab mitmeid juhtivaid restorane, hotelle, segmendi jaemüüjaid ja spordivõistluseid. Saaremere Kala AS tütarettevõte JRJ & PRF Ltd omandas 100% osaluse ja kontrolli ettevõttes John Ross Jr. (Aberdeen) Ltd ja 64% osaluse ning 100% kontrolli ettevõttes Coln Valley Smokery Ltd. JRJ & PRF Ltd asutati äriühenduse eesmärgil, ettevõtte aktsiatest 85% kuulub Saaremere Kala AS’le ning 15% müüjatele C. Leigh ja V. Leigh-Pearsonile.
Tehingumaksumus 85%-lise kontrolli omandamiseks oli 14 690 tuhat eurot, millest 11 746 tuhat eurot maksti tehingu täitmisel. Ajatatud makse Andrew Leigh’le oli planeeritud 6 kuud peale tehingu täitmist ja oli 840 tuhat eurot. Jennifer Leigh’ga allkirjastati sümmeetriline put ja call optsioonileping 33% osaluse üleandmiseks ettevõttes John Ross Jr (Aberdeen) Ltd 12 kuud peale tehingupäeva. Optsiooni fikseeritud väljaostuhind oli 2 103 tuhat eurot tehingupäeva kursiga. Jennifer Leigh allkirjastas loobumisdokumendi kõikide John Ross Jr (Aberdeen) Ltd deklareeritud dividendide kohta.
Mittekontrolliv osalus ettevõttes JRJ & PRF Ltd
Saaremere Kala AS sõlmis 2017. aastal 15% mittekontrolliva osaluse väljaostmiseks ettevõttes JRJ & PRF Ltd müügi- ja ostuoptsiooni sisaldava lepingu, mis oma tingimustelt on sisuliselt forward leping vähemusosaluse väljaostmiseks. Seetõttu äriühenduse hetkel mittekontrollivat osalust ei kajastatud ja juhtkonna hinnangul saavutati 100% kontroll omandatud ettevõtete üle. Forward lepingu väljaostusumma ei olnud fikseeritud, vaid sõltus omandatud ettevõtete finantstulemustest.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
59
59
15% osalus osteti 2021/2022 aastal välja ja tasuti selle eest 2 246 tuhat eurot, mis oli 460 tuhat eurot vähem kui forward kohustus. Tasutud summa ja forward kohustuse vahe kajastati kasumiaruandes Muu finantstuluna.
Heimon Kala Oy
Seisuga 28.02.2022 võõrandas AS PRFoods tütarettevõtte Saaremere Kala AS 100% Heimon Kala Oy aktsiad Nordic Fish Oy-le. Heimon Kala Oy varad ja kohustused konsolideeritud finantsseisundi aruandest 30.06.2022 seisuga elimineeritud.
Müügihind ja tasumise tingimused, omandamise ja võõrandamise hinna vahe
Heimon Kala Oy aktsiate müügihind oli 1 euro ning täiendav müügihind summas kuni 500 000 eurot. Täiendava müügihinna sissenõutavaks muutumine ja täpne suurus sõltub sellest, kas Soome Regionaalametilt (AVI) taotletavad kalakasvatusload kiidetakse heaks ning kui suur on heaks kiidetav maksimaalne söödakasutus. Täiendav müügihind summas 500 000 eurot kuulub tasumisele juhul, kui nimetatud load aktsepteeritakse taotletavas söödakasutuse määras 994 167 kg. Kui maksimaalne heakskiidetud söödakasutus on 0 - 994 167 kg, tasub ostja täiendava müügihinna lineaarselt summas 0 - 500 000 eurot. 30.06.2022 seisuga on selgunud, et täiendav müügihind ei osutunud sissenõutavaks.
Müügihinna kokkuleppimisel lähtuti Heimon Kala Oy finantstulemustest, netokäibekapitalist ja netovõlast seisuga 31.12.2021. Ettevõtte hinnanguline koguväärtus (Enterprise Value) tehingu sõlmimise hetkel on 6.6 miljonit eurot.
Müümise mõju grupi finantsseisundile
EUR'000
Lisa
2021/2022
Tütarettevõtte netovarad võõrandamise hetkel
-2
Materiaalse ja immateriaalse põhivara mahakandmine emaettevõtte konsolideeritud finantsseisundi aruandest
-2 303
Kahjum tütarettevõtte müügist
23
-2 305
Kahjum tütarettevõtte müügist on kajastatud Konsolideeritud koondkasumiaruande real Finantstulud/-kulud.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
60
60
LISA 10. EDASILÜKKUNUD TULUMAKS
EDASILÜKKUNUD TULUMAKSU VARA
EUR ‘000
Maksukahjumid
Muud
Kokku
Edasilükkunud tulumaksu vara seisuga 30.06.2020
16
38
54
Mõju kasumiaruandele
-16
0
-16
Edasilükkunud tulumaksu vara seisuga 30.06.2021
0
38
38
Mõju kasumiaruandele
55
0
55
Edasilükkunud tulumaksu vara seisuga 30.06.2022
55
38
93
EDASILÜKKUNUD TULUMAKSU KOHUSTUS
EUR ‘000
Õiglase väärtuse muutus
Muud
Kokku
Edasilükkunud tulumaksu kohustus 30.06.2020
416
1 504
1 920
Mõju kasumiaruandele
-68
-37
-105
Mõju muule koondkasumile
7
39
46
Edasilükkunud tulumaksu kohustus 30.06.2021
355
1 506
1 861
Mõju tütarettevõtte müügist
0
-110
-110
Mõju muule koondkasumile
0
-152
-152
Edasilükkunud tulumaksu kohustus 30.06.2022
355
1 244
1 599
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
61
61
LISA 11. MATERIAALNE PÕHIVARA
EUR ‘000
Maa ja ehitised
Masinad ja seadmed
Muu põhivara
Lõpetamata ehitised, ettemaksed
Kokku
Soetusmaksumus 30.06.2020
14 840
17 745
818
1 102
34 505
Soetatud
15
579
21
680
1 295
Ümberklassifitseeritud
6
1 352
2
-1 360
0
Müüdud ja mahakantud põhivara
0
-881
-13
0
-894
Realiseerimata kursivahed
182
229
6
0
417
Soetusmaksumus 30.06.2021
15 043
19 024
834
422
35 323
Soetatud
0
258
0
253
511
Ümberklassifitseeritud
3
165
0
-168
0
Müüdud ja mahakantud põhivara
-281
-718
-1
0
-1 000
Mõju tütarettevõtte müügist
-5 223
-6 186
-361
-291
-12 061
Realiseerimata kursivahed
11
-58
0
0
-47
Soetusmaksumus 30.06.2022
9 553
12 485
472
216
22 726
Akumuleeritud kulum 30.06.2020
-6 253
-11 492
-581
0
-18 326
Aruandeperioodi kulum
-855
-1 361
-48
0
-2 264
Müüdud ja mahakantud põhivara kulum
0
726
12
0
738
Realiseerimata kursivahed
-8
-161
-2
0
-171
Akumuleeritud kulum 30.06.2021
-7 116
-12 288
-619
0
-20 023
Aruandeperioodi kulum
-559
-1 149
-41
0
-1 749
Müüdud ja mahakantud põhivara kulum
0
633
1
0
634
Mõju tütarettevõtte müügist
2 628
4 472
298
0
7 398
Realiseerimata kursivahed
-23
-81
0
0
-104
Akumuleeritud kulum 30.06.2022
-5 069
-8 413
-361
0
-13 843
Jääkmaksumus 30.06.2020
8 587
6 253
237
1 102
16 179
Jääkmaksumus 30.06.2021
7 927
6 736
215
422
15 300
Jääkmaksumus 30.06.2022
4 484
4 072
111
216
8 883
Rendivara jaotus põhivara liikide lõikes on toodud lisas 13. PRFoods grupi ettevõtjatel puudusid seisuga 30.06.2022 ja 30.06.2021 siduvad kohustused materiaalse põhivara soetamiseks.
Seoses Soome tütarettevõtte müügiga 2021/2022. aastal vähenesid materiaalsed põhivarad kokku summas 12 061 tuhat, kulum vähenes 7 398 tuhat, jääkväärtuses vähenesid materiaalsed põhivarad summas 4 663 tuhat.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
62
62
LISA 12. IMMATERIAALNE PÕHIVARA
EUR ‘000
Firma- väärtus
Kaubamärgi d, patendid
Load, liitumistasud ja litsentsid
Ettemaksed
Kokku
Soetusmaksumus 30.06.2020
14 037
8 337
1 815
450
24 639
Soetatud
0
0
24
193
217
Ümberklassifitseeritud
0
0
470
-470
0
Realiseerimata kursivahed
481
460
20
8
969
Soetusmaksumus 30.06.2021
14 518
8 797
2 329
181
25 825
Soetatud
0
1
32
138
171
Ümberklassifitseeritud
0
0
1
-1
0
Müüdud ja mahakantud põhivara
0
-4
0
0
-4
Mõju tütarettevõtte müügist
-1 242
-1 076
-530
-43
-2 891
Soetusmaksumus 30.06.2022
13 276
7 718
1 832
275
23 101
Akumuleeritud kulum 30.06.2020
0
-1 157
-810
0
-1 967
Aruandeperioodi kulum
0
- 211
- 141
0
- 352
Realiseerimata kursivahed
0
33
-13
0
46
Akumuleeritud kulum 30.06.2021
0
-1 401
-964
0
-2 365
Aruandeperioodi kulum
0
-157
-149
0
-306
Müüdud ja mahakantud põhivara kulum
0
4
0
0
4
Mõju tütarettevõtte müügist
0
973
430
0
1 403
Akumuleeritud kulum 30.06.2022
0
-581
-683
0
-1 264
Jääkmaksumus 30.06.2020
14 037
7 180
880
450
22 672
Jääkmaksumus 30.06.2021
14 518
7 396
1 275
181
23 460
Jääkmaksumus 30.06.2022
13 276
7 137
1 149
275
21 837
Seoses Soome tütarettevõtte müügiga 2021/2022. aastal vähenesid immateriaalsed põhivarad kokku summas 2 891 tuhat, kulum vähenes 1 403 tuhat, jääkväärtuses vähenesid immateriaalsed põhivarad summas 1 488 tuhat.
30.06.2022 seisuga on emaettevõte teostanud firmaväärtuse kaetava väärtuse testi ühes segmendis (Suurbritannia), kasutades selleks turupõhiseid võrreldavaid väärtuskordajaid. Turupõhise meetodi puhul võrreldakse ettevõtet teiste analoogsete noteeritud ettevõtetega samas sektoris, millega turul avalikult kaubeldakse või mis on hiljuti müüdud, ning mille osas on saadaval piisav informatsioon tehinguhinna kohta. Antud juhul on sektorina käsitletud Euroopa toiduainete tootjaid, kalakasvatusi ja kalatoodete tootjaid ning võrreldud nende ettevõtete hinnatasemeid ja erinevaid suhtarve.
Väärtuskordajate valiku tegemisel on võetud arvesse müüki, mis näitab ettevõtte turuosa suurust ja mahtu ning EBITDA, mis on väljendab vaba rahavoo genereerimise võimekust. Eelpool tulenevast on ettevõte omistanud väärtuskordajatele osakaalud 50/50, kus juhtkond peab oluliseks turuosa ja mahu taastamist ja säilitamist ning võttes arvesse asjaolu, et võrdlusbaasis ei ole grupiga sarnase turukapitalisatsiooniga võrreldavaid ettevõtteid, siis väärtuskordajate selline kasutamine vähendab võrdlusgrupi suuruse erinevusest tulenevat mõju.
Suurbritannia segmendi firmaväärtuse bilansiline väärtus oli 30.06.2022 seisuga 8 097 tuhat eurot. Vara väärtuse testi tulemusena firmaväärtust 2021/2022 aastal ega 2020/2021. aastal alla ei hinnatud.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
63
63
Õiglase väärtuse leidmiseks on rakendatud tööstusharu keskmisi väärtuskordajaid tütarettevõtete tegelikele majandusnäitajatele. Suurbritannia segmendi väärtuse testides kasutati 2021/2022 turukordajaid EV/Sales 1 1,85 ja EV/EBITDA 2 10,3.
Lähtuvalt sellest, et ettevõtte väärtuse loomisel peetakse võrdselt oluliseks vaba rahavoogu ja turuosakaalu, anti EV/EBITDA ning EV/Sales kordajatele 50%line osakaal. Turukordajate abil leitud segmendi turuväärtus oli 16,8 miljonit eurot (2020/2021: 22,7 miljonit eurot). Segmendi põhivarade bilansiline väärtus oli 16,8 miljonit eurot (2020/2021: 18 miljonit eurot).
1 Enterprise Value / Sales ehk Ettevõtte väärtus / Müügitulu
2 Enterprise Value / EBITDA ehk Ettevõtte väärtus / EBITDA
Rootsi ja Eesti segmendiga seotud firmaväärtuse bilansiline väärtus seisuga 30.06.2022 oli 5 178 tuhat eurot. Segmendi firmaväärtuse kaetavat väärtust kontrolliti tuginedes aruande kuupäevale järgnenud Rootsi üksuse Överumans Fisk AB müügitehingu hinnale. Lisas 30 on esitatud andmed tehingu väärtuse ja tehingust saadud kasumi kohta. Juhatuse hinnangul annab bilansipäevajärgselt toimunud müügitehing kõige usaldusväärsema info segmendi varade õiglase väärtuse ja firmaväärtuse kaetavuse kohta.
LISA 13. RENDILEPINGUD
Rentnikuna rendib Grupp mitmeid varasid, sealhulgas masinaid ja seadmeid, maa- ja veealasid ning samuti hooneid. Vt lisa 11.
Grupp rendib muuhulgas varasid, mida loetakse väheväärtuslikeks esemeteks (varad, mille väärtus uuena on alla 5 000 EUR). Grupp on otsustanud mitte kajastada nende rentide puhul kasutusõiguse vara ning rendikohustusi. Samuti ei ole Grupp kajastanud kasutusõiguse vara ning rendikohustusi lühiajaliste rendilepingute puhul (alla 12 kuud).
Allpool on esitatud teave rendilepingute kohta, mille suhtes Grupp on rentnik.
KASUTUSÕIGUSE VARAD
EUR ‘000
Maa ja ehitised
Masinad ja seadmed
Kokku
Saldo 30.06.2020 seisuga
1 222
1 878
3 100
Kasutusõiguse vara aruandeaasta amortisatsioonikulu
-195
-930
-1 125
Kasutusõiguse vara lisandumised
53
952
1 005
Kasutusõiguse vara kajastamise lõpetamine
-28
-109
-137
Saldo 30.06.2021 seisuga
1 052
1 791
2 843
Kasutusõiguse vara aruandeaasta amortisatsioonikulu
-94
-323
-417
Kasutusõiguse vara kajastamise lõpetamine
-521
-31
-552
Saldo 30.06.2022 seisuga
437
1 437
1 874
KASUMIARUANDES KAJASTATUD SUMMAD
EUR ‘000
Kokku
2021/2022 – kõik rendid IFRS 16 arvestuspõhimõtete järgi
Rendikohustustelt arvestatud intress
26
2020/2021 – kõik rendid IFRS 16 arvestuspõhimõtete järgi
Rendikohustustelt arvestatud intress
93
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
64
64
Rendilepingute pikendamise võimalused
Mitmed masinate ning seadmete ja veealade rendilepingud sisaldavad endas pikendamise võimalusi, mida Grupp saab kasutada enne lepinguperioodi lõppu. Enamike lepingute puhul peab Grupp teavitama pikendamise optsiooni kasutamist vähemalt üks aasta enne lepinguperioodi lõppu. Teatud lepingute puhul pikeneb rendiperiood automaatselt enne lepinguperioodi lõppu. Pikendamise võimalusi saab kasutada ainult Grupp, rendileandjal puudub selleks õigus. Grupp hindab rendilepingu alguskuupäeval, kas on tõenäoline, et Grupp rakendab pikendamise võimalust või mitte.
Rendikohustused
EUR ‘000
2020/2021
Rendikohustused seisuga 30.06.2021
2 693
Kajastamise lõpetamine
-548
Tasutud põhiosamaksed
-663
Rendikohustused seisuga 30.06.2022
1 482
kuni 1 aasta
421
1-5 aastat
1 061
LISA 14. INTRESSIKANDVAD KOHUSTUSED
EUR '000
Lisa
30.06.2022
30.06.2021
Rendikohustused
13
421
614
Arvelduslaen
4 544
5 474
Investeerimislaenud
1 418
514
Muud laenud
711
723
Lühiajalised intressikandvad kohustused kokku
7 094
7 325
Rendikohustused
13
1 061
2 079
Noteeritud võlakirjad
12 960
12 852
Investeerimislaenud
3 704
1 942
Muud laenud
0
688
Pikaajalised intressikandvad kohustused kokku
17 725
17 561
sh makseperiood 1-5 aastat
17 725
16 370
sh makseperiood üle 5 aasta
0
1 191
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
65
65
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Intressikandvad kohustused perioodi algul
24 886
22 979
Saadud laenud
2 833
4 214
Arvelduslaenu muutus
-930
-2 466
Võlakirjad aktsionäridele
0
-440
Noteeritud võlakirjad
108
3 799
Rendikohustused
13
-663
-415
Faktooringukohustuse muutus
182
0
Valuutakursist tulenev väärtuse muutus
0
7
Intressikandvate kohustuste tagasimaksed
-325
-2 792
Tütarettevõtte müügiga seoses vähenenud kohustused
-1 272
0
Intressikandvad kohustused perioodi lõpul
24 819
24 886
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Intressikohustus perioodi algul
344
427
Arvestatud intress
1 498
919
Makstud intress
-1 246
-1 002
Intressikohustus perioodi lõpul
15
596
344
Arvelduslaen
ASil Saaremere Kala on sõlmitud arvelduslaenu leping AS-iga SEB Pank. Arvelduslaenu summa aruandeperioodi alguses oli 5,5 miljonit eurot, mida vähendati aruandeperioodi jooksul 0,9 miljoni euro võrra. Seisuga 30.06.2022 oli arvelduslaenu kasutusele võetud 4,5 miljonit eurot (30.06.2021: 5,5 miljonit eurot).
Alates 01.09.2021 on arvelduslaenu intressimäär 6-kuu EURIBOR + 6,0%. Arvelduslaen tasuti oktoobris 2022.
Lõppenud majandusaastal oli intressimäär 6-kuu EURIBOR + 3,0% kuni 31.10.2021 ning alates 01.11.2021 6-kuu EURIBOR + 6,0% (2020/2021: 6-kuu EURIBOR + 3,0%). Aruandeperioodi jooksul maksis Grupp arvelduslaenu intressi summas 249 tuhat eurot (2020/2021.aastal 189 tuhat eurot).
ASga SEB Pank sõlmitud arvelduslaenu lepingus on sätestatud tingimused, millele Grupi finantstulemused peavad vastama. Aruandeperioodi jooksul ületati arvelduslaenu kasutamise piirmäära, minimaalse EBITDA ja laenu maksevõimekuse (DSCR) tingimusi. Arvelduslaenu kohustus summas 4 544 tuhat eurot on seisuga 30.06.2022 kajastatud lühiajalisena ning kogu arvelduslaenu summa tasuti oktoobris 2022 peale tütarettevõtte Överumans Fisk AB müüki.
Arvelduslaenu tagatisteks on hüpoteegid summas 13,7 miljonit eurot, kommertspant summas 4,8 miljonit eurot, ASi PRFoods garantii summas 5 miljonit eurot ning Saaremere Kala Asi ja Överumans Fisk AB 100%-line aktsiapant.
Investeerimislaenud
John Ross Jr. (Aberdeen) Ltd sõlmis 01.07.2021 laenulepingu Santander UK plc-ga, et finantseerida Saaremere Kala AS 15% JRJ&PRF Limited aktsiate ostu Christopher Leigh-lt ja Victoria Leigh-Pearsonilt. Investeerimislaenu summaks on 1,5 miljonit GBP (1,7 miljonit eurot) lõpptähtajaga 01.07.2025. Laenu intressimääraks on 3,5%. Laenu põhiosa jääk seisuga 30.06.2022 on 1,3 miljonit eurot. Laenu tagatiseks on hüpoteek John Ross Jr. (Aberdeen) Ltd varadele.
Saare Kala Tootmine OÜ sõlmis 22.10.2020 laenulepingu Maaelu Arendamise Sihtasutusega meetme „COVID-19 laen bio- ja maamajanduse ettevõtjatele“ raames Saaremaal asuva tehase automatiseerimiseks. Investeerimislaenu summa on 1,0 miljonit eurot tähtajaga 6 aastat, laenu lõpptähtaeg 30.09.2026. Laenu intressimääraks on kuni 30.09.2022 on 2,5% aastas ja edaspidi 4,5%. Laenu põhiosa jääk seisuga 30.06.2022 on 852 tuhat eurot (30.06.2021 989 tuhat eurot). Laenu tagatiseks on hüpoteek ja kommertspant Saare Kala Tootmine OÜ varadele ning AS PRFoods’i 100%-ne garantii.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
66
66
Kalakasvatusettevõte Redstorm OÜ sõlmis 04.01.2021 investeerimis- ja käibekapitalilaenu Maaelu Arendamise Sihtasutusega meetme „COVID-19 laen bio- ja maamajanduse ettevõtjatele“ raames. Investeerimislaenu summa on 193 tuhat eurot ja käibekapitali finantseerimislaenu summa 610 tuhat eurot, laenude lõpptähtaeg 31.12.2026. Laenu intressimääraks on kuni 31.12.2022 on 2,75% aastas ja edaspidi 4,75%. Laenu põhiosa jääk seisuga 30.06.2022 on 753 tuhat eurot, laenu põhiosa tagasimaksete periood algab jaanuar 2022. Laenu tagatiseks on hüpoteek ja kommertspant OÜ Redstorm varadele ning AS PRFoods’i garantii summas 0,5 miljonit eurot.
Redstorm OÜ sõlmis 01.07.2021 lühiajalise investeerimislaenu enamusaktsionäriga Lindermann, Birnbaum, Kasela OÜ. investeerimislaenu summas 0,27 miljonit eurot intressimääraga 6,25% kalendriaastas. Laenu jääk 30.06.2022 oli 0,27 miljonit eurot.
Överumans Fisk AB sõlmis 07.01.2022 lühiajalise investeerimislaenu enamusaktsionäriga Amber Trust II S.C.A. investeerimislaenu summas 0,5 miljonit eurot intressimääraga 6,25% kalendriaastas. Laenu jääk 30.06.2022 oli 0,5 miljonit eurot. Laen tasuti oktoobris 2022.
Överumans Fisk AB sõlmis 01.01.2022 lühiajalise investeerimislaenu enamusaktsionäriga Lindermann, Birnbaum, Kasela OÜ. investeerimislaenu summas 0,35 miljonit eurot intressimääraga 6,25% kalendriaastas. Laenu jääk 30.06.2022 oli 0,35 miljonit eurot. Laen tasuti oktoobris 2022.
Võlakirjad
PRFoods emiteeris 2019/2020 majandusaastal suunatud pakkumise raames 90 096 võlakirja ning avaliku pakkumise raames 9 904 võlakirja, nimiväärtusega 100 eurot võlakiri, intressimääraga 6,25% kalendriaastas ja lunastustähtajaga 22.01.2025. Vastavalt tagatud võlakirja tingimustele toimub võlakirjaintressi maksmine kord poolaastas (juulis ja jaanuaris). Tagatud võlakirjade märkimisperioodi lõppedes oli PRFoods’i omanduses 4 926 võlakirja.
Võlakirjade avaliku pakkumise lõpuleviimise järgselt noteeris ettevõte võlakirjad Tallinna väärtpaberibörsil. Kauplemine Nasdaq Tallinn võlakirjanimekirjas algas 6. aprillil 2020.
Seisuga 30.06.2022 on PRFoods omanduses olevate võlakirjade arv 535 (30.06.2021: 535 võlakirja) nominaalväärtuses 54 tuhat eurot (30.06.2021: 54 tuhat eurot).
Tagatud võlakirjade noteerimise tingimustes on sätestatud tingimused (netovõlgnevuse ja EBITDA suhtarv ning laenude maksevõimekus (DSCR)), millele Grupi finantstulemused peavad kuni võlakirjade lunastamiseni vastama. Võlakirjaomanikud kinnitasid, 20.09.2022 toimunud võlakirjaomanike koosolekul, oma nõusolekut loobuda 14.01.2020 tagatud võlakirjade emissiooni tingimuste (mida on muudetud 25. veebruaril 2020 ja 25. veebruaril 2022) finantskinnituse täitmise nõudest ning nõustusid, et finantskinnituste mittetäitmist 2021/2022 majandusaastal ei loeta tingimuste rikkumiseks. Samas kinnitab PRFoods, et eelpool toodud ajutised negatiivsed mõjud ei mõjuta PRFoods võimet täita tingimustest tulenevaid rahalisi kohustusi, muuhulgas võimet teostada võlakirjadega seonduvaid edaspidiseid makseid. Täiendav info lisas 3.
07.05.2021 teavitas PRFoods, et plaanib kapitalistruktuuri parandamiseks allutatud konverteeritavate võlakirjade emissiooni, et tagada COVID-19 poolt põhjustatud negatiivsete mõjude sujuvam ning kiirem ületamine alanud 2021/2022 majandusaastal. Emissioon kinnitati järgmiste tingimustega: PRFoods emiteerib kuni 350 allutatud konverteeritavat võlakirja, maksimaalse kogunimiväärtusega kuni 3,5 miljonit eurot, nimiväärtusega 10 000 eurot allutatud konverteeritava võlakirja kohta, intressimääraga 7% kalendriaastas ja lunastustähtajaga 01.10.2025.
Mitteavaliku pakkumise raames märkisid investorid kokku 237 allutatud konverteeritavat võlakirja, kogunimiväärtusega 2,37 miljonit eurot. Teiste investorite seas esitasid märkimisavaldused ka PRFoods aktsionärid, kes märkisid kokku 217 konverteeritavat võlakirja kogunimiväärtusega 2,170 miljonit eurot, millest 171 konverteeritavat võlakakirja, kogunimiväärtusega 1,71 miljonit eurot jagati aktsionärile Amber Trust II S.C.A., mille märkimishinna tasub viimane PRFoods-ga 01.03.2021 sõlmitud 1,0 miljoni euro suurusest laenulepingust tuleneva nõude ning osaliselt ka 14.07.2017 sõlmitud 1,5 miljoni euro suurusest laenulepingust tuleneva nõude tasaarvestamise teel.
Kooskõlas PRFoods nõukogu 14.05.2021 otsusega viidi läbi tagatud võlakirjade suunatud mitteavalik pakkumine aktsionärile Amber Trust II S.C.A., mille tulemusena märkis Amber Trust II S.C.A. kõik suunatud mitteavaliku pakkumise raames pakutud 10 000 tagatud võlakirja, nimiväärtusega 100 eurot tagatud võlakirja kohta, lunastustähtajaga 22.01.2025, ennetähtaegse lunastamise õigusega ning fikseeritud intressimääraga 6,25% kalendriaastas. Tagatud võlakirjade väljalaskehinna, milleks PRFoods juhatus määras 100,25 eurot tagatud võlakirja kohta, tasub Amber Trust II S.C.A. tasaarvestuse korras, tasaarvestades selle 14.07.2017 sõlmitud 1,5 miljoni euro suurusest investeerimislaenu lepingust tuleneva tasumata põhinõudega.
Amber Trust II S.C.A poolt märgitud tagatud võlakirjad ja allutatud konverteeritavad võlakirjad tasaarvestati järgmiselt:
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
67
67
▪ Tagatud võlakirjade väljalaskehind summas 1002,5 tuhat eurot tasaarvestati 14.07.2017 sõlmitud investeerimislaenu põhiosaga (1,5 miljonit eurot), mis tähendab, et investeerimislaenust jääb tasaarvestusest välja AT II C.S.A nõue 711,0 tuhat eurot, millest 497,5 tuhat eurot moodustab laenu põhiosa ja 213,5 tuhat eurot intressiosa.
▪ Konverteeritavate võlakirjade väljalaskehind summas 1,710 miljonit eurot tasaarvestati 01.03.2021 sõlmitud sildfiantsserimislaenu põhiosaga 1,0 miljonit eurot ja kogunenud intressiga summas 21 tuhat eurot ning tagatud võlakirjade tasaarvestusest välja jäänud laenunõudega 711,0 tuhat eurot. Tasaarvestuse tulemusena jääb Amber Trust II S.C.A’l PRFoods’i vastu üles 14.07.2017 laenulepingust tulenev intressinõue summas 22,5 tuhat eurot, mille PRFoods tasus Amber Trust II S.C.A’le pangaülekandega.
Tagatud võlakirjade ja konverteeritavate võlakirjade intressikohustus seisuga 30.06.2022 oli 417 tuhat eurot (30.06.2021: 304 tuhat eurot), mis maksti võlakirjaomanikele välja vastavalt 22.07.2021 ja 01.10.2021.
Võlakirjade emiteerimise tingimuste kohta on detailne info avaldatud börsiteadetes, sh võlakirjade emiteerimise prospektis.
LISA 15. VÕLAD JA ETTEMAKSED
EUR '000
Lisa
30.06.2022
30.06.2021
Võlad hankijatele
3
2 082
7 049
Võlad töövõtjatele
252
903
Muud lühiajalised kohustused
0
2 707
Intressivõlad
14
596
344
Muud võlad
675
258
Maksuvõlad, sealhulgas:
373
863
Sotsiaalmaks
100
158
Käibemaks
42
366
Üksikisiku tulumaks
116
101
Tulumaks
63
98
Muud maksud
52
140
Lühiajalised võlad ja ettemaksed kokku:
3 978
12 124
Muud pikaajalised kohustused
204
0
Pikaajalised võlad ja ettemaksed kokku:
204
0
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
68
68
LISA 16. SIHTFINANTSEERIMINE
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Tulevaste perioodide tulu sihtfinantseerimisest perioodi algul
932
1 084
Perioodi jooksul saadud sihtfinantseerimised
55
246
Valuutakursist tulenev väärtuse muutus
0
-5
Tütarettevõtte müügi mõju
-144
0
Perioodi jooksul tulusse kantud müügikäibe vähenemise- ja tööjõukulude hüvitis
23
0
-189
Perioodi jooksul tulusse kantud investeeringute sihtfinantseering
23
-578
-204
Tulevaste perioodide tulu sihtfinantseerimisest perioodi lõpul
265
932
Grupile on sihtfinantseeringuid eraldatud Grupi kalakasvatuse ja töötlemise investeeringuteks Rootsis ning ka investeeringuteks kalatootmisüksustesse Suurbritannias ja Eestis. Aruandeperioodi jooksul tuludesse kantud sihtfinantseering 578 tuhat eurot (2020/2021: 204 tuhat eurot).
LISA 17. OMAKAPITAL
Seisuga 30.06.2022 oli ettevõttel 38 682 860 aktsiat (30.06.2021: 38 682 860), sealhulgas 1 000 000 oma aktsiat (30.06.2021: 1 000 000 oma aktsiat).
Oma aktsiad
Alates 01.07.2014 alustati oma aktsiate tagasiostuprogrammiga kooskõlas 29.05.2014 aktsionäride üldkoosoleku otsustega, mille kohaselt ostetakse tagasi kuni 500 000 oma aktsiat läbiviimise tähtajaga kuni 31.05.2017. Esialgne oma aktsiate tagasiostuprogrammi viidi lõpule ja täideti 18.05.2016. 26. mail 2016 toimunud korraline üldkoosolek võttis vastu otsuse olemasoleva tagasiostu programmi laiendamiseks, mille kohaselt ostetakse veel täiendavalt tagasi kuni 500 000 oma aktsiat läbiviimise tähtajaga kuni 29.05.2019. ASi PRFoods juhatus sõlmis 14. juunil 2016 ASiga SEB Pank teenuse osutamise lepingu aktsiate tagasiostuprogrammi läbiviimise jätkamiseks. Seisuga 30.06.2022 on AS SEB Pank ASi PRFoods nimel ja arvel omandanud kokku 1 000 000 oma aktsiat keskmise hinnaga 0,4915 eurot aktsia kohta
Tagasiostu programmi viiakse läbi kooskõlas 29.05.2014 ja 26.05.2016 toimunud ASi PRFoods aktsionäride üldkoosolekute otsustega ja Euroopa Komisjoni 8. märtsi 2016. a määrusega (EL) nr 2016/1052, millega täiendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 596/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimismeetmete suhtes kohaldatavaid tingimusi.
Aktsiakapitali vähendamine
26. mail 2016 toimunud aktsionäride üldkoosoleku otsuste alusel kanti 30. juunil 2016 äriregistrisse ASi PRFoods nimiväärtusega aktsiate asemel nimiväärtuseta aktsiate kasutuselevõtt. Ettevõtte registreeritud aktsiakapitali suurus on 7 736 572 eurot, mis on jagatud 38 682 860 nimiväärtuseta lihtaktsiaks, mille arvestuslik nimiväärtus on 0,20 eurot. Ühtlasi jõustus ettevõtte põhikirja uus versioon, mille kohaselt on minimaalne aktsiakapitali suurus 7 000 000 eurot ja maksimumaktsiakapitali suurus on 28 000 000 eurot.
24.05.2021 aktsionäride otsusega muudeti põhikirja punkti, kus nõukogul on kolme aasta jooksul alates põhikirja muudatuse jõustumisest õigus suurendada Aktsiaseltsi aktsiakapitali nõukogu 14.05.2021. a otsuse alusel emiteeritud konverteeritavate võlakirjade konverteerimiseks vajalikus mahus. Nõukogu ei või suurendada aktsiakapitali rohkem kui 3 500 000 euro võrra. Nõukogu võib otsustada aktsiakapitali suurendamise mitterahaliste sissemaksetega. Põhikiri on kättesaadav ASi PRFoods kodulehel
www.prfoods.ee
.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
69
69
Bilansipäeva seisuga üle 5% osalust omavate aktsionäride nimekiri
ING LUXEMBOURG S.A., JÄRGMISTE AKTSIONÄRIDE AKTSIATE VALDAJA
EUR ‘000
Aktsiate arv 30.06.2022
Osalus 30.06.2022
Aktsiate arv 30.06.2021
Osalus 30.06.2021
Amber Trust II S.C.A
14 813 540
38,3%
14 813 540
38,3%
Amber Trust S.C.A
5 381 370
13,9%
5 381 370
13,9%
KJK Fund SICAV-SIF
4 063 456
10,5%
4 063 456
10,5%
Kokku
24 258 366
62,7%
24 258 366
62,7%
Kasum aktsia kohta
Kasum aktsia kohta on arvutatud emaettevõtja aktsionäridele kuuluva puhaskasumi ja kaalutud keskmise perioodi aktsiate arvu suhtena.
2021/2022
2020/2021
Ettevõtte omanike vahel jagunev puhaskasum (-kahjum) EUR ‘000
- 7 643
-5 069
Keskmine aktsiate arv (tuhandetes)
38 683
38 683
Kasum (Kahjum) aktsia kohta (EUR)
-0, 21
-0,13
Tava puhaskasum (-kahjum) aktsia kohta (EUR)
-0,21
-0,13
Lahustatud puhaskasum (-kahjum) aktsia kohta (EUR)
-0,17
-0,11
Kohustuslik reservkapital
Vastavalt äriseadustikule tuleb igal majandusaastal reservkapitali kanda vähemalt 1/20 puhaskasumist kuni reservkapital moodustab 1/10 aktsiakapitalist. Reservkapitali võib kasutada kahjumi katmiseks, samuti aktsiakapitali suurendamiseks. Reservkapitalist ei või teha väljamakseid aktsionäridele.
Dividendid
ASi PRFoods aktsionärid otsustasid 30. novembril 2018 toimunud üldkoosolekul maksta jaotamata kasumi arvel dividende summas 386 829 eurot s.o 0,01 eurot aktsia kohta. Dividendide väljamakse tehti 5. aprillil 2019 summas 377 tuhat eurot. Tulenevalt keerulisest majanduslikust olukorrast teeb juhatus aktsionäride üldkoosolekule ettepaneku lõppenud majandusaasta eest dividende mitte maksta.
Mittekontrolliv osalus
Mittekontrolliva osalusena kajastatakse OÜ’le Fodiator kuuluvat 49%-list osalust Osaühingus Redstorm. Vaata ka lisa 9.
LISA 18. SEGMENDIARUANDLUS
Grupi segmendid on määratletud emaettevõtte juhatuse poolt jälgitavatest ja analüüsitavatest aruannetest lähtuvalt. Emaettevõtte juhatus jälgib finantstulemusi nii ärivaldkondade kui geograafiliste piirkondade lõikes. Grupi juhtkonna jaoks on finantstulemuste jälgimisel ja vahendite eraldamisel olulisema kaaluga informatsiooniks aruanded geograafiliste piirkondade lõikes, seega on see jaotus aluseks ärisegmentide määratlemisel. Kahte ärisegmenti, kala segmenti ja muid segmente käsitletakse võrdlusperioodide andmete kajastamisel koos, kuna muude segmentide osakaal äritegevusest on marginaalne. Muude segmentide osakaal oli aruandeaastal 0,1%.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
70
70
Alates 2017/2018. majandusaastast eristab Grupp kahte geograafilist segmenti: i) Soome, Rootsi ja Eesti segmenti ja ii) Suurbritannia segmenti.
2021/2022
2020/2021
EUR '000
Soome, Rootsi, Eesti
Suurbritanni a
Kokku
Soome, Rootsi, Eesti
Suurbritanni a
Kokku
Segmendite väline müük
27 253
14 876
42 128
45 196
13 496
58 692
Segmentide vaheline müük
0
0
0
0
0
0
Müügitulu kokku
27 253
14 876
42 128
45 196
13 496
58 692
Bioloogiliste varade ümberhindlus
-420
0
0
311
0
311
EBITDA*
-2 521
438
-2 083
-3 166
1 908
-1 258
EBITDA äritegevusest enne biovarade ümberhindlust ja ühekordseid tulusid/kulusid**
-2 101
438
-1 663
-3 334
2 085
-1 249
Amortisatsioonikulu
-1 818
-237
-2 055
-2 151
-474
-2 625
Ärikasum/-kahjum
-4 385
201
-4 184
-5 317
1 434
-3 883
Finantstulud ja -kulud
-3 411
-128
-3 539
-938
-147
-1 085
Tulumaks
82
-19
63
-26
-167
-193
Puhaskasum/-kahjum
-7 713
53
-7 660
-6 281
1 120
-5 161
Segmendi varad
21 699
17 718
39 417
35 624
19 974
55 598
sh käibevara
7 555
821
8 376
13 871
2 627
16 498
sh bioloogiline vara
3 003
0
3 003
4 795
0
4 795
sh põhivara
14 145
16 896
31 041
21 753
17 347
39 100
Segmendi kohustused
25 121
5 744
30 865
35 384
4 439
39 823
Segmendi materiaalse ja immateriaalse põhivara soetus
675
7
682
1 431
81
1 512
* EBITDA - ärikasum, mida on korrigeeritud põhivara amortisatsiooni ja väärtuse languse kuluga
** enne ühekordseid tulusid-kulusid ja biovarade ümberhindlust
MÜÜGIKÄIBE JAGUNEMINE GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE LÕIKES
EUR ‘000
2021/2022
2020/2021
Soome
20 726
37 701
Suurbritannia
14 876
8 967
Eesti
5 312
3 906
Muud regioonid
1 214
8 118
Kokku
42 128
58 692
PÕHIVARADE JAOTUS VARADE ASUKOHA JÄRGI
EUR ‘000
2021/2022
2020/2021
Suurbritannia
17 179
17 808
Soome
0
10 103
Estonia
8 715
8 345
Rootsi
4 824
2 504
Kokku
30 718
38 760
Tabelis kajastatakse põhivarad v.a finantsvarad ja investeeringud sidusettevõtetesse.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
71
71
TULU KLIENTIDELT, KELLE KÄIVE ÜLETAB 10% KONSOLIDEERITUD MÜÜGITULUST
EUR ‘000
2020/2021
2019/2020
Klient 1
13 284
14 189
Klient 2
19 369
12 867
Kokku
32 653
27 056
LISA 19. MÜÜDUD KAUPADE KULU
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Materjalid tootmises ja müüdud kaupade kulu
-28 244
-40 291
Tööjõukulud
22
-5 722
-6 125
Amortisatsioon
-1 557
-2 165
Muud müüdud kaupade kulud*
-3 470
-5 146
Müüdud kaupade kulud kokku
-38 993
-53 727
* Muude müüdud kaupade kulude hulka kuuluvad tootmise ja kalakasvatuse varadega seotud kulud (rent, hooldus, kindlustus, kommunaalmaksed jt), personaliga seotud kulud ning muud kulud ja allhanketeenused.
LISA 20. MÜÜGI- JA TURUSTUSKULUD
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Reklaam, turundus ja tootearendus
-222
-327
Transpordi- ja logistikateenused
-1 692
-3 152
Tööjõukulud
22
-1 366
-1 120
Laoteenus
-876
-91
Amortisatsioon
-251
-330
Kommunaalteenused
0
-194
Lühiajaliste rendilepingute kulud
-169
-226
Muud müügi- ja turustuskulud*
-268
-949
Müügi- ja turustuskulud kokku
-4 844
-6 389
* Muude müügi- ja turustuskulude hulka kuuluvad kinnisvaraga seotud kulud (rent, hooldus, kindlustus, kommunaalmaksed jt), personaliga seotud kulud ja muud teenused.
LISA 21. ÜLDHALDUSKULUD
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Tööjõukulud
22
-1 371
-2 021
Amortisatsioon
-135
-130
Konsultatsiooni- ja nõustamisteenused
-161
-136
Informatsiooni- ja kommunikatsiooni teenused
-41
-63
Juriidilised teenused
-33
-41
Transpordikulud
-63
-69
Lähetus- ja esinduskulud
-50
-34
Muud üldhalduskulud*
-510
-585
Üldhalduskulud kokku
-2 364
-3 079
* Muude üldhalduskulude hulka kuuluvad allhanketeenused, pangateenused, kontoriga seotud kulud, kindlustuskulud, personaliga seotud kulud ja muud kulud.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
72
72
LISA 22. TÖÖJÕUKULUD
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Palgakulud
-6 899
-7 680
Sotsiaalmaksud
-1 560
-1 586
Tööjõukulud kokku
19, 20, 21
-8 459
-9 266
Töötajate arv perioodi lõpul
176
262
Aasta keskmine töötajate arv
245
281
Tööjõukulud on kajastatud konsolideeritud koondkasumiaruande ridadel “Müüdud kaupade kulud”, “Üldhalduskulud” ja “Müügi- ja turustuskulud”.
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Töölepingu alusel töötavatele isikutele makstud
-8 400
-8 340
Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmetele makstud
2 6
-59
-926
Tööjõukulud kokku
-8 459
-9 266
Töölepingu alusel töötavate töötajate keskmine arv
244
262
Juhtimis- või kontrollorgani keskmine liikmete arv
1
16
Aasta keskmine töötajate arv
245
281
LISA 23. MUUD ÄRITULUD JA -KULUD
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Kasum / Kahjum põhivara müügist ja mahakandmisest
11, 12
0
74
Tulu sihtfinantseerimisest
15
108
393
Valuutakursi muutusega seotud tulud/kulud
417
120
Muud äritulud/-kulud
-218
-278
Muud äritulud/-kulud kokku
307
309
LISA 24. FINANTSTULUD JA –KULUD
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Intressitulu
14
3
Muud finantstulud
1
74
Valuutakursi muutusega seotud tulud/kulud
0
139
Intressikulud
-1 523
-1 288
Muud finantskulud
- 226
-13
Tütarettevõtte müügi mõju
9
-2 305
0
Kokku
-4 039
-1 085
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
73
73
LISA 25. TULUMAKSUKULUD
EUR '000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Kasum (Kahjum) enne maksustamist (konsolideeritud)
-7 723
-4 968
Tulumaksu kulu /-tulu
-144
-314
Edasilükkunud tulumaksu kulu / tulu
10
-207
-121
Mõju kasumiaruandele
63
-193
LISA 26. TEHINGUD SEOTUD OSAPOOLTEGA
Ettevõte loeb osapooli seotuks juhul, kui ühel osapoolel on kontroll teise osapoole üle või oluline mõju teise osapoole ärilistele otsustele.
Seotud osapooled on:
● olulist mõju omavad aktsionärid (ASi PRFoods suurim aktsionär on rahvusvaheline investeerimisfond Amber Trust II S.C.A.);
● nõukogu liikmed ja kõikide Grupi ettevõtete juhatuste ja nõukogude liikmed;
● eelpool loetletud isikute lähisugulased ja nendega seotud ettevõtted.
Grupi ulatuses on aruandeperioodil teostatud ostu- ja müügitehinguid seotud osapooltega järgnevates mahtudes:
Osapoole nimi
EUR '000
Tehingu
liik
2021/2022
Ost
2021/2022
Müük
2020/2021
Ost
2020/2021
Müük
Nõukogu- ja juhatuse liikmetega seotud ettevõtted
teenuse d
0
0
208
7
Kokku
0
0
208
7
Kõik seotud osapoolte vahelised tehingud on juhtkonna hinnangul teostatud turuhindades ja turutingimustel.
Bilansipäeval puudusid nõuded seotud osapoolte vastu. Seotud osapoolte vastu olevaid nõudeid ei ole aruandeperioodil alla hinnatud.
Bilansipäeval puudusid nõuded seotud osapoolte vastu, kohustused on kajastatud tabelis all:
Osapoole nimi
Kreeditor
Võlad ja ettemaksed
Võlg 30.06.2022
Võlg 30.06.2021
EUR '000
EUR '000
Amber Trust II S.C.A.
Aktsionär AS PRFoods
Investeerimislaen
500
0
Lindermann, Birnbaum & Kasela OÜ
Kohustus
Investeerimislaen
1 115
0
Indrek Kasela
Juhatuse liige
Lühiajaline laen
40
0
Amber Trust II S.C.A.
Aktsionär AS PRFoods
Võlakiri ja võlakirja intress
2 680
2 680
Lindermann, Birnbaum & Kasela OÜ
Kohustus
Võlakiri ja võlakirja intress
98
98
Christopher Leigh
Kohustus
Mittekontrolliva osaluse väljaostukohustus
0
1 732
Victoria Leigh-Pearson
Kohustus
Mittekontrolliva osaluse väljaostukohustus
0
975
Kokku
4 433
5 485
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
74
74
ASi PRFoods ja selle tütarettevõtete juhatuste ja nõukogu liikmetele arvestati hüvitisi koos tööjõumaksudega alljärgnevalt:
EUR ‘000
Lisa
2021/2022
2020/2021
Lühiajalised hüvitised
22
44
926
Kokku
44
926
ASi PRFoods juhatuse ja nõukogu liikmed ettevõttelt pensioniga seotud õigusi ei saa. Juhatuse liikmetel on õigus saada lahkumishüvitist. ASi PRFoods maksimaalne kulu lahkumishüvitise maksmisest koos maksudega on 83 tuhat eurot (30.06.2021: 83 tuhat eurot).
LISA 27. SIDUSETTEVÕTJAD
AVAMERE KALAKASVATUS OÜ (50% OSALUS)
18.01.2019 registreeriti äriregistris ettevõte Avamere Kalakasvatus OÜ, mis on Saaremere Kala ASi sidusettevõte. Aruandeaastal esitas sidusettevõtja Tehnilise Järelevalve Ametile hoonestusloa taotluse Paldiski lahte kalakasvatuse rajamiseks. Hoonestusloaga taotletakse luba avamere sumpades vikerforellikasvatuse kompleksi rajamiseks.
AS TOIDU- JA FERMENTATSIOONITEHNOLOOGIA ARENDUSKESKUS (20% OSALUS)
AS PRFoods omab 20%-list osalust ettevõttes AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskus. Seisuga 30.06.2022 oli ASi Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskus bilansiline väärtus 218 tuhat eurot (30.06.2021: 218 tuhat eurot).
LISA 28. TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA VARAD
Tingimuslikud kohustused seoses maksuametitega
Maksuhalduril on õigus kontrollida Grupi maksuarvestust kuni 5 aasta jooksul maksudeklaratsiooni esitamise tähtajast Eestis, kuni 6 aasta jooksul Suurbritannias ning kuni 7 aasta jooksul Rootsis ja vigade tuvastamisel määrata täiendav maksusumma, intressid ning trahv. 2021/2022. ja 2020/2021. aastatel ei viidud läbi maksuauditit. Grupi emaettevõtja juhtkonna hinnangul ei esine asjaolusid, mille tulemusena võiks maksuhaldur määrata Gruppi kuuluvatele ettevõtetele olulise täiendava maksusumma.
LISA 29. TEGEVUSE JÄTKUVUS
2021/2022 majandusaastal mõjutasid grupi tegevust ja finantstulemust jätkuvalt COVID-19 poolt põhjustatud pandeemia ja selle loodetust aeglasem taandumine ning erakordsed mõjud, mis pandeemia ning selle tõkestamiseks rakendatud meetmed on kaasa toonud majanduskeskkonnale. Koroonamõju ja selle tõkestamiseks kasutusele võetud meetmed on kalatööstusele ning ka grupi tegevusele, likviidsuspositsioonile ja majandustulemustele märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Samas on majanduskeskkond 2022. aasta teise pooles selgelt paranenud ja oleme saanud toodangu hindu tõsta.
Majandustulemuste ja finantspositsiooni parandamiseks oleme:
● tõstnud toodangu hindu
● vähendanud toodete sortimenti ja loobunud kahjumlikest toodetest
● vähendanud tegevuskulusid
Lisaks on plaanis:
● vajadusel võõrandada muid varaobjekte ja õigusi, mille omand ei ole äri toimimiseks otseselt vajalik
● vajadusel teha võlausaldajatele ettepanekuid maksetähtaegade pikendamise ja summade vähendamise osas
2021/2022 müüdi kahjumlik Soome üksus, allesjäänud üksustest on kasumlikkuse taastanud Suurbritannia üksused ja Redstorm OÜ. Samuti käib Saare Kala Tootmine OÜ tegevuse ümberkorraldamine, et viia ettevõte taas kasumisse. Saaremere Kala on taotlemas kalakasvatuse mahtude suurenendamist, mille realiseerumisel suureneb oluliselt kalakasvatuse kogukasum, hinnanguliselt kuni 10 korda.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
75
75
Oktoobris 2022 müüdi Rootsi üksus Överumans Fisk AB (vt lisa 30) ning tulevikus võib grupp ka realiseerida muid äriüksusi ning nende võõrandamisest saadud tulust katta laenukohustusi.
Tütarettevõtete müügist tingituna jätkub tegevus järgmisel majandusaastal väiksemates mahtudes – grupi käive ning varade maht väheneb. Juhatuse hinnangul on grupp jätkuvalt tegutsev ettevõte ja puudub märkimisväärne kahtlus majandusüksuse suutlikkuses jätkata jätkuvalt tegutsevana. Käesolev konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes, tulenevalt juhatuse hinnangust, et grupp on suuteline ettenähtavas tulevikus, st vähemalt 12 kuu jooksul aruande kinnitamise kuupäevast, oma tegevust jätkama.
LISA 30. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED
Överumans Fisk AB
AS PRFoods tütarettevõtte Saaremere Kala AS kirjutas 03.09.2022 alla lepingule 100% Överumans Fisk AB aktsiate võõrandamiseks Vattudalens Fisk AB-le. Överumans Fisk AB tegevusvaldkondadeks on kalastus ja vesiviljelus ning kalade, vähilaadsete ning molluskite töötlemine ja säilitamine. Vattudalens Fisk AB on Rootsi ettevõte, mis tegeleb juba üle 10 aasta vikerforelli ja arktika paalia kasvatamisega. Tehing vajab AS PRFoods aktsionäride heakskiitu ning selleks viiakse läbi AS PRFoods aktsionäride otsuste hääletus koosolekut kokku kutsumata. AS PRFoods võtab edaspidise suuna kalakasvatuse arendamisele Eestis, eesmärgiga saada regiooni suurimaks kalakasvatajaks.
Tehingu eesmärk ja mõju Grupile
Tehing on ajendatud ja selle eesmärgiks on vähendada PRFoodsi võlataset ning suurendada omakapitali Eestis tehtavate investeeringute jaoks kalakasvatusse, mis peaks tulevikus olemas oluliselt suurem, kui grupi tänane kasvatusmaht Rootsis.
Överumans Fisk AB aktsiate hinnanguline eeldatav müügihind on 10 539 tuhat eurot. Lõplik müügihind võib hilisemal korrigeerimisel muutuda.
Mõju AS PRFoods konsolideeritud aruannetele on: eeldatav müügihind 10 539 tuhat eurot miinus Överumans Fisk AB netovara 2 741 tuhat eurot miinus maha kantud goodwill 5 178 tuhat eurot vahe ehk kasum 2 620 tuhat eurot.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
76
76
LISA 31. TÄIENDAVAD ANDMED GRUPI EMAETTEVÕTTE KOHTA
Vastavalt Eesti Vabariigi raamatupidamisseadusele peab konsolideeriva äriüksuse (emaettevõtte) konsolideerimata finantsaruannete (esmaste aruannete) informatsioon olema avalikustatud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisades. Emaettevõtte aruannete koostamisel on järgitud samu arvestuspõhimõtteid, mida on rakendatud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel. Tütarettevõtete kajastamist käsitlevad arvestuspõhimõtted on emaettevõtte eraldiseisvates esmastes aruannetes, mis on esitatud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisana, muudetud vastavalt IAS 27 „Konsolideeritud ja eraldiseisvad raamatupidamise aruanded“ nõuetele.
Emaettevõtte aruannetes, mis on avalikustatud käesoleva raamatupidamise aastaaruande lisana (Täiendavad andmed Grupi emaettevõtte kohta), on investeeringuid tütarettevõtete aktsiatesse kajastatud soetusmaksumuses, millest on maha arvatud kajastatud väärtuse langus.
FINANTSSEISUNDI ARUANNE
EUR '000
30.06.2022
30.06.2021
VARAD
Raha
0
1 064
Lühiajalised finantsinvesteeringud
8 376
3 360
Nõuded ja ettemaksed
550
1 785
Käibevara kokku
8 926
6 209
Investeeringud tütarettevõtetesse
10 378
10 378
Pikaajalised finantsinvesteeringud
9 218
11 818
Materiaalne põhivara
3
5
Immateriaalne vara
316
310
Põhivara kokku
19 915
22 511
VARAD KOKKU
28 841
28 720
KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL
Võlakohustused
0
0
Võlad ja ettemaksed
600
413
Lühiajalised kohustused kokku
600
413
Võlakohustused
12 960
12 852
Pikaajalised kohustused kokku
12 960
12 852
Kohustused kokku
13 560
13 265
Aktsiakapital
7 737
7 737
Ülekurss
14 007
14 007
Kohustuslik reservkapital
51
51
Oma aktsiad
-390
-390
Jaotamata kahjum
-6 124
-5 950
Omakapital kokku
15 281
15 455
OMAKAPITAL JA KOHUSTUSED KOKKU
28 841
28 720
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
77
77
KOONDKASUMIARUANNE
EUR '000
2021/2022
2020/2021
Müügitulu
146
146
Brutokasum
146
146
Tegevuskulud
Turundus- ja müügikulud
-5
-6
Üldhalduskulud
-239
-448
Muud äritulud/-kulud
-7
8
Ärikahjum
-105
-446
Kasum (Kahjum) tütar- ja sidusettevõtetelt
0
70
Finantstulud/-kulud
-69
16
Maksustamiseelne kasum (kahjum)
-174
-214
Tulumaks
0
0
Puhaskasum (-kahjum)
-174
-214
Kokku koondkasum (-kahjum)
-174
-214
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
78
78
RAHAVOOGUDE ARUANNE
EUR '000
2021/2022
2020/2021
Rahavoog äritegevusest
Puhaskasum (-kahjum)
-174
-214
Korrigeerimised:
Põhivara kulum
57
49
Kasum (Kahjum) põhivara müügist
0
-24
Kasum (Kahjum) tütar- ja sidusettevõtetelt
0
-70
Muud mitterahalised muutused
176
-251
Muutused nõuetes ja ettemaksetes
1 235
-30
Muutused kohustustes ja ettemaksetes
187
56
Rahavoog äritegevusest kokku
1 481
-484
Rahavoog investeerimistegevusest
Materiaalse ja immateriaalse põhivara müük
0
24
Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine
-60
-13
Antud laenud
-5 776
-1 010
Antud laenude tagasimaksed
3 360
250
Saadud intressid
894
253
Rahavoog investeerimistegevusest kokku
-1 582
-496
Rahavoog finantseerimistegevusest
Saadud laenud
0
1 000
Rendikohustuse põhiosa tagasimaksed
0
0
Võlakirjade emiteerimine
0
1 062
Makstud intressid
-963
-627
Rahavoog finantseerimistegevusest kokku
-963
1435
Rahajäägi kogumuutus
-1 064
455
Raha ja raha ekvivalendid aasta alguses
1 064
609
Raha ja raha ekvivalentide muutus
-1 064
455
Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus
0
1 064
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
79
79
OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE
EUR '000
Aktsia- kapital
Ülekurss
Oma aktsiad
Kohustusli k reserv- kapital
Jaotamata kasum (kahjum)
Omakapital kokku
Saldo 30.06.2020
7 737
14 007
-390
51
-5 736
15 669
Valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste bilansiline väärtus
-10 378
Valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste väärtus arvestatuna kapitaliosaluse meetodil
14 094
Korrigeeritud konsolideerimata omakapital 30.06.2020
19 385
Aruandeperioodi koondkahjum
0
0
0
0
-214
-214
Kokku muutus
0
0
0
0
-214
-214
Saldo 30.06.2021
7 737
14 007
-390
51
-5 950
15 455
Valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste bilansiline väärtus
-10 378
Valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste väärtus arvestatuna kapitaliosaluse meetodil
10 164
Korrigeeritud konsolideerimata omakapital 30.06.2021
15 241
Aruandeperioodi koondkahjum
0
0
0
0
-174
-174
Kokku muutus
0
0
0
0
-174
-174
Saldo 30.06.2022
7 737
14 007
-390
51
-6 124
15 281
Valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste bilansiline väärtus
-10 378
Valitseva ja olulise mõju all olevate osaluste väärtus arvestatuna kapitaliosaluse meetodil
2 950
Korrigeeritud konsolideerimata omakapital 30.06.2022
7 853
Vastavalt Eesti raamatupidamisseadusele on jaotatava omakapitali määramisel aluseks korrigeeritud konsolideerimata omakapital.
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
80
80
JUHATUSE KINNITUS MAJANDUSAASTA ARUANDELE
Juhatus kinnitab lehekülgedel 8 kuni 79 esitatud ASi PRFoods ja tema tütarettevõtete (koos „Grupp“) 2021/2022. majandusaasta konsolideeritud aruande koostamise õigsust ja täielikkust ning kinnitab oma parimas teadmises, et:
● konsolideeritud aruande tegevusaruanne annab õige ja õiglase ülevaate Grupi äritegevuse arengust ja tulemustest ning finantsseisundist ning sisaldab peamiste riskide ja kahtluste kirjeldust;
● konsolideeritud raamatupidamisaruande koostamisel rakendatud põhimõtted on kooskõlas rahvusvahelise finantsaruandluse standardiga (IFRS) nagu see on vastu võetud Euroopa Liidu poolt;
● konsolideeritud auditeeritud aruanne kajastab õigesti ja õiglaselt Grupi varasid, kohustusi, finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid.
● AS PRFoods ja tema tütarettevõtjad on jätkuvalt tegutsevad.
Indrek Kasela
Juhatuse liige
31.oktoober 2022
Sõltumatu vandeaudiitori
aruanne AS PRFoods aktsionäridele
Aruanne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi kohta
Arvamus
Oleme auditeerinud AS PRFoods ja tema tütarettevõtete (koos nimetatud kontsern ) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis sisaldab konsolideeritud finantsseisundi aruannet seisuga 30. juuni 2022, ning konsolideeritud kasumi- ja muu koondkasumi aruannet, konsolideeritud rahavoogude aruannet ja konsolideeritud omakapitali muutuste aruannet eeltoodud kuupäeval lõppenud aasta kohta ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisasid, mis sisaldavad oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muud selgitavat informatsiooni.
Meie arvates kajastab eespool mainitud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes osades õiglaselt kontserni konsolideeritud finantsseisundit seisuga 30. juuni 2022 ning sellel kuupäeval lõppenud majandusaasta (1. juuli 2021 - 30. juuni 2022) konsolideeritud finantstulemust ja konsolideeritud rahavoogusid kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega, nagu Euroopa Liit on need vastu võtnud.
Arvamuse alus
Viisime auditi läbi kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimise standarditega (Eesti). Meie kohustusi vastavalt nendele standarditele kirjeldatakse täiendavalt meie aruande osas „Vandeaudiitori kohustused seoses konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditiga“. Me oleme kontsernist sõltumatud kooskõlas kutseliste arvestusekspertide eetikakoodeksiga (Eesti) (sh sõltumatuse standardid), ja oleme täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nendele nõuetele. Me usume, et auditi tõendusmaterjal, mille oleme hankinud, on piisav ja asjakohane aluse andmiseks meie arvamusele.
Peamised auditi asjaolud
Peamised auditi asjaolud on asjaolud, mis olid meie kutsealase otsustuse kohaselt käesoleva perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi seisukohast kõige märkimisväärsemad. Neid asjaolusid käsitlesime konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kui terviku auditi kontekstis ja selle kohta arvamuse kujundamisel ning me ei esita nende asjaolude kohta eraldi arvamust.
Bioloogiliste varade kajastamine
Vaata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisasid 4 ja 8.
Peamine auditi asjaolu
Kuidas seda asjaolu auditis käsitleti
Kontserni finantsseisundi aruandes seisuga 30. juuni 2022 on kajastatud bioloogilised varad summas 3 003 tuhat eurot, mida on detailsemalt kirjeldatud lisas 8.
Olulisuse ja hindamisega kaasneva ebakindluse tõttu on bioloogiliste varade kajastamine üheks peamiseks auditi asjaoluks ja nõudis auditi ajal kõrgendatud tähelepanu. Isegi väikesed muutused kasutatud sisendites võivad oluliselt mõjutada bioloogilise vara väärtuse hinnangut ning seeläbi ka Kontserni majandustulemust.
Bioloogilised varad koosnevad peamiselt Kontserni Rootsi kalakasvatustes kasvavatest kaladest.
Kalamaimude õiglase väärtuse määramisel on aluseks võetud nende biomass ja kaalutud keskmine turuhind. Turuhinna määramisel on kasutatud ostupakkumiste hinda.
Püügikõlbulike kalade õiglase väärtuse hindamisel on aluseks võetud püügikõlbulike kalade hinnanguline biomass, mida on vähendatud realiseerimisel tekkiva kaalukao võrra, ja kaalutud keskmine turuhind ehk sõltumatute osapoolte analoogsete varade turuhind, mida korrigeeritakse eksisteerivate erinevuste mõjuga.
Aktiivse turu puudumisest tulenevalt kajastatakse noorkalasid soetusmaksumuses. Soetusmaksumust võrreldakse noorkalade neto realiseerimisväärtusega, milleks on püügikõlblike kalade hinnanguline õiglane väärtus noorkalade püügikõlbulikuks saamise ajal miinus hinnangulised kulutused püügikõlblikuks kasvatamiseks ja müügiks.
Meie auditi protseduurid selles valdkonnas hõlmasid muuhulgas järgnevat:
• Hindasime, kas Kontsernis rakendatud bioloogiliste varade arvestuspõhimõtted on vastavuses IAS 41 „Põllumajandus“ nõuetega.
• Analüüsisime bioloogiliste varade hindamist, sealhulgas kasutatud algandmete, eelduste ja metoodikate korrektsust ning tehtud järelduste põhjendatust ja asjakohasust.
• Kasutades kättesaadavat turuinformatsiooni hindasime eelkõige järgnevate juhtkonna hinnangute põhjendatust:
- biomass,
- turuhinnad,
- müügikulud,
- rookimiskaod ja noorkalade püügikõlblikuks kasvatamisega kaasnevad kulud, hindam aks nende võimalikku väärtuse langust.
• Kontrollisime üle juhtkonna poolt koostatud õiglase väärtuse arvutuse.
• Hindasime bioloogiliste varadega seotud avalikustatud informatsiooni piisavust.
Firmaväärtuse hindamine
Vaata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisasid 4 ja 12.
Peamine auditi asjaolu
Kuidas seda asjaolu auditis käsitleti
Kontserni finantsseisundi aruandes seisuga 30. juuni 2022 on kajastatud firmaväärtus summas 13 276 tuhat eurot, mida on detailsemalt kirjeldatud lisas 12.
Firmaväärtuse hindamine oli oluliseks auditi asjaoluks, kuna firmaväärtus moodustas aruandekuupäeva seisuga 34% Kontserni varadest ja firmaväärtuse kaetava väärtuse testimine baseerub juhtkonna hinnangutel.
Kontserni juhtkond kasutab Suurbritannia segmendiga seotud firmaväärtuse kaetava väärtuse (summa 8 097 tuhat eurot) testimisel turukordajaid, millega kaasneb juhtkonna hinnangute tegemine nii ettevõtete võrdlusgrupi moodustamisel, kui ka võrdlusgrupi andmete tõlgendamisel.
Meie auditi protseduurid selles valdkonnas hõlmasid muuhulgas järgnevat:
• Hindasime, kas läbi viidud firmaväärtuse kaetava väärtuse testid on vastavuses IAS 36 „Varade väärtuse langus“ nõuetega.
• Kaasasime KPMG hindamisspetsialisti, et kontrollida muuhulgas kasutatud algandmete, eelduste ja metoodikate korrektsust ning tehtud järelduste põhjendatust ja asjakohasust.
• Kontrollisime üle juhtkonna koostatud firmaväärtuse kaetava väärtuse arvutuse.
• Hindasime firmaväärtusega kohta avalikustatud informatsiooni piisavust konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes.
Muu informatsioon
Juhatus vastutab muu informatsiooni eest. Muu informatsioon hõlmab tegevusaruannet, ühingujuhtimise aruannet ja tasustamisaruannet, kuid ei hõlma konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega meie vandeaudiitori aruannet.
Meie arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud informatsiooni ja me ei esita selle kohta mitte mingis vormis kindlustandvat järeldust.
Seoses konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditiga on meil kohustus lugeda muud informatsiooni ja kaaluda seejuures, kas see lahkneb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või teadmistest, mille auditi käigus omandasime, või kas see näib olevat muul viisil oluliselt väärkajastatud. Lisaks on meie kohustus avaldada, kas tegevusaruandes esitatud informatsioon on vastavuses kohalduvate seaduses sätestatud nõuetega. Vastavalt väärtpaberituru seaduse §-ile 135 3 on meie kohustus kontrollida tasustamisaruande vastavust seadusega kehtestatud nõuetele.
Kui me teeme oma töö alusel järelduse, et muu informatsioon on oluliselt väärkajastatud, siis oleme kohustatud sellest asjaolust teavitama. Meil ei ole sellega seoses millestki teavitada ning avaldame, et tegevusaruandes esitatud informatsioon on olulises osas kooskõlas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega ning kohalduvate seaduses sätestatud nõuetega.
Meie hinnangul on tasustamisaruanne koostatud vastavalt väärtpaberituru seaduse §-ile 135 3 .
Juhatuse ja nende, kelle ülesandeks on valitsemine, kohustused seoses konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega
Juhatus vastutab konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega, nagu Euroopa Liit on need vastu võtnud, ja sellise sisekontrolli eest, mida juhatus peab vajalikuks, et oleks võimalik koostada pettusest või veast tuleneva olulise väärkajastamiseta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhatus kohustatud hindama, kas kontsern suudab oma tegevust jätkata, esitama infot tegevuse jätkuvusega seotud asjaolude kohta, kui see on asjakohane, ja kasutama arvestuses tegevuse jätkuvuse alusprintsiipi, välja arvatud juhul, kui juhatus kavatseb kontserni likvideerida või selle tegevuse lõpetada või kui tal puudub sellele realistlik alternatiiv.
Need, kelle ülesandeks on valitsemine, vastutavad kontserni finantsaruandlusprotsessi järelevalve eest.
Vandeaudiitori kohustused seoses konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditiga
Meie eesmärk on saada põhjendatud kindlus selle kohta, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne tervikuna on pettusest või veast tuleneva olulise väärkajastamiseta ja anda välja vandeaudiitori aruanne, mis sisaldab meie arvamust. Põhjendatud kindlus on kõrgetasemeline kindlus, kuid see ei taga, et olulise väärkajastamise esinemisel see kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimise standarditega (Eesti) teostatud auditi käigus alati avastatakse. Väärkajastamised võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majanduslikke otsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.
Rahvusvaheliste auditeerimise standardite (Eesti) kohase auditi käigus kasutame kutsealast otsustust ja säilitame kutsealase skeptitsismi kogu auditi vältel. Lisaks:
– teeme kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande pettusest või veast tuleneva olulise väärkajastamise riskid ja hindame neid, kavandame riskidele vastavad auditiprotseduurid ja teostame neid ning hangime piisava ja asjakohase auditi tõendusmaterjali, mis on aluseks meie arvamusele. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise mitteavastamise risk on suurem kui veast tuleneva väärkajastamise puhul, sest pettus võib tähendada salakokkulepet, võltsimist, informatsiooni tahtlikku esitamata jätmist või vääresitust või sisekontrolli eiramist;
– omandame arusaamise auditi jaoks asjakohasest sisekontrollist, et kavandada antud tingimustes asjakohaseid auditiprotseduure, kuid mitte selleks, et avaldada arvamust kontserni sisekontrolli tulemuslikkuse kohta;
– hindame kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhatuse raamatupidamishinnangute ja nende kohta avalikustatud informatsiooni põhjendatust;
– teeme järelduse selle kohta, kas arvestuses tegevuse jätkuvuse alusprintsiibi kasutamine juhatuse poolt on asjakohane ja kas hangitud auditi tõendusmaterjali põhjal esineb sündmustest või tingimustest tulenevat olulist ebakindlust, mis võib tekitada märkimisväärset kahtlust kontserni jätkuva tegutsemise suhtes. Kui järeldame, et eksisteerib oluline ebakindlus, siis oleme kohustatud juhtima vandeaudiitori aruandes tähelepanu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes selle kohta avalikustatud informatsioonile või kui avalikustatud informatsioon on ebapiisav, siis modifitseerima oma arvamust. Meie järeldused põhinevad kuni vandeaudiitori aruande kuupäevani hangitud auditi
tõendusmaterjalil. Tulevased sündmused või tingimused võivad põhjustada seda, et kontsern ei jätka oma tegevust;
– hindame konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, struktuuri ja sisu, sealhulgas avalikustatud informatsiooni, ning seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne esitab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglasel viisil;
– hangime kontserni majandusüksuste või äritegevuse finantsinformatsiooni kohta piisavalt asjakohast tõendusmaterjali, et avaldada arvamust kontserni konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta. Vastutame kontserni auditi juhtimise, järelevalve ja teostamise eest. Oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest.
Vahetame informatsiooni nendega, kelle ülesandeks on valitsemine, muuhulgas auditi planeeritud ulatuse ja ajastuse ning märkimisväärsete auditi tähelepanekute, kaasa arvatud auditi käigus tuvastatud märkimisväärsete sisekontrolli puuduste kohta.
Esitame neile, kelle ülesandeks on valitsemine, avalduse, milles kinnitame, et oleme järginud sõltumatust puudutavaid eetikanõudeid, ning edastame neile informatsiooni kõikide suhete ja muude asjaolude kohta, mille puhul võib põhjendatult arvata, et need kahjustavad meie sõltumatust ja, juhul kui see on asjakohane, informatsiooni vastavate kaitsemehhanismide kohta.
Neile, kelle ülesandeks on valitsemine, esitatud asjaolude seast määratleme need, mis olid käesoleva perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi seisukohast kõige märkimisväärsemad ja on seega peamised auditi asjaolud. Kirjeldame neid asjaolusid vandeaudiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui seaduse või regulatsiooni kohaselt on keelatud mõne asjaolu kohta informatsiooni avalikustada või kui me äärmiselt erandlikel juhtudel otsustame, et mõne asjaolu kohta ei tohiks meie aruandes informatsiooni avaldada, sest võib põhjendatult eeldada, et avaldamise kahjulikud tagajärjed kaaluvad üles avalikes huvides avaldamisest tõusva kasu.
Aruanne muude seadusest tulenevate ja regulatiivsete nõuete kohta
Aruanne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande iXBRL-vormingus elektrooniliste märgendite vastavuse kohta Euroopa ühtse elektroonilise aruandevormingu regulatiivsete tehniliste standardite (ESEF RTS) nõuetele
Oleme teostanud põhjendatud kindlust andva töövõtu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande iXBRL-vormingus elektrooniliste märgendite osas, mis sisalduvad AS PRFoods koostatud digitaalsetes andmefailides PRFoods_AS-2022-06-30- et.zip.
Juhatuse kohustused seoses digitaalsete andmefailide koostamisega vastavalt ESEF RTS-i nõuetele
Juhatus vastutab digitaalsete andmefailide koostamise eest vastavalt ESEF RTS-i nõuetele. See vastutus hõlmab:
– asjakohaste iXBRL-märgendite valimist ja rakendamist, kasutades vajadusel otsustust;
– digitaalse teabe ja inimloetavas vormingus esitatud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande vastavuse tagamist;
– ESEF RTS-i kohaldamisega seotud sisekontrollide kavandamist, rakendamist ja alalhoidmist.
Vandeaudiitori kohustus
Meie kohustuseks on avaldada kogutud tõendusmaterjali põhjal arvamust selle kohta, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande elektrooniline märgistamine vastab olulises osas ESEF-i regulatiivsetele tehnilistele standarditele (ESEF RTS).
Me rakendame rahvusvahelist kvaliteedikontrolli standardit (Eesti) 1 (täiendatud) ja sellest tulenevalt on kehtestanud mitmekülgse kvaliteedikontrollisüsteemi, mis sisaldab dokumenteeritud poliitikaid ja protseduure vastavuse osas eetikanõuetele, kutsestandarditele ning rakendatavatest seadustest ja regulatsioonidest tulenevatele nõuetele.
Me oleme AS-ist PRFoods sõltumatud kooskõlas kutseliste arvestusekspertide eetikakoodeksiga (Eesti) (sh sõltumatuse standardid) ja oleme täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nendele nõuetele.
Viisime läbi põhjendatud kindlust andva töövõtu vastavalt rahvusvahelisele kindlustandvate teenuste standardile (Eesti) 3000 (muudetud) „Kindlustandvad teenused, mis on muud kui möödunud perioodide finantsinformatsiooni auditid või ülevaatused“ (ISAE (EE) 3000 (muudetud)).
Standardi ISAE (EE) 3000 (muudetud) kohane põhjendatud kindlust andev töövõtt hõlmab protseduuride läbiviimist, et koguda tõendusmaterjali vastavuse kohta ESEF RTS-iga. Protseduuride olemuse, ajastuse ja ulatuse valik sõltub vandeaudiitori otsustest,
sealhulgas hinnangust ESEF RTS-i nõuetest pettuse või vea tõttu olulise kõrvalekaldumise riski kohta. Põhjendatud kindlust andev töövõtt sisaldab:
– arusaamise omandamist märgistamisest ja ESEF RTS-ist, sealhulgas töövõtuga hõlmatud märgistamisprotsessi suhtes rakendatud sisekontrollidest;
– märgistatud andmete võrdlemist auditeeritud konsolideeritud raamatupidamise aruandega seisuga 30. juuni 2022;
– konsolideeritud raamatupidamise aruande märgistamise täielikkuse hindamist;
– aruandva üksuse poolt ESEF-i põhitaksonoomiast valitud iXBRL-elementide ja sobiva põhitaksonoomia elemendi puudumisel laiendtaksonoomia elemendi loomise asjakohasuse hindamist;
– aruandva üksuse poolt kasutatud laiendtaksonoomia elementide kinnistamist põhitaksonoomia elementide külge.
Usume, et meie hangitud tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane, et olla aluseks meie arvamusele.
Arvamus
Meie arvates on AS PRFoods 30. juunil 2022 lõppenud majandusaasta aastaaruandes sisalduv konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne andmekogumis nimega PRFoods_AS-2022-06-30-et.zip märgistatud kooskõlas ESEF-i regulatiivsete tehniliste standarditega (ESEF RTS).
Muud audiitori aruande nõuded tulenevalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EL) nr 537/2014
Need, kelle ülesandeks on valitsemine, määrasid meid esmakordselt 19. detsembril 2019 auditeerima AS-i PRFoods seisuga 30. juuni 2020 kuni 30. juuni 2021 lõppevate majandusaastate konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandeid. Audiitorteenust oleme osutanud katkematult kolm aastat ja see hõlmab perioode, mis lõppesid 30. juunil 2020 - 30. juunil 2022.
Me kinnitame, et:
– meie auditiarvamus on kooskõlas kontserni auditikomiteele esitatud täiendava aruandega; me ei ole osutanud kontsernile keelatud auditiväliseid teenuseid, millele on viidatud määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõikes 1. Me olime auditi tegemisel auditeeritavast üksusest sõltumatud.
Tallinn, 31. oktoober 2022
/allkirjastatud digitaalselt/
Indrek Alliksaar
Vandeaudiitori number 446
/allkirjastatud digitaalselt/
Lembi Uett
Vandeaudiitori number 566
KPMG Baltics OÜ Audiitorettevõtja tegevusluba nr 17
KPMG Baltics OÜ
Narva mnt 5
Tallinn 10117
Estonia
Tel +372 626 8700
www.kpmg.ee
2021/2022. majandusaasta konsolideeritud auditeeritud aruanne
0
86
KAHJUMI KATMISE ETTEPANEK
ASi PRFoods juhatus teeb aktsionäride üldkoosolekule ettepaneku katta 30. juunil 2022 lõppenud majandusaasta kahjum summas 8 143 tuhat eurot järgmiselt:
a) ülekursi arvelt 8 143 tuhat eurot.
Indrek Kasela
Juhatuse liige
31. oktoober 2022
529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:SharePremiumMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2022-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:SharePremiumMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-07-01 2022-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:SharePremiumMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2021-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:SharePremiumMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-07-01 2021-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:StatutoryReserveMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:TreasurySharesMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:SharePremiumMember 529900PFXFO2ZDCRNK93 2020-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares