549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember iso4217:SEK xbrli:shares iso4217:SEK xbrli:shares
Ericsson
Årsredovisning
2024
Innehåll
Ericsson Årsredovisning 2024
Den lagstadgade årsredovisningen består av fyra delar som publiceras som en samlad PDF-fil. De fyra delarna kan också laddas ned separat:
–
Finansiell rapport, inklusive Förvaltningsberättelse samt finansiella rapporter och noter
– Bolagsstyrningsrapport
– Ersättningsrapport
–
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericssons årsredovisning och koncernredovisning ingår på sidorna 13–111 i den Finansiella rapporten och rapporteras av Deloitte i revisionsberättelsen.
Den officiella versionen av årsredovisningen upprättas på svenska i det gemensamma europeiska elektroniska formatet (Esef). Bolagsstyrningsrapport,
Ersättningsrapport och Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande har också granskats av Deloitte. Ericsson presenterar också en årsredovisning
enligt Form 20-F som lämnas in till U.S. Securities and Exchange Commission (SEC). Alla delar av den lagstadgade årsredovisningen är tillgängliga på
Ericssons webbplats.
Finansiell rapport
Detta är Ericsson
1
Kommentar från VD
2
Strategi
5
Kommentar från styrelseordföranden
11
Förvaltningsberättelse
13
Koncernens finansiella rapporter och noter
29
Moderbolagets finansiella rapporter och noter
79
Riskfaktorer
97
Revisionsberättelse
112
Femårsöversikt
118
Alternativa nyckeltal
120
Ericssonaktien
125
Ersättningsrapport
Inledning
1
Total ersättning 2024
2
Fast ersättning
4
Rörlig ersättning
5
Information om riktlinjer för koncernledningens aktieinnehav
10
Jämförande information om ändringar i ersättningen
och Bolagets resultat
11
Bolagsstyrningsrapport
Inledning och viktiga uppdateringar avseende
styrning under 2024
1
Bolagsstyrningsstruktur och kärnvärden
2
Regelverk
3
Etik och regelefterlevnad
4
Riskhantering
5
Cybersäkerhet
6
Bolagsstämmor
7
Valberedningen
8
Styrelsen
9
Styrelsens kommittéer
11
Ersättning till styrelseledamöter
13
Styrelseledamöter
15
Ledning
19
Medlemmar i koncernledningen
20
Revisor
25
Intern kontroll över finansiell rapportering
25
Revisors yttrande om bolagsstyrningsrapporten
28
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Inledning
1
Mål och påverkan
2
2024 i korthet
3
Hållbarhetsredovisning
9
Bilagor
54
Bestyrkanderapport
61
Ordlista
62
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2024
Finansiell
rapport
Årsredovisning 2024
Rapport om
hållbarhet och
ansvarsfullt
företagande
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
Detta är Ericsson
1
Kommentar från VD
2
Strategi
5
Kommentar från styrelseordföranden
11
Förvaltningsberättelse
13
Styrelsens försäkran
28
Koncernens finansiella rapporter
29
Noter till koncernens finansiella rapporter
34
Moderbolagets finansiella rapporter
79
Noter till Moderbolagets finansiella rapporter
84
Riskfaktorer
97
Revisionsberättelse
112
Framtidsinriktade uttalanden
116
Femårsöversikt – Finansiell information
118
Femårsöversikt – Icke-finansiell information
119
Alternativa nyckeltal
120
Ericssonaktien
125
Aktieägarinformation
129
Finansiella begrepp
130
Ordlista
131
Finansiell rapport 2024
Kommentarer i den här rapporten innehåller alternativa nyckeltal. ”Justerade” mätetal är justerade för omstruktureringskostnader och är mätetal
som inte är fastställda av IFRS. Se information ”Alternativa nyckeltal” på sida 120 i den Finansiella rapporten.
Ericsson 2024
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Detta är Ericsson
Ericsson är en ledande leverantör av mobilkommunikationslösningar till leverantörer av
kommunikationstjänster, företag och den offentliga sektorn. Vi levererar högpresterande,
programmerbara och energieffektiva nät som möjliggör en ökad tjänstedifferentiering.
Våra företagslösningar erbjuder överlägsen kommunikation till företag samt avancerade
nätfunktioner till applikationsutvecklare.
SEK
248
miljarder
Försäljning
~
94
000
anställda i världen
>
60
000
beviljade patent
~
50 %
av mobiltrafiken sker över
Ericssons nät
(exklusive Kina)
>
175
länder där Ericsson
har kunder
Europa och
Latinamerika
26 %
Nordamerika
29 %
Sydostasien,
Oceanien och Indien
13 %
Nordostasien
8 %
Mellanöstern
och Afrika
8 %
1)
Från och 15 mars 2025 kommer två nya marknadsområden att skapas, marknadsområde Americas och marknadsområde Europa, Mellanöstern & Afrika vilket ersätter marknadsområde Nordamerika,
marknadsområde Europa och Latinamerika och marknadsområde Mellanöstern och Afrika.
2)
Marknadsområde Övrigt innehåller främst patent- och licensintäkter och försäljningen inom segmentet Enterprise.
Syfte
Att skapa kommunikation som möjliggör
det vi ännu inte kan föreställa oss.
Kärnvärden
Professionalism, respekt, uthållighet och integritet i centrum för allt vi gör.
Kultur
En företagskultur med etik och integritet
som gör oss till ett starkare och ännu mer
motståndskraftigt bolag.
Vision
En värld där obegränsad kommunikation
förbättrar liv, omdefinierar verksamheter
och banar väg för en hållbar framtid.
Försäljning uppdelad på marknadsområde
1)
Övrigt
2)
16 %
1
Ericsson 2024
Detta är Ericsson
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Vi möjliggör framtida tillväxt
genom nätinnovation
Under 2024 fortsatte vi att genomföra vår
strategi: att stärka vårt ledarskap inom mobil-
nät, expandera till företagsmarknaden och
att fortsätta driva en integritetsstyrd kultur.
Trots marknadsutmaningar avslutade vi
2024 med en justerad bruttomarginal
1)
på
nära 45 % och en justerad EBITA
1)
på SEK
27,2 miljarder, med en justerad EBITA mar-
ginal
1)
på 11,0 %. Vi stärkte också vår mark-
nadsledande position. Som väntat var våra
kunder försiktiga med sina investeringar, men
mot slutet av året såg vi en stabilisering av
investeringarna. Under fjärde kvartalet note-
rade vi tillväxt igen för första gången under
de senaste åtta kvartalen. Vårt stabila finan-
siella resultat understryker konkurrenskraften
i våra lösningar, vår kommersiella disciplin
och vårt fokus på kostnader.
Teknikledarskapet förblir den grund vi står
på – och här kommer vi att vidta alla åtgärder
som krävs för att behålla vår ledande ställ-
ning. Som ett resultat av de positiva åtgärder
vi har vidtagit under året, inklusive att ratio-
nalisera verksamheten för att maximera kost-
nadseffektiviteten, kan vi fortsätta investera
i teknikledarskap för att fortsätta vara väl
positionerade framöver.
Genom att utvidga användningen av
mobilkommunikation bortom konsumenter
är vårt mål att ta nästa steg och påskynda
digitaliseringen av industri och samhälle.
Vi anser att detta kommer att driva en ny
generation av digitala tjänster.
Framåt kommer näten alltmer att behöva
fungera för konsument- och företagsapplika-
tioner med olika prestandanivåer som levere-
ras vid olika tidpunkter. Av den anledningen
måste framtidens nät vara högpresterande
och programmerbara, och nätfunktionerna
måste vara lättillgängliga.
För att driva ny tillväxt tar Ericsson tillvara
synergier i högpresterande, programmerbara
nät tillsammans med applikationsutvecklar-
nas innovationer. Vi drar nytta av nätfunktio-
ner för att expandera till angränsande områ-
den såsom företag, fast bredband via mobil-
nätet (FWA), verksamhetskritiska nät och
försvar. Vi öppnar också nätet för utvecklares
innovationsarbete för att driva nya använd-
ningsområden och dra nytta av funktioner i
mobilnätet. Detta har potential att accelerera
innovation och tillväxt i vår bransch.
Mobilnät – nästa våg av innovation
Mobilnät är kritisk infrastruktur som är nyck-
eln till att lösa många konsumentbehov. Trots
det har RAN-marknaden inte visat någon
tillväxt de senaste 20 åren, eftersom leveran-
törer av kommunikationstjänster har haft en
avkastning som förblivit frikopplad från den
ökade trafiken i näten. För att möta den här
utmaningen ser vi framför oss en ny digitali-
seringsvåg som går bortom konsumenter och
dagens intäktsmodeller. Följaktligen ligger
fokus i vår strategi på att skapa ytterligare
användningsområden och att öppna nätet
för att skapa nya intäktsströmmar.
Konnektivitet är ett viktigt horisontellt
lager i den digitala stacken med andra krav
på prestanda. Det är därför vi investerar i
programmerbara nät som kan styras med
hjälp av mjukvara, vilket möjliggör en flexi-
bel kontroll över hur nätet fungerar och vilka
Vi tror på en värld där allt som kan bli trådlöst också kommer att bli det – och vi bygger
vår verksamhet kring den visionen. Ericssons mål är att utvidga användningen av
mobilkommunikation bortom konsumenter och påskynda digitaliseringen i industri och
samhälle. Vår strategi tillvaratar synergieffekterna i högpresterande, programmerbara
nät, tillsammans med utvecklarnas innovationer, för att skapa nästa generations
digitala tjänster.
1)
Exklusive omstruktureringskostnader.
2
Ericsson 2024
Kommentar från VD
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
tjänster som kan lanseras. Differentierad
kommunikation är en viktig funktion i de här
näten som gör det möjligt för leverantörer av
kommunikationstjänster att tillhandahålla
tydliga nivåer av servicekvalitet och prioritera
olika typer av datatrafik.
I framtiden kommer applikationerna att
begära särskilda prestandanivåer on-demand
från konnektivitetslagret. AI-applikationerna
kommer exempelvis att kräva en högre upp-
länksprestanda medan AR-glasögon kommer
att kräva ultralåg latens. Detta kommer att
göras genom applikationsprogrammerings-
gränssnitt (Application Programming Inter-
faces), eller nätverks-APIer.
Hittills har emellertid de flesta av nätets
funktioner inte varit tillgängliga för utveck-
lare, vilket hämmat innovation. Genom att
öppna nätet med nätverks-APIer kan utveck-
lare enkelt få tillgång till nätfunktioner som
hastighet, latens och positionering för att
skapa nya användningsområden. Det är en
omvälvande förändring som kommer att fri-
göra värdet av 5G för hela branschen. Med
detta skifte kommer leverantörer av kommu-
nikationstjänster med programmerbara nät
kunna generera nya intäkter från nya applika-
tioner, vilket i sin tur stimulerar en nätverks-
effekt med ytterligare investeringar i näten.
Ledarskap inom mobilnät
Kärnan i vår konkurrenskraft är att vara
ledande inom mobilnät. Vårt mål är att
erbjuda nät med högsta prestanda till den
lägsta totala ägandekostnaden i branschen.
Branschledarskapet grundar sig på våra
investeringar i FoU och de talanger i världs-
klass vi har i Bolaget. Ericsson är konsekvent
rankat som ledande i tredjepartsutvärde-
ringar inom områden som prestanda och
energieffektivitet, och när vi mäter prestanda
i fält, vinner vi ständigt över våra konkurrenter.
Under 2024 meddelade vi förbättringar
av vår produktportfölj som ytterligare för-
stärker säkerheten och energieffektiviteten.
Vi introducerade också nya RAN-mjukvaru-
funktioner som avsevärt ökar prestanda och
programmerbarhet.
Antalet fasta bredbandsabonnemang via
mobilnätet (FWA) fortsatte att växa under
2024. I själva verket beräknas FWA-datatra-
fiken fyrdubblas och nå cirka 170 exabytes
per månad i slutet av 2030, vilket kommer att
utgöra cirka 36 % av den totala datatrafiken
i mobilnätet.
Inom Cloud Software and Services utveck-
lade vi portföljen med nya AI-baserade
lösningar, som avsiktsbaserade och
förklarbara AI-funktioner som erbjuder i
nsikter i modeller för komplexa beslut, samt
nya tjänster inom automatisering och
orkestrering. Dessa gör det möjligt för leve-
rantörer av kommunikationstjänster att ta
tillvara det fulla värdet av 5G och uppnå
effektiviseringseffekter. Vi lanserade även
Ericsson Compact Packet Core för att
förenkla övergången till molnbaserade
(cloud native) lösningar för leverantörer
av kommunikationstjänster.
Vi ser ett ökat intresse för högpresterande,
programmerbara nät, vilket är mycket upp-
muntrande. Kontraktet med AT&T, som vi
offentliggjorde förra året, var det första bevi-
set och lade grunden. Under 2024 tecknade
vi också ett viktigt kontrakt med MasOrange
i Spanien för att leverera ett öppet och pro-
grammerbart, 5G Standalone nät, något
som gör bolaget banbrytande i Europa.
Expansion till företagsmarknaden
Vår strategi har fokus på att skapa nya
användningsområden och möjligheter till
ökade intäkter från näten. Företag är en viktig
målgrupp för oss eftersom de behöver flexi-
bilitet och tillförlitlighet från mobilnäten, men
de har också behov av högpresterande nät
och differentierad kommunikation. För att
möta detta, ser vi möjligheterna i privata tråd-
lösa nätverk för företag och nätverks-APIer
för att öppna nya intäktsströmmar och dra
nytta av vår styrka inom mobilteknik.
Under 2024 fortsatte vi att omvandla vår
Enterprise Wireless Solutions-verksamhet.
Vi riktar in vår marknadsorganisation på
att framledes kunna leverera våra lös-
ningar bättre, med en enhetlig portfölj under
Ericssons varumärke. Vi har nu en tydlig väg
framåt för att bli marknadsledande inom
trådlösa företagsnät och säkerhetslösningar
baserade på mobilteknik. I slutet av året
introducerade vi också en ny 5G-portfölj
för företag inklusive en neutral host-lösning
för mobilkommunikation inomhus som
visat på god tillväxt sedan lanseringen.
Vi ökar också takten i företagens digi-
talisering genom att utveckla ett ekosys-
tem för avancerade nätfunktioner genom
nätverks-APIer. Detta utgör en av de bästa
möjligheterna till nya intäktsströmmar. Nät-
verks-APIer gör det möjligt för utvecklare att
integrera nätverksresurser i nya applikationer.
Här är Vonage helt avgörande givet arbetet
med utvecklare för att skapa 5G-intäkter.
Ericssons senaste samarbeten – med
Verizon, AT&T, KDDI och AWS – är kraftfulla
bevis på att ekosystemet börjar ta form.
För att ytterligare skala upp den här
marknaden tillkännagav vi ett nytt joint
venture med ett flertal av världens ledande
leverantörer av kommunikationstjänster,
för att aggregera och sälja nätverks-APIer.
Detta nya joint venture, Aduna, har som
mål att ta bort hinder och skynda på den
globala tillväxten för nätverks-APIer,
genom att erbjuda utvecklare enkel till-
gång till avancerade 5G-nätfunktioner, och
att driva digitalisering av företag genom
mobilkommunikation.
Att leda med integritet
På Ericsson tror vi på att bedriva vår
verksamhet etiskt och med integritet, varje
dag, i allt arbete vi utför. Under året fort-
satte vi vårt arbete med att fullt ut integrera
vårt program för etik och regelefterlevnad i
hela organisationen och säkerställa att alla
anställda förstår vad som förväntas av dem
för att följa vår affärsetiska kod.
I mars 2024 certifierade den oberoende
observatören för regelefterlevnad som utsågs
av US Department of Justice (DOJ), i sam-
band med Ericssons uppgörelse av tidigare
överträdelser av US Foreign Corrupt Practi-
ces, att vårt antikorruption- och regelefterlev-
nadsprogram uppfyller kraven och fungerar
effektivt. I juni 2024 meddelade vi också att
den oberoende observatören hade avslutat
sitt uppdrag.
Även om det utgör viktiga steg på vår
integritetsresa är det ändå inte slutet på den.
Vi behåller vårt fokus på att förbättra pro-
grammet och främja rätt beteenden på lång
sikt. Vårt åtagande gällande integritet är
orubbligt och vi har nolltolerans mot korrup-
tion, bedrägerier och andra oegentligheter.
Vi kan inte vara branschledande om vi inte
bedriver verksamheten på rätt sätt.
Att bedriva vår verksamhet med integritet
handlar inte bara om att följa vår affärsetiska
kod utan också hur vi agerar. Till exempel tar
vi faktabaserade beslut och vi är villiga att ha
svåra diskussioner. En integritetsdriven kultur
är en konkurrenfördel för oss. Det omfattar
även att göra Ericsson till en arbetsplats i
världsklass så att vi kan attrahera de bästa
talangerna och vara konkurrenskraftiga även
i framtiden. Alla våra rekryteringsbeslut fattas
oavsett bakgrund, kön, nationalitet eller reli-
gion och grundas självklart på meriter.
Ett annat fokusområde för oss är ”Target
Zero”, som handlar om att ha noll dödsfall
3
Ericsson 2024
Kommentar från VD
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
och noll incidenter med sjukfrånvaro till 2025.
Vi har lagt ner mycket arbete i hela organi-
sationen på att driva ett förhållningssätt där
säkerheten går först, och utfallet under 2024
visade på en väsentlig förbättring. Ändå kan
inget annat än noll någonsin vara tillräck-
ligt bra, så även här kommer vi att fortsätta
arbetet.
Marknadsutveckling och
verksamhetsresultat
Även om marknaden för mobilinfrastruktur
förblev utmanande under 2024 såg vi att
Nordamerika återgick till tillväxt och noterade
positiva trender i vårt resultat. Under 2024
minskade koncernens organiska nettoom-
sättning
1)
med –5 % jämfört med föregående
år till SEK 247,9 miljarder, medan den juste-
rade bruttomarginalen
2)
ökade till 44,9 %
och fritt kassaflöde, före M&A, ökade till
SEK 40,0 miljarder.
Försäljningen inom Networks minskade
generellt men vi såg en stark utveckling i
Nordamerika. Sedan 2022 har den rapporte-
rade nettoomsättningen i Networks sjunkit
med –18 %. En mer gynnsam marknadsmix
tillsammans med fortsatta åtgärder för att
minska kostnaderna samt en ökad effektivitet
i leverantörskedjan gjorde det möjligt för oss
att leverera en justerad bruttomarginal
2)
på
47,2 % och en justerad EBITA-marginal
2)
på 17,5 % under 2024.
Inom Cloud Software and Services fort-
satte vi att genomföra vår strategi för att
vända verksamheten och öka lönsamheten.
Under året noterade vi fortsatta förbättringar
med en högre justerad bruttomarginal
2)
, som
gynnades av förbättrad leveranseffektivi-
tet och kostnadsåtgärder, och en justerad
EBITA-marginal
2)
på 3,2 % för året, vilket
avspeglar vårt strategiska fokus på kommer-
siell disciplin och ökad automation.
Under 2024 minskade den organiska för-
säljningen
1)
inom segmentet Enterprise med
–2 %. Enterprise Wireless Solutions rappor-
terade försäljning ökade med 17 % till följd av
en stor efterfrågan på privata 5G- och neutral
host-lösningar, medan den rapporterade
försäljningen inom Global Communications
Platform minskade med –10 % då vi strate-
giskt minskade aktiviteterna i vissa länder för
att fokusera på mer lönsamma marknads-
segment. Den justerade bruttomarginalen
2)
ökade tack vare de åtgärder vi har vidtagit,
medan justerad EBITA
2)
minskade på
grund av ökade investeringar för att förbättra
den operativa effektiviteten inom Global
Communications Platform.
Samtidigt som vårt fokus på att driva
marknaden för nätverks-APIer kvarstår, prio-
riterar vi även att vända den befintliga verk-
samheten i Vonage. Vår plan är att fokusera
Vonages verksamhet på produkter med högre
marginaler, dra oss ur produkter och geo-
grafiska områden med låga marginaler och
förbättra rörelsekostnaderna. Vi förväntar oss
fortsatt motvind i försäljningen då vi lämnar
vissa marknader men väntar oss en stabilise-
ring mot slutet av 2025.
Även om det finns områden som vi måste
förbättra understryker de övergripande fram-
stegen styrkan i vår verksamhet och de åtgär-
der vi har vidtagit under året. Det omfattar ett
förbättrat utnyttjande av leverantörskedjan,
åtgärder för att minska kostnaderna och
momentum i vår patentportfölj. Vi såg också
patent- och licensintäkterna öka till SEK 14
miljarder 2024, med ytterligare tillväxtmöj-
ligheter inom andra licensområden som for-
donssektorn och sakernas internet (IoT).
Den geopolitiska situationen blir alltmer
osäker, med diskussioner om höjda tullar
mellan några av världens största ekono-
mier. Skulle tullar införas kommer dessa att
påverka vår lönsamhet, men effekten kan
varken kvantifieras eller helt förstås ännu
eftersom vi inte vet vilka tullar som kommer
eller hur de kommer att implementeras. Vi
vidtar åtgärder för att vara så förberedda som
möjligt genom att fortsätta att bygga upp
motståndskraft i vår leveranskedja. Detta
inkluderar investeringar i FoU samt hur och
var vi designar och tillverkar våra produkter,
till exempel genom att bygga in designalter-
nativ samt tillgång till flera leveranskedjor
för att mildra potentiella störningar.
Vi kommer att fortsätta ha ett knivskarpt
fokus på det vi kan styra över. Riktade inves-
teringar i FoU och fortsatt operationell excel-
lens kommer ytterligare att stärka Ericssons
teknikledarskap och finansiella resultat,
oavsett marknadsförhållanden.
Vi blickar framåt
Jag är optimist och jag är övertygad om
att nästa digitaliseringsvåg kommer att föra
med sig en ny era av tillväxt och lönsamhet
för såväl branscher som samhället i stort.
Utbyggnaden av kritisk digital infrastruktur
kommer att vara avgörande för att kunna
generera värde från ny teknik som exem-
pelvis AI.
I hjärtat av vår strategi finns högpreste-
rande, programmerbara nät som levererar
differentierad kommunikation. Vårt ledar-
skap inom mobilnät, i kombination med vår
expansion till företagsmarknaden och den
kulturella omvandlingen, utgör kärnan i stra-
tegin och gör det möjligt för oss att expandera
kommunikationsmarknaden och skapa nya
intäktsströmmar.
Genom att öppna nätverken med hjälp
av APIer ger vi utvecklarna möjlighet att ta
fram innovationer, utveckla förbättrade app-
likationer som gör det möjligt för leverantörer
av kommunikationstjänster att differentiera
sina erbjudanden och ta fram affärsmodeller
bortom traditionella abonnemang. Det här
tillvägagångssättet driver inte bara tillväxt för
nya tjänster utan stimulerar även ytterligare
investeringar i nätinfrastruktur vilket resulterar
i tillväxt både för Ericsson och hela telekom-
branschen.
Jag vill rikta ett varmt tack till vårt dedike-
rade team. Ert hårda arbete och er uthållighet
har gjort våra framgångar under året möjliga.
Tillsammans är vi redo att leda nästa våg av
nätinnovation och driva en framtid av kom-
munikation och möjligheter utan motstycke.
Börje Ekholm
VD och koncernchef
1)
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valuta.
2)
Exklusive omstruktureringskostnader.
4
Ericsson 2024
Kommentar från VD
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Mobilkommunikation har gjort det möjligt
för konsumenter att bli digitala. I dag finns
det cirka 8,6 miljarder mobilabonnemang och
nästan 80 % av världens befolkning har till-
gång till internet via mobila enheter. Markna-
den för mobilkommunikation håller nu på att
mogna, och det krävs nya användningsom-
råden för att driva på ytterligare investeringar
och tillväxt. Mobilkommunikation blir avgö-
rande för nästa digitaliseringsvåg som kom-
mer att innebära en snabbare digitalisering
av både företag och samhälle, tillsammans
med nya applikationer för konsumenter som
bygger på trender som AI och molnbaserade
tjänster.
För att utnyttja nästa digitaliserings-
våg kommer det att krävas en ny typ av
differentierad kommunikation som använder
mobilnätens avancerade funktioner som
quality-on-demand och positionering. Detta
kommer i sin tur att kräva kommunikation
som är tillförlitlig och säker – funktioner som
är inbyggda i designen av 5G och i Ericssons
branschledande produkter och tjänster.
5G-täckning är endast tillgänglig för
omkring 40 % av befolkningen utanför Kina,
vilket innebär att stora delar av samhället
ännu inte har kunnat ta vara på det fulla vär-
det av digitaliseringen, och det behövs mer
investeringar. Trots mobilnätens centrala roll i
samhället har våra kunder emellertid svårt att
täcka sina kapitalkostnader, vilket gör att de
är fortsatt återhållsamma med att investera.
Nuvarande prissättningsmodeller, som
i princip är frikopplade från nättrafik
och kvalitet, har lett till att marknaden för
mobilnät har stått stilla de senaste två
decennierna, trots geografisk utbyggnad
och snabb datatillväxt. Därför behövs nya
branschspecifika användningsområden som
utnyttjar nätens avancerade funktioner.
Ericssons strategi är att leda nästa våg
av mobilkommunikation. Den nya eran kom-
mer att kräva högpresterande och program-
merbara nät som kan tillhandahålla differen-
tierad kommunikation inriktad på specifika
konsument- och branschbehov. Vi expande-
rar till nya branschspecifika användnings-
områden för att driva tillväxt, baserat på
vårt ledarskap inom mobilnät.
Att skapa värde genom mobilnätsinnovation
Vi går in i en spännande tid av ökad digitalisering som drar nytta av AI och molnteknik
där mobilkommunikation är en viktig möjliggörare. Hittills är det konsumenter som dragit
mest nytta av digitaliseringen i form av mobilkommunikation. Nu ser vi en expansion av
industriella användningsområden. Vår strategi syftar till att öka värdet på mobilnäten
genom att bygga de bästa högpresterande och programmerbara näten och göra det
möjligt för våra kunder att erbjuda differentierad kommunikation och nya avancerade
nätfunktioner till företag och utvecklare.
Strategi
Kundframgångar
Bäst prestanda för differentierade nät, ständig effektivitet och tillväxt i en öppen värld
Företag
Vara först med kritiska innovationer och tillvarata strategiska affärsmöjligheter
Ledarskap inom mobilnät
–
Teknikledarskap för prestanda, säkerhet och hållbarhet till
lägsta totala ägandekostnad över RAN, Core och OSS/BSS
–
Leda branschens skifte till programmerbara, automatiserade
och molnbaserade nät och drift, samt avancerade
nättjänster
Fokuserad expansion till företagsmarknaden
Trådlösa nät
–
Förpaketerade lösningar
–
Ledande tillförlitlighet,
säkerhet och drift
Kommunikationsplattform
–
Accelerera kommunikations-
möjligheter världen över
–
Global nätplattform
Ericssons strategi
Överlägsen användarupplevelse
Tillförlitliga och lättanvända lösningar för företag
Nätfunktioner för utvecklare
Vår grund
Teknikledarskap
Kostnadseffektivitet
Datadriven verksamhet
Global kompetens och skala
5
Ericsson 2024
Strategi
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Bredda marknaden till mer än kommunikation
Nya användningsområden baserade på 5G
börjar växa fram. Fast bredband via mobil-
nätet (FWA) är mest moget, med över 100
miljoner abonnemang globalt. FWA stöds
av Ericssons energieffektiva Massive-MIMO-
teknik och multi-gigabit 5G-hastigheter.
Ericsson expanderar också kommunikations-
marknaden med nya verksamhetskritiska
nät, till exempel för räddningstjänst, 5G för
kontor samt satellitbaserad kommunika-
tion som ett komplement till markbundna
mobilnät.
Utöver dessa möjligheter utvecklar vi
också nya sätt att använda nätfunktionerna.
Det har tidigare varit svårt för applikationsut-
vecklare att använda nätfunktioner i regional
eller global skala, eftersom det skulle kräva att
de tecknar avtal med potentiellt hundratals
enskilda leverantörer av kommunikations-
tjänster. Dessutom har det varit svårt att få
tillgång till nätfunktioner eftersom det har
krävts djupgående kunskaper om nätet, vilket
har gjort dessa funktioner i stort sett otillgäng-
liga för den genomsnittliga utvecklaren.
Genom en global plattform gör nu
Ericsson mobilnätet, och dess unika funktio-
ner, tillgängligt via applikationsprogramme-
ringsgränssnitt eller APIer – som enkelt ger
utvecklare och företag tillgång till avancerade
nätfunktioner i 5G-nätet i ett användarvänligt
format som också är enkelt att använda
och betala för.
Ett exempel är nätverks-APIer för SIM-
kort och platskontroll för att göra ekonomiska
transaktioner säkrare.
Vi gör det också lättare att erbjuda
differentierade tjänster så att leverantörer
av kommunikationstjänster kan segmentera
sina erbjudanden för specifika branscher.
Ett exempel är APIer för premiumvideo som
omfattar quality-on-demand, vilket erbjuder
en sömlös videokommunikationsupplevelse
vid live videoproduktion. Genom en kombi-
nation av programmerbarhet och nätverks-
APIer, gör Ericssons teknik det möjligt för
utvecklare att dynamiskt kunna begära nät-
verksresurser och integrera dessa i sina app-
likationer, och sedan sömlöst distribuera sina
tjänster på globala marknader.
Genom att tillhandahålla specifika nivåer
av servicekvalitet och prioritera olika typer
av datatrafik kan leverantörer av kommuni-
kationstjänster utveckla sina affärsmodeller.
Detta gör det möjligt för leverantörer av kom-
munikationstjänster att koppla investeringar
i nätet till nya intäkter och därmed möjliggöra
en bättre avkastning på nätinvesteringarna.
Detta har potential att skapa en nätverks-
effekt med högre intäkter och ökade
investeringar i mobilnät.
Ericsson har de byggstenar som krävs,
däribland en djup kunskap om mobilnäts-
teknik och utvecklargrupper, för att driva en
förändring i mobiltelekommunikationsbran-
schen. Vår strategi är inriktad på att bygga
de bästa högpresterande och programmer-
bara näten, och erbjuda deras funktioner
till utvecklare och företag.
Milstolpar 2024
–
Förbättringar av Networks
portfölj, bland annat genom en
mer hållbar Massive MIMO-radio,
som ger energibesparingar på
mer än 25 %.
–
Introduktion av nya RAN-
mjukvarufunktioner som
avsevärt ökar prestanda och
programmerbarhet.
–
Ett viktigt kontrakt med
MasOrange tecknades om ett
öppet och programmerbart
5G-Standalone nät.
–
Tillkännagav en ny satsning,
med 12 ledande leverantörer
av kommunikationstjänster,
för att aggregera och sälja
nätverks-APIer.
–
Nylanserade hela Enterprise
Wireless Solutions-portföljen
under Ericssons varumärke;
utökad till att inkludera neutral
host-lösningar för att kunna
erbjuda en plattform för 5G-
användningsområden för företag.
–
Vonage tecknade avtal om
nätverks-APIer med Verizon,
AT&T, KDDI och AWS.
Nätverkseffekten
En nätverkseffekt uppstår när nätverks-APIer blir brett tillgängliga på en global plattform. När fler utvecklare går med i plattformen och skapar nya tillämpningar, ökar trafiken
på nätet, vilket genererar mer intäkter för leverantörer av kommunikationstjänster. Det leder i sin tur till ytterligare investeringar i nätet.
Högpresterande
programmerbara
nät
Global
plattform
Service
innovation
Fler nät-
funktioner
Ökade nät-
investeringar
Globala
API:er
Intäkter
åt leverantörer
av kommunika-
tionstjänster
Fler
användare
Utvecklare
ansluter
sig
Förbättrade
applikationer
Fler
leverantörer av
kommunika-
tionstjänster
6
Ericsson 2024
Strategi
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ledarskap inom mobilnät
Ericssons teknikledarskap inom mobilnät
är grunden i vår strategi. I framtiden kommer
näten att behöva bli mer flexibla för att
möjliggöra nya och differentierade on-
demand-tjänster som blir avgörande för ett
digitaliserat samhälle. Ericsson har bransch-
ledande hårdvaru- och mjukvarulösningar för
mobilnät som omfattar radio, kärnnät, trans-
port och antenner tillsammans med näthan-
terings- och driftstödssystem, nätinstallation
och avancerade nätverkstjänster.
För att kunna erbjuda högsta prestanda,
säkerhet och hållbarhet till lägsta totala
ägandekostnad utvecklar vi kontinuerligt
vår portfölj av mobilnätslösningar. Nät med
hög prestanda bidrar till att bryta mobil-
nätens energikurva och minska kundernas
energiförbrukning, kostnader och växthus-
gasutsläpp.
Vi har ökat våra investeringar i utveck-
lingen av programmerbara nät som möjliggör
en dynamisk och flexibel hantering av nät-
resurserna. Möjligheten att erbjuda nätfunk-
tioner till utvecklare genom APIer är viktig för
användarupplevelsen och för att skapa ett
ekosystem som bidrar till intäktstillväxt inom
mobiltelekombranschen.
Vi är fast beslutna att driva en förändring
i branschen från en vertikal, helt integrerad
arkitektur till en horisontell, molnbaserad nät-
verksarkitektur. Denna omfattande föränd-
ring kräver anpassningar av vår portfölj och
våra arbetssätt.
Vi kan också leverera verksamhetskritiska
nätverk och lösningar som säkerställer
motståndskraftig och säker kommunikation
för myndigheter, allmän säkerhet, offentlig
service och andra branscher.
Under de senaste åren har Ericsson
investerat betydande resurser i AI och auto-
mation. Vi utnyttjar nu vår kompetens inom
lösningar för energieffektivitet, snabbare
lansering av nya tjänster och enklare nätdrift.
Vi tror att AI kommer att ligga till grund för
framtida autonoma nätverk.
Högpresterande, programmerbara nät
är avgörande för att kunna erbjuda differen-
tierad kommunikation. För att erbjuda och
skapa intäkter från nätfunktionerna
investerar vi i att skapa en global plattform
som genom att dra nytta av den globala
gruppen av utvecklare kommer att öka
användningen av nätet.
Fokuserad expansion till företagsmarknaden
Företagen digitaliseras snabbt baserat på AI
och molnteknik. Mobilitet blir alltmer centralt
och erbjuder differentierade, säkra och tillför-
litliga tjänster med hög prestanda. Genom att
bygga vidare på vårt expertkunnande inom
mobilnät har Ericsson en stark grund från
vilken Bolaget kan expandera till företags-
marknaden. Våra satsningar på det här om-
rådet är organiserade kring två huvudpelare.
Den första pelaren är baserad på färdig-
paketerade trådlösa nät för företag som drar
nytta av den ledande tillförlitligheten, säker-
heten och driften hos dedikerad mobilkom-
munikation. Vår portfölj inom detta område
omfattar Private Cellular Networks (PCN),
Wireless-WAN (WWAN) och Cloud Security
(Security Access Service Edge – eller SASE).
Den andra pelaren, Global Communica-
tions Platform, ger applikationsutvecklare en
vida överlägsen tillgång till kommunikations-
tjänster och avancerade nätfunktioner över
hela världen så att de kan utveckla nya
tjänster som skapar mervärde.
Ericssons dotterbolag Vonage är en vik-
tig tillgång för att driva denna andra pelare.
Vonage har en stark position på marknaden
för Communications Platform as a Service
(CPaaS) och leder arbetet med att skapa ett
brett ekosystem av utvecklare och partners
inom nätverks-APIer.
För att öka den globala tillgången på
standardiserade nätverks-APIer lanserade
Ericsson Aduna, ett joint venture tillsam-
mans med 12 ledande leverantörer av kom-
munikationstjänster för att aggregera och
sälja nätverks-APIer till utvecklarplattformar,
bland annat Vonage. Ett globalt utbud av
nätverks-APIer – som fungerar överallt och i
alla nätverk – är avgörande för att snabbare
kunna bygga upp den här viktiga nya mark-
naden. Efterfrågan på nätverks-APIer börjar
öka, med ett tidigt momentum i området för
säkra finansiella transaktioner samt för att
upptäcka och förhindra bedrägerier.
7
Ericsson 2024
Strategi
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Strategisk grund
Teknikledarskap
Ericssons strategiska investeringar i
FoU (forskning och utveckling), inklusive
investeringar i AI-funktioner för vår port-
följ, positionerar Bolaget för att ytterligare
utöka teknikledarskapet vad gäller kost-
nad och prestanda. Utöver detta skapar,
säkerställer, skyddar och licensierar vi
dessutom en patentportfölj som består
av mer än 60 000 beviljade patent.
Genom våra betydande bidrag till
utvecklingen av standarder och spjut-
spetsteknik kommer vi att få ytterligare
avkastning på våra FoU-investeringar
och patentlicenser. Vår patent- och licens-
portfölj (IPR) ger oss stora möjligheter att
öka våra licensintäkter ytterligare, med
fortsatt tonvikt på att säkerställa att hela
värdet realiseras i alla patentlicensavtal.
Kostnadseffektivitet
Ericsson strävar efter att på ett ansvars-
fullt sätt hantera kostnader, investeringar
och balansräkningen, samtidigt som vi
investerar för att stärka vårt teknikle-
darskap, våra marknadsandelar och vår
lönsamhet. Vårt fokus på prestanda- och
kostnadsledarskap gör att vi kan tillhan-
dahålla produkter och lösningar till våra
kunder till lägsta totala ägandekostnad
och vi fortsätter att förbättra produktivitet
och kapitaleffektivitet i hela leverantörs-
kedjan. Vi driver en omfattande använd-
ning av AI för intern effektivitet.
Datadriven verksamhet
Ericsson fortsätter att fokusera på digi-
talisering i hela Bolaget för att förbättra
den långsiktiga konkurrenskraften. Digi-
talisering spelar en avgörande roll för att
snabba på arbetsflöden och minimera led-
tider. Genom att utnyttja digitala verktyg
kan vi nå betydande minskningar av led-
tider inom försäljning, mjukvaruhantering
och tjänsteleverans.
Ericssons investeringar i automation
och AI fortsätter. Dessa investeringar har
resulterat i betydande portföljförbättringar
gällande energieffektivitet, nätoptimering
och drift, och har bidragit till att effektivi-
sera ledtider för mjukvaruutveckling och
andra interna processer.
Global kompetens och skala
Global närvaro, kompetens och expertis
hos Ericssons medarbetare tillsammans
med ett nära samarbete med kunderna
skapar möjligheter till lönsam tillväxt och
skalfördelar. Ericssons unika tekniska
kompetens är nyckeln till att bibehålla
vårt teknikledarskap, medan vår globala
leverantörskedja säkerställer motstånds-
kraft i våra kundleveranser.
Ansvarsfullt företagande
För att vara branschledande behöver
marknads- och teknikledarskap kombineras
med operationell excellens, och det gäller
även hur vi bedriver vår verksamhet.
Integritet, etik och regelefterlevnad
Ericsson prioriterar en integritetsstyrd kultur
samt etik och regelefterlevnad i allt Bolaget
gör, och ingjuter integritet i och genom hela
organisationen. Ericssons ramverk för bolags-
styrning vägleder medarbetarna samtidigt
som det bygger på deras styrkor – vilket
främjar en transparent företagskultur präglad
av samarbete och öppen dialog. Det är en av
grunderna för sunda och etiska affärsbeslut,
robust riskhantering, klara och enhetliga
åtgärder vid oegentligheter samt tvärfunktio-
nell samordning.
I juni 2024 avslutades den fyra år långa
tillsynen, utförd av en oberoende observatör.
Den oberoende observatörens roll har varit
att granska, utvärdera och testa alla aspek-
ter av Ericssons globala antikorruption- och
regelefterlevnadsprogram samt intern kon-
troll. Den oberoende observatörens certifie-
ring och avslutandet av observatörsteamets
uppdrag var viktiga milstolpar på Ericssons
resa, men arbetet är långt ifrån slutfört. Till
följd av bredden av Ericssons globala orga-
nisation och den bransch där Bolaget verkar
krävs ständig vaksamhet i det fortsatta arbe-
tet för att integrera och förbättra program-
met för etik och regelefterlevnad. De senaste
årens arbete har väsentligt stärkt Ericssons
förmåga att identifiera och hantera faktiska
och misstänkta överträdelser när de inträffar,
samt bidragit till att säkerställa att de åtgär-
das på ett tydligt och konsekvent sätt.
För ytterligare uppgifter om program-
met för etik och regelefterlevnad, se ”Etik
och regelefterlevnad” på sidan 4 i Bolags-
styrningsrapporten.
Hållbarhet och motståndskraft
Energieffektiviteten i våra lösningar är en
viktig konkurrensfördel eftersom energikost-
naderna är en av kundernas största utgifter.
Vi har satt upp mål att nå Net Zero eller netto-
nollutsläpp av växthusgaser i hela värde-
kedjan till 2040. När det gäller att begränsa
klimatförändringarna, är en av Ericssons vik-
tigaste åtgärder för att minska på utsläppen,
att tillhandahålla en energieffektiv portfölj
där ökad datatrafik inte medför ökad använd-
ning av nätenergi.
Vi ingår i olika samarbeten för att upprätt-
hålla respekten för mänskliga rättigheter och
arbetstagarrättigheter i leverantörskedjan,
och har vidtagit åtgärder för att förhindra
att vår teknologi negativt påverkar slutan-
vändares rätt till personlig integritet och
yttrandefrihet.
Vi har åtagit oss att tillhandahålla en
arbetsplats där säkerhet och välbefinnande
har högsta prioritet för alla som arbetar på
Ericsson och för Bolagets räkning. Vi fortsät-
ter att stärka vår säkerhetskultur och sätter
in betydande resurser för att nå vårt mål om
Target Zero eller noll dödsfall och incidenter
med sjukfrånvaro.
Att integrera etik, regelefterlevnad samt
hållbarhetsprogram och hållbara metoder
i hela Bolaget bidrar till motståndskraften
i verksamheten och i leverantörskedjan,
vilket banar väg för fortsatt långsiktigt
värdeskapande.
8
Ericsson 2024
Strategi
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Segment
Mobilnät – Networks
Ericssons Networks portfölj omfattar hårdvaru- och mjukvarulösningar samt
relaterade tjänsteerbjudanden som gör det möjligt för leverantörer av
kommunikationstjänster att utveckla sina nät med nya 5G-funktioner.
–
Radioaccessnät (RAN): Består av antenner, radiobasstationer, basband
(RAN Compute) och RAN-mjukvara.
–
RAN Compute: Portföljen omfattar inomhus- och utomhusenheter med
stöd för makro- och mikrositer, som drivs av Ericsson Silicon och ger
flexibilitet, kapacitet och energieffektivitet.
–
Transport: Fiber- eller mikrovågsanslutningar som förbinder alla RAN-noder
i radioaccessnätet med kärnnätet och är hjärtat i 5G-mobilnätet.
–
Antennprodukter: Antenner (aktiva och passiva), antennlinjeutrustning,
antennsystemtillbehör och matarsystem.
–
Ericsson Services: kundsupport, network tuning och intelligent deployment.
Nettoomsättning,
andel av koncernen
64 %
Nettoomsättning,
SEK miljarder
Justerad EBITA-marginal
2022
2023
2024
20,1 %
14,0 %
17,5 %
0
25
50
75
100
125
150
175
200
2024
2023
2022
171,4
158,2
193,5
Mobilnät – Cloud Software and Services
Cloud Software and Services erbjuder lösningar som utrustar leverantörer
av kommunikationstjänster med det som behövs för att öka flexibiliteten i verk-
samheten samt förbättra tjänsteupplevelsen och den operativa effektiviteten.
Ericssons erbjudanden inom kärnnät, affärsstöd och driftstödsystem (OSS/BSS),
Network Management, Cognitive Network Solutions samt Managed Networks
Services gör det möjligt för kunderna att utveckla sina nät mot öppna, program-
merbara och autonoma nät med stöd av AI.
–
Kärnnät: fungerar som ryggraden som överför nätverkstrafik med
hög hastighet.
–
Affärsstöd och driftstödsystem (OSS/BSS): gör det möjligt för leveran-
törer av kommunikationstjänster att skapa intäkter från och orkestrera
nätfunktioner.
–
Network Management and Cognitive Network Solutions: tillhandahåller
funktioner som hanterar och optimerar näten.
–
Managed Networks Services: erbjudande för databaserad drift av
kundernas nät.
Justerad EBITA-marginal
2022
2023
2024
–2,4 %
2,7 %
3,2 %
Nettoomsättning,
andel av koncernen
25 %
Nettoomsättning,
SEK miljarder
0
10
20
30
40
50
60
70
2024
2023
2022
63,6
62,6
60,5
Enterprise
Avancerade kommunikationslösningar för företag för att påskynda digitalise-
ringen, driva innovation och optimera processer.
–
Global Communications Platform: Molnbaserade plattformslösningar
designade för att driva utvecklarengagemang och öka takten i företagens
mobilteknikbaserade digitala omställning.
–
Wireless Wide-Area Networks (WWAN): Trådlös kommunikation för fordon,
avlägsna platser, IoT-applikationer och enheter.
–
Privata cellulära nätverk: Säkra och dedikerade 4G- och 5G-nätverk.
Nettoomsättning,
andel av koncernen
Justerad EBITA-marginal
2022
2023
2024
–18,3 %
–12,0 %
–16,0 %
10 %
Nettoomsättning,
SEK miljarder
0
5
10
15
20
25
30
2024
2023
2022
25,7
24,9
14,6
Other
Består av medieverksamhet samt icke-allokerad annan verksamhet.
–
RedBee Media: Förbereder och distribuerar videotjänster live och
on-demand för programföretag, sportligor och leverantörer av
kommunikationstjänster.
Nettoomsättning,
andel av koncernen
1 %
Nettoomsättning,
SEK miljarder
0
1
2
3
4
2024
2023
2022
2,5
2,2
3,0
9
Ericsson 2024
Strategi
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Hållbarhetsmål
Värdekedjans koldioxidavtryck
Miljoner ton CO
2
e/%
0
5
10
15
20
25
30
35
2040
års mål
2024
2023
2)
2022
8 %
31
<1 %
<1 %
<1 %
7 %
8 %
32
3
19
92 %
93 %
92 %
Scope 1 och 2 (stod för mindre än 1 %)
Scope 3 (uppströms)
Scope 3 (nedströms)
2040 års mål
1)
Validerat av Science Based Targets initiative (SBTi).
2)
Data för 2023 har omräknats. För mer information, se sidan
10 i Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande.
–
Nettonollutsläpp av koldioxid i hela
värdekedjan till 2040
1).
–
Noll dödsfall och incidenter med
sjukfrånvaro till 2025.
Utfall 2024: 2 dödsfall och 72 incidenter
med sjukfrånvaro.
–
30 % kvinnor bland anställda och chefer
till 2030.
Utfall 2024: 27 % respektive 24 %.
Mål och utfall
Långsiktiga mål
Vårt mål är att förbättra Ericssons lönsamhet genom att dra nytta
av vårt ledarskap inom mobilinfrastruktur och expandera till företags-
marknaden. Våra finansiella mål uttrycks i termer av justerad EBITA-
marginal och fritt kassaflöde före M&A (fusioner och förvärv) som en
andel av nettoomsättningen
.
För att driva värdeskapande och konkurrenskraft prioriterar vi
strategiska investeringar i forskning och utveckling (FoU), för att på så
sätt säkerställa att vi behåller vårt teknikledarskap och förbättrar vår
operationella effektivitet. Finansiell disciplin och ett starkt fokus på
lönsamhet och avkastning utgör kärnan i alla beslut vi fattar. Vi strävar
efter att upprätthålla en stark balansräkning och säkerställa
finansiell motståndskraft, och vi är fast beslutna att använda
kapital förnuftigt, som stöd för vår strategi.
Hållbarhetsmålen är en integrerad del av vår strategi och bidrar
till att bygga motståndskraft i hela Bolaget. Genom att adressera
klimatförändringar samt prioritera hälsa och säkerhet begränsar vi
väsentliga konsekvenser och risker i såväl vår verksamhet som i
värdekedjan. Vidare är vårt mål gällande kvinnor i ledande positioner
utformat för att attrahera högpresterande talanger på basen av
meriter för att främja en innovativ och inkluderande företagskultur.
Generera fritt kassaflöde
Brygga mellan justerad EBITA och fritt kassaflöde (% av nettoomsättningen, illustrativt)
2023
2024
Långsiktigt mål
Justerad EBITA
8 %
11 %
15–18 %
−
Finansnetto, skatt och övrigt
–2 %
–3 %
–4 till –5 %
+
Återföring av ned- och avskrivningar
2 %
2 %
2 till 3 %
+
Återföring av avskrivningar av leasade tillgångar
1 %
1 %
1 %
+/−
Förändringar i rörelsekapital
3)
–5 %
9 %
–1 %
−
Kapitalutgifter
–2 %
–1 %
–2 %
−
Leasingavgifter
–1 %
–1 %
–1 %
−
Omstrukturering
4)
–2 %
–2 %
–1 %
Fritt kassaﬂöde (före M&A) som andel av nettoomsättningen
0 %
16 %
9–12 %
Alla siffror är i relation till nettoomsättning.
3)
Definieras som förändringar i rörelsens nettotillgångar.
4)
Omstruktureringskostnader som redovisat i resultaträkningen för varje år.
Finansiella mål
Fritt kassaflöde före M&A
%
0
5
10
15
20
Långsiktigt
mål
2024
2023
2022
6 %
16 %
0 %
12 %
9 %
Fritt kassaflöde före M&A
Långsiktigt mål
Justerad EBITA-marginal
%
0
5
10
15
20
Långsiktigt
mål
2024
2023
2022
10,9 %
8,1 %
11,0 %
18 %
15 %
Justerad EBITA-marginal
Långsiktigt mål
Justerad EBITA-marginal
15–18 %
Viktiga drivkrafter
–
Ökade patent- och licensintäkter (IPR)
–
Marknad och produktmix
–
Operativ hävstång
Fokus
–
Att leverera hög kassagenerering
från EBITA
Fritt kassaflöde före M&A som
andel av nettoomsättningen
9–12 %
10
Ericsson 2024
Strategi
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Kommentar från styrelseordföranden
Bästa aktieägare,
Under 2024 fortsatte Ericsson att systema-
tiskt genomföra sin strategi och levererade ett
starkt resultat vilket därmed stärkte Bolagets
ledande position. Å styrelsens vägnar vill jag
inleda med att tacka hela Ericsson-teamet för
ert arbete under året.
Framstegen under 2024 uppnåddes i
ett utmanande omvärldsläge. Den globala
marknaden för mobilinfrastruktur fortsatte
att minska, även om Nordamerika återgick till
tillväxt under året. Även det geopolitiska läget
förblev utmanande, med tecken på att värl-
den rör sig mot en ny uppsättning regler för
världshandeln. Ericsson navigerade skickligt
genom denna komplexa externa miljö, sam-
tidigt som Bolaget fortsatte att oförtröttligt
driva på sitt teknikledarskap och skapa värde
för aktieägarna.
Utöver att stödja ledningsgruppen i
genomförandet av strategin, arbetade sty-
relsen intensivt med ett antal viktiga initiativ.
Av stor vikt var vårt fortsatta arbete med att
överse Ericssons kulturella omvandling. Den
oberoende observatörens certifiering av anti-
korruption- och regelefterlevnadsprogram-
met var en viktig milstolpe, och var ett resultat
av de många viktiga åtgärder som Bolaget
vidtagit de senaste åren. Detta arbete fortsät-
ter dock och styrelsen kommer att behålla sitt
fulla fokus på att säkerställa programmets
hållbarhet och stärka företagskulturen på
lång sikt.
Strategi
Teknikledarskap är fortsatt kärnan i Ericssons
strategi. Inom kärnverksamheten mobilinfra-
struktur utvecklar Bolaget programmerbara
och differentierade nät med högsta pre-
standa, som kan leverera differentierad kom-
munikation. Dessa nät ger Ericssons kunder
tillgång till banbrytande lösningar som är
konkurrenskraftiga, säkra och tillförlitliga,
till lägsta totala ägandekostnad. Dessutom
driver Bolaget en fokuserad expansion inom
företagssegmentet för att skapa nya möj-
ligheter till ökad intjäningsförmåga från
nätverksinvesteringar.
Till år 2030 kommer 80 % av världens
mobildatatrafik att ske via 5G-nät. Ericsson
är en klar ledare inom 5G, och uppnår kon-
sekvent topplaceringar i tredjepartsbedöm-
ningar. Det är bevis på Bolagets beprövade
förmåga att driva innovation och Bolagets
djupt rotade tekniska kompetens. De fram-
steg Ericsson ständigt gör, positionerar
Bolaget väl inför framtiden.
Under 2024 introducerade Ericsson
nya lösningar som betydligt förbättrade
prestanda, programmerbarhet och energi-
effektivitet. Ericsson säkrade också ett
flertal betydelsefulla kontrakt, inklusive det
första programmerbara nätet i Europa, samt
viktiga patentlicensavtal. Framgångarna
inom patentlicensområdet är ännu ett bevis
på Bolagets teknikledarskap och FoU-
teamens banbrytande arbete.
Men samtidigt som Ericsson är en tydlig
ledare inom mobilnät har den övergripande
RAN-marknaden stått stilla i 20 år. Många
av Bolagets kunder bland leverantörerna
av kommunikationstjänster har svårt att få
avkastning på sitt investerade kapital. Om det
inte uppstår nya intäktsmöjligheter kommer
RAN-marknaden att i bästa fall förbli oför-
ändrad. För att ändra på den här utvecklingen
arbetar Ericsson för att definiera nya använd-
ningsområden för mobilnäten. Till skillnad
från konsumentmarknaden återstår det
ännu mycket för företagen och den offentliga
sektorn att digitaliseras fullt ut– och i den
omvandlingen kan lösningar baserade på
differentierad kommunikation spela en
viktig roll.
Ericsson utforskar ett flertal möjligheter
för att expandera marknaden för mobilkom-
munikation, inklusive verksamhetskritiska
nät, fast bredband via mobilnätet (FWA) och
ett antal olika företagslösningar. Nätverks-
APIer är en av de viktigaste möjligheterna för
att skapa nya intäktsströmmar. Med dessa
öppna gränssnitt kan utvecklare integrera
avancerade nätfunktioner i sina applikatio-
ner, vilket möjliggör nya innovationer och
användningsområden och banar väg för
nya intäktsströmmar för kunderna och för
Ericsson.
Tillkännagivandet av Aduna, ett joint
venture mellan Ericsson och 12 av världens
största telekomoperatörer, där Ericsson
kommer att inneha 50 % av aktierna, har till
syfte att öka användningen av och innovation
inom nätverks-APIer. Etableringen av detta
joint venture var en viktig milstolpe under
2024. Det här ekosystemet börjar nu ta form
och styrelsen följer noga utvecklingen av den
här nya marknadsmöjligheten. Styrelsens
kommitté för Enterprise Business and Tech-
nology, som inrättades förra året, kommer att
fortsätta att ha en viktig roll i det arbetet.
Kapitalstruktur
Bolaget redovisade en nettoomsättning på
SEK 247,9 miljarder och en bruttomarginal
exklusive omstruktureringskostnader på
44,9 %, och en EBITA-marginal exklusive
omstruktureringskostnader på 11,0 %.
Styrelsen fortsätter att noggrant följa kassa-
flödesgenereringen där målet är 9–12 %
av nettoomsättningen före M&A. År 2024
överträffade Bolaget sitt mål och genere-
rade ett fritt kassaflöde på SEK 40,0 miljar-
der. Under året redovisade Ericsson även en
11
Ericsson 2024
Kommentar från styrelseordföranden
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
icke-kassaflödespåverkande nedskrivning
om SEK 15,3 miljarder främst hänförlig till
Vonage-förvärvet, vilket avspeglade en
marknadstillväxt som var lägre än förväntat
i Vonage nuvarande portfölj.
En av styrelsens viktigaste prioriteter är
kapitalallokering. Bolaget har en väldiversi-
fierad skuldprofil, med en genomsnittlig tid till
förfall på 3,6 år och har en nettokassaposition
på SEK 37,8 miljarder vid årets utgång. Sty-
relsen överser Ericssons kapitalstruktur med
ambitionen att säkerställa organiska inves-
teringar i teknikledarskap, som även inklude-
rar förberedelser inför 6G. Ericssons kunder
är beroende av Bolagets förmåga att göra
långsiktiga teknikåtaganden och att erbjuda
konkurrenskraftiga lösningar. Därtill behöver
Bolaget kapital för att kunna göra tilläggs-
förvärv som kompletterar eller fyller luckor i
teknikportföljen eller i geografisk räckvidd.
Därutöver ser styrelsen vikten av att åter-
föra överskjutande fritt kassaflöde till aktie-
ägarna. För räkenskapsåret 2024 föreslår
styrelsen en ordinarie utdelning på SEK 2,85
(2,70) per aktie till årsstämman. Den ökade
utdelningen avspeglar den övergripande
ambitionen att eftersträva en stabil till
progressiv utdelning.
Hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericssons strategi är inte bara beroende av
teknikledarskap, utan också av operationell
excellens, en stark bolagsstyrning, en kultur
av etik och integritet samt att säkra de bästa
talangerna. Under 2024 fortsatte styrelsen
sin översyn av Bolagets arbete inom hållbar-
het och ansvarsfullt företagande. I det arbe-
tet ingick en förenkling och digitalisering
av processerna, ytterligare förbättringar
av energieffektiviteten i produktportföljen
samt en uppdatering och nylansering av
den affärsetiska koden (CoBE).
Styrelsen utövar löpande tillsyn av
Ericssons program för etik och regelefter-
levnad, inklusive områden som kulturom-
vandling, digitalisering och operativ effektivi-
tet, liksom riskhantering och riskbegränsning.
Under 2024 införde Ericsson förbättrade
besluts- och verksamhetskontroller och
behöll samtidigt ett starkt fokus på Ericssons
öppenhetskultur (Speak-Up). Styrelsen följer
noggrant den pågående processen med att
förändra företagskulturen i syfte att införliva
integritet i Ericssons arbetssätt samt stödja
sunda och etiska affärsbeslut.
Ericssons bolagsstyrningsramverk har
stärkts under de senaste åren och Bolaget
fortsätter att arbeta för att ligga i framkant.
Dessa förbättringar har möjliggjort ett effek-
tivt regelefterlevnadsprogram, förbättrat
styrelsens och ledningens översyn samt lett
till en stark, proaktiv riskhantering. Förbätt-
rad intern kontroll av etik och regelefter-
levnad har på ett effektivt sätt integrerats
i Ericssons verksamhet globalt, med ett
betydande fokus på att utnyttja data som
stöd för välunderbyggda beslut och bevak-
ning, inklusive en heltäckande bevakning
av högrisktransaktioner.
Medarbetare och talanger
Genom hela sin historia har Ericssons
medarbetare och deras världsledande tek-
niska kompetens utgjort grunden för Bolagets
framgångar. I dagens värld är den globala
konkurrensen om talanger stenhård, och det
är helt avgörande att attrahera, behålla och
motivera de allra bästa medarbetarna för att
med framgång kunna genomföra Bolagets
strategi. Grunden i styrelsens ersättnings-
filosofi är att belöna medarbetarna för att de
skapar långsiktigt aktieägarvärde i linje med
koncernens strategiska mål samtidigt som
medarbetarna upprätthåller Bolagets
värderingar. Ambitionen är att uppmuntra
beteenden som är i enlighet med Ericssons
företagskultur och värderingar och på samma
gång säkerställa rättvisa och transparens.
Utöver programmen för långsiktig rörlig
ersättning (LTV) som styrelsen föreslår års-
stämman omfattar styrelsens mandat även
att definiera meningsfulla mål för kortsiktig
rörlig ersättning (STV) kopplade till affärspla-
nen men även till beteenden enligt Bolagets
värderingar och kultur.
Styrning
Tillsammans med ordföranden i kommittén
för Audit and Compliance har jag fortsatt att
ha en viktig dialog med större svenska och
internationella aktieägare som representerar
mer än 57 % av de utestående aktierna.
Styrelsen anser att aktieägarnas synpunkter
ger värdefulla insikter som bidrar till styrelsens
och kommittéernas diskussioner och möjlig-
gör välunderbyggda beslut, vilket förbättrar
effektiviteten och styrningen.
Dessa dialoger har under året fokuserat
på potentiella förändringar av de långsik-
tiga ersättningsprogrammen. Här ingår det
föreslagna tillägget om treåriga prestations-
mått för långsiktig rörlig ersättning (LTV
2025) som ytterligare stärker Koncernled-
ningens och de ledande befattningshavar-
nas långsiktiga fokus, och stärker samsynen
mellan Bolaget och Bolagets långsiktiga
aktieägare. Detta följer efter förändringar i
den riskutsatta ersättningsstrukturen till VD,
inklusive komponenter både inom STV och
LTV, som infördes 2024 för att ytterligare
öka överensstämmelsen med aktieägarnas
intressen.
Möten med hela styrelsen och möten i
kommittéerna är effektiva verktyg för att
kunna verkställa styrelsens ansvar. De för-
ändringar av styrelsens kommittéer som
gjordes förra året har fungerat bra och har
gett styrelsen utrymme för att på ett effektivt
sätt driva sina olika initiativ. De nuvarande
styrelseledamöterna bidrar med en stor bredd
av kvalifikationer, kompetenser och egen-
skaper som stärker styrelsens förmåga att
utföra sitt översynsuppdrag för aktieägarnas
räkning.
Sammanfattning
I närmare 150 år har Ericsson legat i
framkant av teknikutvecklingen och Bolaget
har för avsikt att hålla kvar den positionen.
För att vara i framkant av teknikutveckling
måste man leda inom innovation. Ericsson
har åtagit sig att investera i teknikledarskap
för att säkerställa sin konkurrenskraft och när
Bolaget nu gått in i 2025 är Bolaget starkt
positionerat. Kundernas intresse för program-
merbara nät fortsätter att växa och Bolaget
tar strategiska steg för att bredda kommuni-
kationsmarknaden. Även om makromiljön för-
blir utmanande och de geopolitiska riskerna
är förhöjda har styrelsen fullt förtroende för
Ericssons strategi och Bolagets förmåga att
genomföra och driva sitt teknikledarskap i
framtiden.
När jag nu ser framåt är jag övertygad om
att Bolaget kommer att behålla sin ledande
ställning. Å styrelsens vägnar vill jag än en
gång uttrycka min uppskattning för och rikta
ett varmt tack till VD Börje Ekholm, ledningen
och alla medarbetare för deras arbete och
bidrag under 2024.
Jan Carlson
Styrelseordförande
12
Ericsson 2024
Kommentar från styrelseordföranden
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Förvaltningsberättelse
2024 i korthet
–
Nettoomsättningen minskade med –6 % till SEK 247,9 (263,4) miljarder påverkad av en
försäljningsnedgång inom Networks på –8 %. Organisk försäljning minskade med –5 %.
–
Bruttoresultatet ökade till SEK 109,4 (101,6) miljarder, med en ökning inom alla segment.
Bruttomarginalen var 44,1 % (38,6 %). Justerat bruttoresultat var SEK 111,4 (104,4)
miljarder, med en marginal på 44,9 % (39,6 %).
–
EBIT (förlust) uppgick till SEK 4,3 (–20,3) miljarder, med en EBIT-marginal på 1,7 % (–7,7 %).
Justerad EBIT (förlust) var SEK 9,3 (–13,8) miljarder, med en justerad EBIT-marginal på 3,8 %
(–5,2 %).
–
Periodens resultat var SEK 0,4 (–26,1) miljarder. Resultat per aktie efter utspädning var
SEK 0,01 (–7,94).
–
EBITA ökade till SEK 22,1 (14,9) miljarder med en EBITA-marginal på 8,9 % (5,7 %), justerad
EBITA var SEK 27,2 (21,4) miljarder med en justerad EBITA-marginal på 11,0 % (8,1 %).
–
Kassaflöde från rörelsen var SEK 46,3 (7,2) miljarder. Fritt kassaflöde före M&A var
SEK 40,0 (–1,1) miljarder.
–
Kassa och likvida medel var SEK 43,9 (35,2) miljarder och nettokassan var SEK 37,8 (7,8)
miljarder per den 31 december 2024.
–
Styrelsen föreslår årsstämman en utdelning för 2024 om SEK 2,85 (2,70) per aktie.
Nettoomsättning
SEK miljarder
0
50
100
150
200
250
300
2024
2023
2022
271,5
263,4
247,9
Nettoomsättning
EBIT (förlust) och EBIT-marginal
SEK miljarder
%
–30
–20
–10
0
10
20
30
40
2024
2023
2022
-7,7 %
1,7 %
-20,3
10,0 %
4,3
27,0
–
12
–
8
–4
0
4
8
12
16
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
Verksamheten under 2024
Försäljningen under 2024 minskade med −6 %
till SEK 247,9 (263,4) miljarder. Organisk för-
säljning minskade med –5 %.
Försäljningen inom Networks minskade
med −8 % till SEK 158,2 miljarder, en stark
försäljningstillväxt i marknadsområde Nord-
amerika motverkade delvis lägre försäljning
inom andra marknadsområden. Organisk
försäljning minskade med –6 %.
Försäljningen inom Cloud Software and
Services minskade med –2 % till SEK 62,6 mil-
jarder, då en mindre försäljningsökning inom
kärnnät motverkades av lägre försäljning
av tjänster. Organisk försäljning minskade
med –1 %.
Försäljningen inom Enterprise minskade
med –3 % till SEK 24,9 miljarder, med en lägre
försäljning inom Global Communications
Platform som delvis uppvägdes av tillväxt
inom Enterprise Wireless Solutions. Organisk
försäljning minskade med –2 %.
Patent- och licensintäkterna var SEK 14,0
(11,1) miljarder som ett resultat av nya
5G-licensavtal och förnyade avtal.
Bruttoresultatet ökade till SEK 109,4
(101,6) miljarder främst drivet av Networks.
Bruttoresultatet påverkades av omstrukture-
ringskostnader på SEK –2,0 (–2,8) miljarder.
Bruttomarginalen ökade till 44,1 % (38,6 %),
drivet av en gynnsammare marknadsmix,
kostnadsbesparingsåtgärder, högre patent-
och licensintäkter samt beslutet att fokusera
på mer lönsamma marknadssegment inom
Enterprise.
Rörelseomkostnaderna ökade till
SEK −105,4 (−90,2) miljarder, inklusive en
påverkan om SEK –14,1 miljarder hän-
förlig till nedskrivningen av immateriella
tillgångar samt omstruktureringskostnader
om SEK −3,0 (−3,7) miljarder. Forsknings-
och utvecklingskostnaderna (FoU) ökade
med SEK −2,9 miljarder till SEK −53,5 miljar-
der, inklusive omstruktureringskostnader på
SEK −2,1 (−2,4) miljarder. Försäljnings- och
administrationskostnaderna (SG&A) ökade
med SEK −12,4 miljarder till SEK −51,7 mil-
jarder, inklusive en nedskrivning av imma-
teriella tillgångar på SEK –12,6 miljarder
och omstruktureringskostnader på SEK −0,8
(–1,3) miljarder. Den resterande ökningen är
främst hänförlig till investeringar i segmentet
Enterprise.
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader
var SEK 0,6 (−31,9) miljarder. 2023 påverka-
des av en icke kassapåverkande nedskrivning
av goodwill på SEK −31,9 miljarder relaterad
till Vonage-förvärvet, medan nedskrivningen
2024 var SEK −1,3 miljarder.
EBIT (förlust) var SEK 4,3 (–20,3) miljarder.
Förbättringen är främst ett resultat av lägre
icke-kassaflödespåverkande nedskrivningar
om SEK –15,3 (–31,9) miljarder, huvudsakli-
gen hänförliga till Vonage-förvärvet. Ett högre
bruttoresultat, delvis motverkat av högre rörel-
seomkostnader, bidrog också till förbättringen.
Antalet anställda var 94 236 (99 952) per
den 31 december 2024. Minskningen var
främst relaterad till kostnadsbesparings-
åtgärder.
Kassaflödet från rörelsen var SEK 46,3
(7,2) miljarder och gynnades av ett starkt
resultat och en betydande minskning av
rörelsekapitalet. Fritt kassaflöde före M&A
var SEK 40,0 (–1,1) miljarder. Nettokassan
per den 31 december 2024 var SEK 37,8
(7,8) miljarder.
13
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Finansiell översikt
Nettoomsättning
Försäljningen minskade med SEK –15,5
miljarder eller –6 % till SEK 247,9 (263,4)
miljarder med en negativ valutaeffekt om
SEK –3,3 miljarder. Försäljningen inom
Networks minskade med –8 % till SEK 158,2
miljarder, försäljningen inom Cloud Software
and Services minskade med –2 % till SEK
62,6 miljarder och försäljningen inom Enter-
prise minskade med –3 % till SEK 24,9 mil-
jarder. Försäljningen inom segmentet Övrigt
minskade med –14 % SEK 2,2 miljarder.
Organisk försäljning minskade med –5 %.
Försäljningen ökade inom marknadsom-
råde Nordamerika med 23 %. Försäljningen
minskade inom de andra marknadsområ-
dena, främst inom marknadsområde Sydost-
asien, Oceanien och Indien där försäljningen
var betydligt lägre då kundernas investerings-
nivåer i Indien har normaliserats efter ett
rekordår 2023.
Patent- och licensintäkterna ökade till
SEK 14,0 (11,1) miljarder som ett resultat
av nya 5G-licensavtal och förnyade avtal.
Försäljningsmixen per kategori var hård-
vara 38 % (38 %), mjukvara 23 % (22 %)
och tjänster 39 % (40 %).
Bruttoresultat
Bruttoresultatet ökade till SEK 109,4 (101,6)
miljarder, med en bruttomarginal på 44,1 %
(38,6 %). Alla segment redovisade förbätt-
ringar. Förbättringen av bruttomarginalen
drevs av en mer gynnsam marknadsmix,
åtgärder för att minska kostnader, högre
patent- och licensintäkter samt beslutet att
fokusera på mer lönsamma marknadsseg-
ment inom Enterprise. Det justerade brutto-
resultatet ökade till SEK 111,4 (104,4) miljar-
der, medan den justerade bruttomarginalen
ökade till 44,9 % (39,6 %).
Forsknings- och utvecklingskostnader
(FoU)
FoU-kostnaderna ökade till SEK –53,5
(–50,7) miljarder inklusive omstrukturerings-
kostnader på SEK −2,1 (–2,4) miljarder. FoU-
kostnaderna påverkades av en nedskrivning
av immateriella tillgångar på SEK –1,4 miljar-
der, samt en påverkan om SEK –0,7 miljarder
från en lägre grad av aktivering av utveck-
lingskostnader inom Enterprise. Exklusive
dessa poster uppvägdes löneökningar, och
även delvis högre upplupna rörliga incita-
mentskostnader, av fördelar från kostandsåt-
gärder. Högre upplupna incitamentskostna-
der var ett resultat av att bonusutfallen över-
steg målnivåerna under 2024, jämfört med
att utfallen var under målnivåerna 2023.
Försäljnings- och administrations-
kostnader (SG&A)
SG&A-kostnaderna ökade till SEK –51,7
(–39,3) miljarder, inklusive en påverkan om
SEK –12,6 miljarder hänförlig till nedskriv-
ningen av immateriella tillgångar under året,
omstruktureringskostnader om SEK –0,8
(–1,3) miljarder, samt en positiv påverkan på
SEK 0,4 miljarder till följd av lägre avskriv-
ningar efter nedskrivning av immateriella till-
gångar. Exklusive dessa poster ökade SG&A-
kostnaderna med SEK –0,6 miljarder vilket
främst avspeglar investeringar i segmentet
Enterprise för att förbättra den operativa
effektiviteten, samt högre upplupna rörliga
incitamentskostnader, medan löneökningar
uppvägdes av åtgärder för kostnadsef-
fektiviseringar. De högre upplupna rörliga
incitamentskostnaderna var ett resultat av
att bonusutfallen översteg målnivåer under
2024, jämfört med att utfallen var under
målnivåer 2023.
Övriga rörelseintäkter och
rörelsekostnader
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader
var SEK 0,6 (–31,9) miljarder. En intäkt på
SEK 1,9 miljarder relaterade till en över-
enskommelse rörande en kommersiell tvist
kompenserade för en icke kassapåver-
kande nedskrivning av goodwill på SEK
–1,3 (–31,9) miljarder främst relaterad till
Vonage-förvärvet.
Omstruktureringskostnader
Omstruktureringskostnaderna uppgick till
SEK –5,0 (–6,5) miljarder främst relaterade
till personalminskningar, inklusive åtgärder
för att anpassa verksamhetens storlek till en
lägre kundefterfrågan på vissa marknader
samt åtgärder för att förbättra effektiviteten.
Bruttoresultatet omfattade SEK –2,0 (–2,8)
miljarder i omstruktureringskostnader, medan
rörelseomkostnaderna omfattade SEK –3,0
(–3,7) miljarder i omstruktureringskostnader.
Rörelseresultat före finansiella poster
och inkomstskatt (EBIT) (förlust)
EBIT (förlust) ökade till SEK 4,3 (–20,3)
miljarder, med en EBIT-marginal på 1,7 %
(–7,7 %). Förbättringen är ett resultat av en
lägre icke-kassaflödespåverkande nedskriv-
ning om SEK –15,3 (–31,9) miljarder, främst
hänförlig till Vonage-förvärvet, samt ett
högre bruttoresultat som delvis motverkade
ökade rörelseomkostnader. Avskrivningarna
av förvärvsrelaterade immateriella tillgångar
var SEK –2,5 (–3,3) miljarder. Justerad EBIT
ökade till SEK 9,3 (–13,8) miljarder, med
en marginal på 3,8 % (–5,2 %).
Patent- och licensintäkter
SEK miljarder
0
2
4
6
8
10
12
14
16
2024
2023
2022
11,1
14,0
10,4
Patent- och licensintäkter
Andel av försäljningen som utgörs
av mjukvara, hårdvara och tjänster
%
0
20
40
60
80
100
2024
2023
2022
44 %
36 %
20 %
40 %
38 %
22 %
39 %
38 %
23 %
Mjukvara
Hårdvara
Tjänster
Bruttomarginal och
omstruktureringskostnader
SEK miljarder
%
0
2
4
6
8
10
2024
2023
2022
41,8 %
41,7 %
38,6 %
39,6 %
44,9 %
0,2
2,8
2,0
44,1 %
0
10
20
30
40
50
Omstruktureringskostnader i kostnader
för sålda varor och tjänster
Bruttomarginal
Justerad bruttomarginal
14
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Periodens resultat och resultat per
aktie efter utspädning
SEK miljarder
SEK
–30
–25
–20
–15
–10
–5
0
5
10
15
20
25
2024
2023
2022
19,1
-7,94
0,01
-26,1
5,62
0,4
–
12
–
10
–8
–6
–4
–2
0
2
4
6
8
10
Periodens resultat
Resultat per aktie efter utspädning
EBITA och EBITA-marginal
SEK miljarder
%
0
5
10
15
20
25
30
2024
2023
2022
10,7 %
8,9 %
14,9
22,1
29,1
5,7 %
0
2
4
6
8
10
12
EBITA
EBITA-marginal
Fritt kassaflöde
SEK miljarder
–60
–50
–40
–30
–20
–10
0
10
20
30
40
2024
2023
2022
-2,1
-0,3
-1,1
-51,7
22,2
40,0
M&A
Fritt kassaflöde före M&A
Rörelsekapitaldagar
Dagar
63
92
75
63
83
76
93
85
50
60
70
80
90
100
2024
2023
2022
61
Omsättningshastighet i lagret
Genomsnittlig kredittid för leverantörsskulder
Genomsnittlig kredittid för kundfordringar
Finansiella intäkter och kostnader, netto
Finansiella intäkter och kostnader var SEK
–1,7 (–3,0) miljarder och gynnades av en
högre nettokassaställning. Valutasäkrings-
effekter påverkade finansiella intäkter och
kostnader med SEK 0,1 (–0,2) miljarder.
USD stärktes gentemot SEK mellan den
31 december 2023 (kurs SEK/USD 10,01)
och den 31 december 2024 (kurs SEK/
USD 10,99).
Skatter
Skatterna uppgick till SEK –2,2 (–2,8)
miljarder. Effektiv skattesats, exklusive ned-
skrivningar, främst av goodwill och immate-
riella tillgångar hänförliga till Vonage-förvär-
vet, var 28 % för 2024. Effektiv skattesats för
2023 var 32 %, exklusive nedskrivningen av
goodwill hänförlig till Vonage-förvärvet.
Periodens resultat
Periodens resultat var SEK 0,4 (–26,1) miljar-
der. Förbättringen är ett resultat av en lägre
icke-kassaflödespåverkande nedskrivning
om SEK –15,3 (–31,9) miljarder, främst hän-
förlig till Vonage-förvärvet, samt ett högre
bruttoresultat som delvis motverkade ökade
rörelseomkostnader. Ett förbättrat finans-
netto samt lägre skatter bidrog också till
förbättringen. Resultat per aktie efter utspäd-
ning var SEK 0,01 (–7,94).
Rörelseresultat före räntor, skatter
och avskrivningar (EBITA)
EBITA ökade till SEK 22,1 (14,9) miljarder
då ett förbättrat bruttoresultat delvis motver-
kades av ökade rörelseomkostnader. EBITA-
marginalen var 8,9 % (5,7 %). Justerad EBITA
var SEK 27,2 (21,4) miljarder, med en margi-
nal på 11,0 % (8,1 %).
Anställda
Antalet anställda den 31 december 2024 var
94 236 jämfört med 99 952 den 31 december
2023.
Kassaflöde
Kassaflöde från rörelsen ökade till SEK 46,3
(7,2) miljarder till följd av ett förbättrat resul-
tat i kombination med en betydande minsk-
ning av rörelsekapitalet. Minskningen av
rörelsekapitalet var ett resultat av en gynn-
sam marknadsmix efter slutförd nätutbygg-
nad i Indien och en stark försäljningstillväxt
inom marknadsområde Nordamerika. Rörel-
sekapitalet gynnades också av höga kun-
dinbetalningar, med stöd av att vissa kunder
betalade i förtid, och en effektiv hantering av
leverantörskedjan.
Fritt kassaflöde före förvärv ökade
till SEK 40,0 (–1,1) miljarder, drivet av ett för-
bättrat kassaflöde från rörelsen.
Kassaflödet från investeringsaktiviteter
var SEK –16,0 (–8,7) miljarder, främst drivet
av investeringar i räntebärande
placeringar efter ökningen av bruttokassan.
Kassaflödet från finansieringsaktiviteter
var SEK –23,9 (1,0) miljarder inklusive utbe-
tald utdelning om SEK –9,2 miljarder, återbe-
talning av en obligation om EUR 500 miljoner
som förfallit, USD 400 miljoner från en rull-
lande likviditetskredit, samt ett lån på USD
281 miljoner. Detta kompenserades delvis av
utbetalning av två lån om USD 184 miljoner
respektive USD 108 miljoner.
Finansiell ställning
Bruttokassan ökade med SEK 21,2 miljarder
till SEK 75,9 (54,7) miljarder. Nettokassan
ökade med SEK 30,0 miljarder till SEK 37,8
(7,8) miljarder drivet av ett positivt fritt kassa-
flöde efter förvärv, delvis motverkat av utbe-
talda utdelningar. Åtaganden för ersättningar
efter avslutad anställning minskade under
året till SEK 24,4 miljarder från SEK 26,2 mil-
jarder. Den svenska förmånsbestämda för-
pliktelsen (Defined Benefit Obligation, DBO)
har beräknats med en diskonteringsränta
baserad på avkastningen för svenska statso-
bligationer. Om diskonteringsräntan hade
baserats på svenska bostadsobligationer
hade åtagandena för ersättningar efter avslu-
tad anställning varit cirka SEK 13,9 miljarder
(SEK 10,5 miljarder lägre än den nuvarande
förmånsbestämda förpliktelsen).
Den genomsnittliga löptiden för Moder-
bolagets upplåning var 3,6 år per 31 decem-
ber 2024, jämfört med 3,2 år per den 31
december 2023. Ericsson hade outnyttjade
bekräftade kreditfaciliteter om SEK 33,0
miljarder (USD 3,0 miljarder) per den 31
december 2024.
Kreditbetygen har varit oförändrade
under året, medan utsikterna har ändrats av
Standard & Poor’s (S&P) till stabila från under
utveckling. Både S&P och Fitch har långsiktigt
kreditbetyg BBB− för Ericsson med stabila
utsikter, medan Moody’s har kreditbetyg Ba1
med stabila utsikter.
15
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Avkastning på sysselsatt kapital
SEK miljarder
%
–150
–100
–50
0
50
100
150
200
250
2024
2023
2022
14,0 %
202,9
-10,7 %
2,5 %
178,0
163,0
–
12
–8
–4
0
4
8
12
16
20
Sysselsatt kapital vid periodens slut
Avkastning på sysselsatt kapital
Kassa
SEK miljarder
0
20
40
60
80
2024
2023
2022
23,3
7,8
54,7
37,8
75,9
56,2
Bruttokassa
Nettokassa
Moderbolagets upplåning
– löptid för lån
SEK miljarder
0
2
4
6
8
10
2031
2030
2029
2028
2027
2026
2025
1,6
8,6
5,7
5,7
1,2
1,2
2,0
3,0
2,2
3,4
1,6
1,6
Certifikat och obligationer
Nordiska Investeringsbanken
Europeiska Investeringsbanken
AB Svensk Exportkredit (MTN-obligationer)
Företagscertifikat
Forskning och utveckling, patent
och licensiering
FoU-kostnaderna var SEK –53,5 (–50,7)
miljarder. FoU-kostnaderna påverkades av
omstruktureringskostnader på SEK –2,1
(–2,4) miljarder. FoU-kostnaderna påver-
kades även av en nedskrivning av immate-
riella tillgångar på SEK –1,4 miljarder främst
hänförlig till Vonage-förvärvet, samt av SEK
–0,7 miljarder från en lägre grad av aktive-
ring av utvecklingskostnader inom Enter-
prise. Antalet FoU-medarbetare var 26 744
(28 219) och antalet beviljade patent
uppgick till fler än 60 000.
Säsongsvariationer
Koncernens försäljning, resultat och kassa-
flöde från rörelsen varierar från kvartal till
kvartal, och är normalt lägst i första kvarta-
let och högst i fjärde kvartalet. Detta beror
främst på att inköpsmönstret varierar över
året hos Bolagets kunder.
Tre års genomsnittlig säsongsvariation
(2022–2024)
Första
kvartalet
Andra
kvartalet
Tredje
kvartalet
Fjärde
kvartalet
Andel av årlig
försäljning
22 %
24 %
25 %
29 %
Investeringar i anläggningstillgångar
Under 2024 uppgick investeringarna till
SEK 2,3 (3,3) miljarder, motsvarande 1,0 %
av försäljningen. Investeringarna rör främst
testanläggningar och utrustning för forskning
och utveckling, nätdriftscenter samt tillverk-
nings- och reparationsverksamhet. De årliga
investeringarna ligger normalt på omkring
1 %–2 % av nettoomsättningen.
Styrelsen granskar Bolagets investerings-
planer och förslag. Per den 31 december
2024 hade inga väsentliga belopp avseende
fastigheter, byggnader, maskiner eller utrust-
ning ställts som säkerhet för utestående
skulder.
Investeringar 2022–2024
SEK miljarder
2022
2023
2024
Investeringar i
anläggningstillgångar
4,5
3,3
2,3
varav i Sverige
1,7
1,2
0,6
Andel av årlig försäljning
1,6 %
1,3 %
1,0 %
Balanserade utvecklingskostnader
Balanserade utvecklingskostnader minskade
till SEK −1,3 (−2,2) miljarder främst på grund
av en lägre grad av aktivering av utvecklings-
kostnader inom segmentet Enterprise.
16
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Försäljning uppdelad på segment
Networks, 64 %
Cloud Software and Services, 25 %
Enterprise, 10 %
Övrigt, 1 %
Networks
SEK miljarder
%
0
25
50
75
100
125
150
175
200
2024
2023
2022
38,5
19,4
25,7
11,3 %
193,5
171,4
158,2
16,2 %
0
4
8
12
16
20
24
28
32
19,9 %
Nettoomsättning
EBIT
EBIT-marginal
Cloud Software and Services
SEK miljarder
%
–20
–10
0
10
20
30
40
50
60
70
2024
2023
2022
63,6
62,6
-0,3 %
-0,7 %
60,5
-1,7
-0,2
-0,4
-2,8 %
–10
–5
0
5
10
15
20
25
30
35
Nettoomsättning
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
Networks
Networks stod för 64 % (65 %) av koncernens
nettoomsättning under 2024. Networks erbju-
dande omfattar hårdvaru- och mjukvarulös-
ningar samt relaterade tjänsteerbjudanden
som gör det möjligt för leverantörer av kommu-
nikationstjänster att utveckla nya 5G-funktio-
ner. Portföljen omfattar radioaccessnät (RAN),
RAN Compute, transportprodukter, antennpro-
dukter och en komplett tjänsteportfölj.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade med –8 % till SEK
158,2 (171,4) miljarder, då en stark försälj-
ningstillväxt inom marknadsområde Nordame-
rika motverkades av lägre försäljning inom de
andra marknadsområdena, där leverantörerna
av kommunikationstjänster i hög grad förblir
försiktiga med sina investeringar. Försälj-
ningen inom marknadsområde Nordamerika
ökade med 30 %, som ett resultat av vunna
kontrakt och selektiva investeringar i näten av
några större kunder. Försäljningen inom övriga
marknadsområden minskade. Försäljningen
minskade med –46 % inom marknadsområde
Sydostasien, Oceanien och Indien, främst på
grund av mer normaliserade investeringsnivåer
i Indien efter ett rekordår 2023. Försäljningen
fick stöd av ökade patent- och licensintäkter,
som gynnades av nya licensavtal som teckna-
des under 2024. Organisk försäljning minskade
med –6 %.
Bruttoresultat
Bruttoresultatet ökade till SEK 73,6 (68,0)
miljarder, med en bruttomarginal på 46,6 %
(39,6 %). Ökningen är ett resultat av en gynn-
sam marknadsmix, fortsatta kostnadsbespa-
ringsåtgärder och en förbättrad effektivitet i
leverantörskedjan. Vidare fick bruttomargina-
len stöd av högre patent- och licensintäkter.
Det justerade bruttoresultatet ökade till SEK
74,7 (69,9) miljarder, med en justerad brutto-
marginal på 47,2 % (40,8 %).
EBIT och EBITA
EBIT ökade till SEK 25,7 (19,4) miljarder, med
en EBIT-marginal på 16,2 % (11,3 %). EBITA
ökade till SEK 25,9 (19,5) miljarder, med en
EBITA-marginal på 16,3 % (11,4 %). Högre
bruttoresultat och effektiviseringsförbättringar
motverkades delvis av en ökning av upplupna
rörliga incitamentskostnader, vilket avspeglar
ett bonusutfall över målnivån för 2024 och
under målnivån 2023. EBIT och EBITA
påverkades av omstruktureringskostnader
på SEK –1,9 (–4,4) miljarder.
Justerad EBIT ökade till SEK 27,6 (23,8)
miljarder, med en EBIT-marginal på 17,4 %
(13,9 %) medan justerad EBITA ökade till
SEK 27,8 (23,9) miljarder med en justerad
EBITA-marginal på 17,5 % (14,0 %).
Strategiska FoU-investeringar fortsatte för
att bygga programmerbara nät med hög pre-
standa för att bibehålla teknikledarskapet.
Cloud Software and Services
Cloud Software and Services stod för 25 %
(24 %) av koncernens nettoomsättning under
2024. Cloud Software and Services erbjuder
lösningar som hjälper leverantörer av kom-
munikationstjänster att öka flexibiliteten i sin
verksamhet samt förbättra tjänsteupplevelsen
och den operativa effektiviteten. Portföljen
omfattar kärnnät, affärsstöd och driftstödsys-
tem, Network Management, Cognitive Network
Solutions samt Managed Networks Services.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade med –2 % till SEK 62,6
(63,6) miljarder och försäljningen av tjänster
stod för 64 % (66 %) av nettoomsättningen.
Måttlig tillväxt inom kärnnät motverkades av
en lägre försäljning av tjänster främst på grund
av tidpunkter för projektleveranser. Dessutom
har omfattningen på kontrakt inom Managed
Services minskats på vissa marknader.
Försäljningen ökade inom marknads-
område Nordamerika samt Europa och
Latinamerika som ett resultat av tidpunkterna
för projektleveranser, medan försäljningen
minskade inom övriga marknadsområden.
Försäljningen fick stöd av ökade patent- och
licensintäkter, som ett resultat av nya licens-
avtal som tecknades under 2024. Organisk
försäljning minskade med –1 %.
Bruttoresultat
Bruttoresultatet ökade till SEK 23,0 (22,1)
miljarder, med en bruttomarginal på 36,8 %
(34,7 %) som gynnades av ett förbättrat
leveransresultat, kostnadsåtgärder och ett fort-
satt fokus på kommersiell disciplin. Bruttomar-
ginalen fick också stöd av högre patent- och
licensintäkter. Justerat bruttoresultat ökade
till SEK 23,9 (22,9) miljarder, med en justerad
marginal på 38,2 % (36,0 %).
EBIT (förlust) och EBITA (förlust)
EBIT (förlust) och EBITA (förlust) var SEK –0,4
(–0,2) miljarder. EBIT marginalen var –0,7 %
(–0,3 %), medan EBITA marginalen var –0,6
% (–0,3 %). Högre bruttoresultat, effektivi-
seringsförbättringar och kostnadsåtgärder
motverkades delvis av en ökning av upplupna
rörliga incitamentskostnader, vilket avspeglar
ett bonusutfall över målnivån för 2024 samt
investeringar i 5G-portföljen och i motstånds-
kraft. EBIT och EBITA påverkades av omstruk-
tureringskostnader på SEK –2,4 ( –1,9) miljar-
der. Justerad EBIT och EBITA ökade till SEK 2,0
(1,7) miljarder, med en justerad EBITA-margi-
nal på 3,2 % (2,7 %).
Genomförandet av strategin fortsätter,
med fokus på kommersiell disciplin, snabbare
automatisering och en skalbar driftsättning
av mjukvara.
Affärsresultat – Segment
17
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Enterprise
SEK miljarder
%
–40
–30
–20
–10
0
10
20
30
2024
2023
2022
–160
–120
–80
–40
0
40
80
120
-30,6%
-148,9 %
-88,8 %
14,6
25,7
-38,3
-4,5
24,9
-22,1
Nettoomsättning
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
Övrigt
SEK miljarder
%
–8
–6
–4
–2
0
2
4
2024
2023
2022
-5,3
3,0
-1,2
2,5
1,2
2,2
-180,3 %
-45,5 %
53,6 %
–200
–150
–100
–50
0
50
100
Nettoomsättning
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
Enterprise
Segmentet Enterprise stod för 10 % (10 %)
av koncernens nettoomsättning under 2024.
Enterprise erbjuder avancerade kommuni-
kationslösningar för företag för att påskynda
digitaliseringen, driva innovation och opti-
mera processer. Portföljen inkluderar Global
Communications Platform, Wireless Wide-
Area Networks (WWAN) och privata cellulära
nätverk.
Nettoomsättning
Försäljningen inom Enterprise minskade med
–3 % till SEK 24,9 (25,7) miljarder, med en
lägre försäljning inom Global Communica-
tions Platform som delvis uppvägdes av till-
växt inom Enterprise Wireless Solutions.
Försäljningen inom Enterprise Wireless
Solutions ökade med 17 % och gynnades
av en god efterfrågan på privata 5G- och
neutrala host-lösningar samt förnyelse av
kundkontrakt inom WWAN och säkerhets-
lösningar. Försäljningen inom Global Com-
munications Platform minskade med –10 %,
negativt påverkad av beslutet att fokusera
på mer lönsamma marknadssegment och
att minska aktiviteten i vissa länder samt
av förlusten av ett kundkontrakt med låga
marginaler under fjärde kvartalet 2023. Den
negativa effekten uppvägdes delvis av till-
växt inom mer lönsamma marknadssegment,
däribland call center-lösningar. Organisk
försäljning minskade med –2 %.
Bruttoresultat
Bruttoresultatet ökade till SEK 12,8 (12,0)
miljarder, gynnat av en försäljningstillväxt
inom Enterprise Wireless Solutions och fokus
på mer lönsamma marknadssegment. Brut-
tomarginalen ökade till 51,4 % (46,7 %), med
stöd av en förbättrad affärsmix till följd av
beslutet att fokusera på mer lönsamma mark-
nadssegment och produkter. Justerat brut-
toresultat ökade till SEK 12,8 (12,0) miljarder,
med en justerad bruttomarginal på 51,5 %
(46,7 %).
EBIT (förlust)
EBIT (förlust) var SEK –22,1 (–38,3) mil-
jarder, med en EBIT-marginal på –88,8 %
(–148,9 %). De minskade förlusterna
berodde främst på en lägre icke-kassaflödes-
påverkande nedskrivning om SEK –15,3
(–31,9) miljarder, främst hänförlig till Vonage-
förvärvet. EBIT påverkades av omstrukture-
ringskostnader på SEK –0,5 ( –0,2) miljarder.
Justerad EBIT (förlust) var SEK –21,6
(–38,2) miljarder.
EBITA (förlust)
EBITA (förlust) var SEK –4,5 (–3,3) miljarder.
Ökade investeringar för att förbättra den
operativa effektiviteten inom Global Commu-
nications Platform och en lägre grad av akti-
vering av utvecklingskostnader motverkade
delvis förbättringar av den operativa effek-
tiviteten inom Enterprise Wireless Solutions
och inom Technologies and New Businesses.
EBITA påverkades av omstruktureringskost-
nader på SEK –0,5 ( –0,2) miljarder. Justerad
EBITA (förlust) minskade till SEK –4,0 (–3,1)
miljarder, med en justerad EBITA-marginal
på –16,0 % (–12,0 %).
Övrigt
Segmentet Övrigt stod för 1 % (1 %) av
koncernens nettoomsättning under 2024.
Segmentet Övrigt består av medieverksam-
het samt icke-allokerad annan verksamhet.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade till SEK 2,2 (2,5)
miljarder, främst på grund av avyttringen
av verksamheten för Sakernas internet
under 2023 och en lägre försäljning inom
medieverksamheterna.
Bruttoresultat
Bruttoresultatet var SEK –0,1 (–0,5)
miljarder, vilket främst avspeglar högre
nedskrivningar av tillgångar under 2023.
Justerat bruttoresultat ökade till
SEK –0,0 (–0,4) miljarder, med en justerad
bruttomarginal på –1,5 % (–17,7 %).
EBIT (förlust) och EBITA (förlust)
EBIT (förlust) och EBITA (förlust) var SEK 1,2
(–1,2) miljarder. Ökningen var främst hänför-
lig till en engångsintäkt på SEK 1,9 miljarder
relaterade till en överenskommelse rörande
en kommersiell tvist, samt lägre operativa
kostnader på grund av avyttringen av verk-
samheten för Sakernas internet under 2023.
EBIT och EBITA påverkades av omstrukture-
ringskostnader på SEK –0,2 ( 0,0) miljarder.
Justerad EBIT (förlust) och EBITA (förlust)
var SEK 1,3 (–1,2) miljarder.
18
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Organisk
försäljnings-
tillväxt
24 %
–2 %
–38 %
–19 %
–12 %
6 %
Försäljning uppdelad på
marknadsområde
Nordamerika, 29 %
Europa och Latinamerika, 26 %
Sydostasien, Oceanien och Indien, 13 %
Nordostasien, 8 %
Mellanöstern och Afrika, 8 %
Övrigt, 16 %
Marknadsområde Nordamerika
Försäljningen ökade med 23 % till SEK 72,9
miljarder. Försäljningen inom Networks
ökade med 30 % som ett resultat av vunna
kontrakt och selektiva investeringar i näten
av några större kunder. Cloud Software and
Services ökade med 1 %. Organisk försälj-
ning ökade med 24 %.
Marknadsområde Europa och
Latinamerika
Försäljningen minskade med –2 % till
SEK 63,4 miljarder. Försäljningen i Europa
var stabil. Lägre investeringar från kunderna
uppvägdes av starka kundleveranser och
ökade marknadsandelar. Försäljningen i
Latinamerika minskade på grund av ökad
priskonkurrens och lägre investeringar i kun-
dernas nät. Organisk försäljning minskade
med –2 %.
Marknadsområde Sydostasien,
Oceanien och Indien
Försäljningen minskade med –39 % till
SEK 32,4 miljarder, vilket främst avspeg-
lar mer normaliserade investeringsnivåer i
Indien, efter ett rekordår 2023. Försäljningen
i Sydostasien minskade som ett resultat av
lägre investeringsnivåer bland kunderna på
grund av marknadskonsolidering och mak-
roekonomisk osäkerhet, delvis motverkat av
nyligen vunna kontrakt. Försäljningen inom
Cloud Software and Services minskade, vilket
avspeglar tidpunkter för projektleveranser och
minskad omfattning av och avslutade avtal
inom Managed Services. Organisk försäljning
minskade med –38 %.
Marknadsområde Nordostasien
Försäljningen minskade med –22 % till
SEK 18,8 miljarder. Försäljningen inom
Networks minskade på grund av kundernas
lägre investeringsnivåer på vissa föregångs-
marknader inom 5G. Försäljningen inom
Cloud Software and Services minskade, vilket
avspeglar tidpunkter för projektleveranser
och minskad omfattning av några kontrakt
med låga marginaler. Organisk försäljning
minskade med –19 %.
Marknadsområde Mellanöstern
och Afrika
Försäljningen minskade med –13 % till
SEK 20,8 miljarder. Försäljningen inom
Networks minskade vilket avspeglar lägre
investeringar i Mellanöstern efter en acce-
lererad 5G-utbyggnad under 2023. I Afrika
påverkade makroekonomisk motvind och
valutadevalveringar kundernas investerings-
nivåer. Dessutom förblev priskonkurrensen
intensiv. Försäljningen inom Cloud Software
and Services minskade på grund av tidpunk-
ter för projektleveranser. Organisk försäljning
minskade med –12 %.
Marknadsområde Övrigt
Marknadsområdet Övrigt innehåller främst
patent- och licensintäkter och i det närmaste
all försäljning inom segmentet Enterprise.
Försäljningen ökade med 4 % till SEK 39,6
miljarder, drivet av patent- och licensintäk-
ter, delvis motverkat av nedgången i försälj-
ningen inom Enterprise. Organisk försäljning
ökade med 6 %.
IPR
Patent- och licensintäkterna ökade till SEK
14,0 (11,1) miljarder som ett resultat av nya
5G-licensavtal och förnyade avtal. I ökningen
ingår retroaktiva intäkter från tidigare olicen-
sierade perioder. Möjligheterna kvarstår att
öka patent- och licensintäkterna ytterligare.
Affärsresultat – Marknadsområden
1)
Rapporterad försäljning per marknadsområde – 2024 jämfört med 2023
SEK miljarder
1)
Förändring jämfört med föregående år.
2)
Marknadsområdet Övrigt innehåller
främst patent- och licensintäkter och i
princip all försäljning inom segmentet
Enterprise.
263,4
2023
2024
247,9
Nordamerika
13,7
23 %
1)
Nordostasien
–5,2
–22 %
1)
Europa och
Latinamerika
–1,5
–2 %
1)
Mellanöstern
och Afrika
–3,0
–13 %
1)
Sydostasien,
Oceanien och
Indien
–20,9
–39 %
1)
Övrigt
2)
1,4
4 %
1)
1)
Från och 15 mars 2025 kommer två nya marknadsområden att skapas, marknadsområde Americas och marknadsområde
Europa, Mellanöstern & Afrika vilket ersätter marknadsområde Nordamerika, marknadsområde Europa och Latinamerika
och marknadsområde Mellanöstern och Afrika.
19
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Bolagsstyrning
I enlighet med årsredovisningslagen och
Svensk kod för bolagsstyrning har en särskild
Bolagsstyrningsrapport, som inkluderar ett
avsnitt om intern kontroll, upprättats och
bifogats denna Finansiella rapport.
Inledning
För att vara branschledande behöver mark-
nads- och teknikledarskap kombineras med
operationell excellens, och det gäller även hur
Ericsson bedriver sin verksamhet. Ericsson
anser att en stark bolagsstyrning leder till
bättre beslutsfattande, vilket stärker Bolagets
konkurrenskraft, förbättrar förmågan att på
ett effektivt sätt genomföra strategin och i
slutänden medför värde för aktieägarna.
Ericssons bolagsstyrning
Ericsson har åtagit sig att upprätthålla de
högsta standarderna för bolagsstyrning och
har etablerat ett ramverk för bolagsstyrning
som:
–
Stärker verksamheten, vilket möjliggör
strategiskt genomförande och operationell
excellens.
–
Främjar och underlättar en effektiv tillsyn
över hela organisationen av styrelsen, VD
och koncernchef samt koncernledningen
på alla nivåer i organisationen.
–
Möjliggör beslutsfattande av hög kvalitet
och med tydlig ansvarsfördelning på alla
nivåer.
–
Skapar en robust riskhanteringsstrategi
för att effektivt identifiera, hantera och
mitigera risker och tillvarata möjligheter.
Ericsson prioriterar en integritetsstyrd kultur
samt etik och regelefterlevnad i allt Bolaget
gör, och ingjuter integritet i och genom hela
organisationen. Ericssons ramverk för bolags-
styrning vägleder medarbetarna samtidigt
som det bygger på deras styrkor – vilket
främjar en transparent företagskultur präglad
av samarbete och öppen dialog. Det är en av
grunderna för sunda och etiska affärsbeslut,
robust riskhantering, klara och enhetliga
åtgärder vid oegentligheter samt tvärfunk-
tionell samordning. Ericsson har också imple-
menterat metoder och rutiner som fastställer
tydliga regler för bolagsstyrning inom hela
organisationen. Dessa omfattar allt från frå-
gor som kräver godkännande av Bolagets
aktieägare och styrelse till riktlinjer för intres-
sekonflikter, samt styrelsens och ledningens
uppgifter och skyldigheter. Alla dessa aspek-
ter är grundförutsättningar för att Ericsson
ska kunna bedriva verksamhet i linje med
sina värderingar: professionalism, respekt,
uthållighet och integritet.
Viktiga åtgärder avseende
bolagsstyrning under 2024
Ericssons intensiva arbete med att stärka
och förenkla sin bolagsstyrning fortsatte
under 2024 och bedrevs parallellt med ytter-
ligare förbättringar av sitt program för etik
och regelefterlevnad. Under 2024 fortsatte
Ericsson också med arbetet med en förenk-
ling och digitalisering av processer, tvärfunk-
tionella samarbeten, delat ansvarstagande
och ett starkt engagemang för att främja en
öppenhetskultur (Speak Up).
Mer information om viktiga åtgärder
inom bolagsstyrningen under 2024 finns
på sidan 1 i Bolagsstyrningsrapporten.
Fortsatt tillämpning av Svensk kod
för bolagsstyrning
Svensk kod för bolagsstyrning är baserad på
principen ”följ eller förklara” och finns publi-
cerad på webbplatsen för Kollegiet för svensk
bolagsstyrning, som administrerar Svensk
kod för bolagsstyrning: https://bolagsstyr-
ning.se/. Ericsson strävar efter att följa bästa
möjliga bolagsstyrningspraxis på en global
nivå. Ericsson har inte rapporterat några
avvikelser från reglerna i Svensk kod för
bolagsstyrning under 2024.
Ansvarsfull verksamhet
Ericsson fortsätter att investera betydande
resurser och satsar på att stärka sitt program
för etik och regelefterlevnad samt införa
och upprätthålla robusta system, kontroller
och riktlinjer för att förebygga och upptäcka
oegentligheter. Detta inkluderar områdena
etik, bekämpning av korruption, mutor och
penningtvätt, intressekonflikter samt kon-
kurrenslagstiftning. Framför allt har, som
beskrivs i Bolagsstyrningsrapporten, sats-
ningarna underbyggts av arbete inom hela
organisationen för att omvandla Bolagets
företagskultur och förbättra ramar och pro-
cesser för styrningen för att på så sätt stärka
Ericssons verksamhet. Utöver att skydda
Ericssons bästa intressen har det förbättrade
programmet för etik och regelefterlevnad
medfört möjligheter till ytterligare effektivise-
ringar av verksamheten, bland annat digita-
liserade rutiner och enklare processer, vilket
kan öka produktiviteten och minska framtida
rörelsekostnader.
I början av 2024 antog Ericsson en för-
bättrad och förenklad affärsetisk kod för
organisationen. Den affärsetiska koden anger
Bolagets förväntningar, principer och krav på
de anställda när de utför sitt arbete. Den sät-
ter upp ett ramverk för etiskt beslutsfattande
och vägleder anställda när de fattar beslut
och hanterar risker i arbetet med kollegor,
kunder, partners, ägare och andra intressen-
ter. Den stödjer Ericssons Speak Up-kultur och
förbjuder repressalier för personer som i god
tro rapporterar betänkligheter gällande regel-
efterlevnad. Alla anställda måste regelbundet
bekräfta att de förstår den affärsetiska koden.
Ramverket i den affärsetiska koden utgör
standarden för samtliga anställda för att
säkerställa att Bolagets beslut och åtgärder är
etiska och att Ericsson utgör en positiv global
kraft.
Styrelse
På årsstämman, som hölls den 3 april 2024,
omvaldes Jan Carlson till styrelseordförande.
Jon Fredrik Baksaas, Jan Carlson, Carolina
Dybeck Happe, Börje Ekholm, Eric A. Elzvik,
Jonas Synnergren, Kristin S. Rinne, Jacob
Wallenberg och Christy Wyatt omvaldes som
styrelseledamöter. Karl Åberg valdes som ny
styrelseledamot. I september 2024 avgick
Carolina Dybeck Happe från styrelsen, efter
att hon utsetts till en ny roll. Ulf Rosberg, Kjell-
Åke Soting och Annika Salomonsson utsågs
till arbetstagarrepresentanter av arbetsta-
garorganisationerna med Loredana Roslund,
Frans Frejdestedt och Stefan Wänstedt som
suppleanter.
Ledning
Börje Ekholm är VD och koncernchef
sedan 2017. VD och koncernchef stöds
av koncernledningen.
Dialog med aktieägarna
Som en del av Ericssons löpande dialog
med aktieägarna, och utöver den sedvanliga
kommunikationen som skett under året mel-
lan aktieägarna och Ericssons funktion för
Investor Relations och koncernledning, har
Ericssons styrelseordförande Jan Carlson
och ordföranden för kommittén för Audit and
Compliance, Eric Elzvik, under det första och
fjärde kvartalet 2024 haft en dialog med
aktieägare och på Bolagets initiativ även haft
fördjupade diskussioner med aktieägare som
tillsammans representerar cirka 57 % av de
utestående aktierna. Dessa dialoger inriktas
vanligtvis på ett flertal olika bolagsstyrnings-
frågor i syfte att förstå och få återkoppling
samt att besvara frågor från aktieägarna.
Diskussionerna under 2024 var bland annat
inriktade på ersättningsprogram, styrelsens
sammansättning och den genomtänkta
omvandling som under flera år skett av
Ericssons bolagsstyrning, företagskultur och
program för etik och regelefterlevnad, liksom
hållbarhet och andra frågor. Aktieägarna gav
sitt stöd till Ericssons övergripande ersätt-
ningsfilosofi, som inkluderar en integritets-
baserad komponent, den omfattande tillsyn
som kommittén för Audit and Compliance har
över funktionen för regelefterlevnad, liksom
den frekventa och ingående rapporteringen
om effektiviteten i programmet för etik och
regelefterlevnad till kommittén för Audit and
Compliance.
Mer information om dialogen med
aktieägarna finns på sidan 1 i Bolags-
styrningsrapporten.
20
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ersättningar
Ersättningarna till styrelsens ledamöter
och till koncernledningen redovisas i not G2,
”Information angående styrelseledamöter
och ledande befattningshavare”. Ytterligare
information om ersättning till VD och kon-
cernchef samt till vice verkställande direktör
finns i den ersättningsrapport som finns
bifogad till denna Finansiella rapport.
Riktlinjer för ersättning till ledande
befattningshavare
De nuvarande Riktlinjerna för ersättning till
ledande befattningshavare godkändes av
årsstämman 2023 och redovisas på sidorna
24–26.
Programmet för långsiktig rörlig ersättning
2024 (LTV 2024) för koncernledningen
Ericsson har aktiebaserade program för
långsiktig rörlig ersättning (LTV) på plats för
koncernledningen. LTV 2024 för koncern-
ledningen godkändes av årsstämman 2024.
Detaljerna i LTV 2024 redovisas i not G3,
”Aktierelaterade ersättningar”.
Väsentliga kontrakt
Väsentliga kontraktsenliga åtaganden
sammanfattas i not D4, ”Avtalsförpliktel-
ser”. Dessa åtaganden gäller främst leasing
av kontors- och fabrikslokaler, vissa kund-
kontrakt, inköpskontrakt för outsourcad
tillverkning, FoU- och IT-verksamhet samt
inköp av komponenter för den tillverkning
som sker inom Ericsson.
Ericsson är part i vissa avtal med villkor
som kan träda i kraft, förändras eller upphöra
att gälla om kontrollen över Bolaget föränd-
ras till följd av ett offentligt uppköpserbju-
dande. Sådana villkor är inte ovanliga i vissa
typer av avtal, till exempel finansieringsavtal
och vissa licensavtal. Ericsson anser dock
(med beaktande av bland annat Ericssons
starka finansiella ställning) att inget enskilt
gällande avtal medför någon väsentlig påver-
kan för Ericsson till följd av en förändring
av kontrollen över Bolaget.
Riskhantering
Riskhantering är ett viktigt element i strate-
giskt beslutsfattande och värdeskapande.
Ericsson strävar efter att fånga upp de möjlig-
heter och hot som är relaterade till Bolagets
strategiska mål. Ericssons riskhanteringsak-
tiviteter går hand i hand med utveckling och
genomförande av Ericssons affärsplaner och
operativa strategier. Bolaget har under de
senaste åren vidtagit omfattande åtgärder
för att säkerställa att strategiska, externa och
interna risker på ett adekvat sätt identifieras,
bedöms, rapporteras internt, eskaleras samt
åtgärdas effektivt. Det är en nyckelprioritet
att säkerställa ansvar för riskhantering på
alla nivåer i organisationen. Ericssons ledning
betonar vikten av att identifiera och hantera
risker i beslutsfattande på alla nivåer och har
integrerat detta i Ericssons relevanta ope-
rativa och funktionella processer. Ericsson
strävar efter att säkerställa att risker bedöms
korrekt och på ett transparent sätt, och där så
är lämpligt eskaleras inom organisationen.
Ericssons koncernriskprotokoll (Mate-
rial Group Risk Protocol) reglerar analysen
och eskaleringen av väsentliga risker inom
koncernen. Business Risk Committee (BRC)
utövar tillsyn och främjar ansvarstagande
för potentiellt väsentliga risker. Business Risk
Committee leds gemensamt av chefsjuristen
och finansdirektören och fungerar som ett
integrerat forum för eskalering och övervak-
ning av risker, vilket har stärkt ledningens
beslutsfattande och riskhantering. Business
Risk Committee-processen och en koncern-
övergripande riskbedömning har förbättrat
Ericssons allmänna insyn i koncernrisker, och
har ökat harmoniseringen och möjligheten
att på ett effektivt sätt hantera de risker som
påverkar olika delar av organisationen. Busi-
ness Risk Committee granskar framförallt risk-
ärenden med potentiellt väsentlig påverkan
(bland annat risker som uppstår i jurisdiktio-
ner med förhöjd riskprofil) och fungerar som
ett forum för ledningen för att övervaka och
granska risker som identifierats i systemet för
koncernriskhantering. Ramverket etablerar en
baslinje på koncernnivå för transparens och
översyn av risker. Aktiviteter för riskhantering
på koncernnivå övervakas av Business Risk
Committee som rapporterar relevanta frågor
till styrelsen, där kommittén för Audit and
Compliance ansvarar för tillsynen av Bolagets
riskhantering och riskhanteringsramverket
(Enterprise Risk Management framework).
Den finansiella riskhanteringen styrs av
finansfunktionen. Ytterligare information om
hantering av finansiella risker finns i not F1,
”Finansiell riskhantering”, i den Finansiella
rapporten.
Ericssons koncernriskprotokoll (Material
Group Risk Protocol), Business Risk Com-
mittee och Ericssons riskhanteringsramverk
(Enterprise Risk Management framework)
kompletterar varandra för att säkerställa att
styrelsen och ledningen har en samstämmig
syn på koncernens risker.
Ericssons riskhanteringsprocess (Enter-
prise Risk Management process) tillhan-
dahåller ett system för bedömning och
avhjälpande av risker i hela koncernen och
för alla med ansvar för riskhanteringsakti-
viteter. Processen syftar till att säkerställa
att koncernfunktioner, marknadsområden
och affärsområden tar hänsyn till risk i rela-
tion till strategiska mål och beslutsfattande,
samtidigt som eskalering av väsentliga
koncernrisker till Business Risk Committee
säkerställs. Bolaget stärker kontinuerligt sina
transaktionskontroller och sin dataanalys,
bland annat genom en förbättrad process för
tillbörlig aktsamhet och övervakning av tred-
jepartsrelationer. Ericsson har också utökat
sina riskbedömningar av antikorruption till
att omfatta landspecifika risker inom regel-
efterlevnad, tagit fram en karta över statligt
ägda enheter för att identifiera offentliga
tjänstemän och statsägda kunder, utökat
antalet anställda på plats lokalt inom regelef-
terlevnadsfunktionen samt utökat den totala
personalstyrkan inom regelefterlevnad och
andra övervakningsfunktioner.
Information om risker som kan påverka
måluppfyllandet och ligga till grund för
avhjälpande åtgärder finns i övriga delar av
Förvaltningsberättelsen, i noterna A2, ”Vik-
tiga uppskattningar och bedömningar för
redovisningsändamål”, F1, ”Finansiell risk-
hantering”, och F4, ”Räntebärande skulder”,
samt i kapitlet Riskfaktorer. Mer information
om riskhantering finns på sidorna 5–6 i
Bolagsstyrningsrapporten.
Inköp och logistik
Ericssons hårdvara utgörs till stor del av
elektronik. För produkttillverkningen köper
Ericsson både specialtillverkade och standar-
diserade komponenter och tjänster från glo-
bala, regionala och lokala leverantörer.
Ericsson förhandlar fram globala ramavtal
med sina huvudleverantörer och strävar, som
ett sätt att bygga en robust leverantörskedja,
efter att ha flera alternativa leverantörer och
undvika situationer med beroenden av en
enda leverantör.
Tillverkningen av elektroniska moduler och
delkomponenter outsourcas i stor utsträck-
ning till kontraktstillverkare. Ericsson foku-
serar den interna tillverkningen på lansering
av nya produkter och ny teknik. Merparten av
den mogna produktportföljen outsourcas till
kontraktstillverkare. Ericsson har interna pro-
duktionsanläggningar i USA, Estland, Kina,
Brasilien, Rumänien och Mexiko.
Ericsson kräver av sina leverantörer att
de följer de principer som fastslås i Ericssons
uppförandekod för affärspartners. Detta
verkställs genom avtal, regelbundna riskbe-
dömningar, revision och relaterade åtgärder.
Uppförandekoden sätter höga standarder
inom miljöledning, mänskliga rättigheter och
arbetstagarrättigheter, arbetsmiljö, affärs-
etik och antikorruption som grundstenar i
Ericssons ansvarsfulla företagande.
Affärspartners måste ha ett miljölednings-
system på plats och ha kännedom om och
följa gällande miljölagstiftning, tillstånd och
rapporteringskrav. Om kraven i uppförande-
koden är striktare än lokala standarder och
lagar ska kraven i uppförandekoden gälla.
21
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ericsson arbetar för att minska miljöpåver-
kan och utsläpp i leverantörskedjan och har
satt som mål att 350 leverantörer med höga
utsläpp och strategiskt viktiga leverantörer
ska sätta upp mål för utsläppsminskningar i
linje med Parisavtalets mål att begränsa den
globala uppvärmningen till 1,5 C.
Hållbarhet och ansvarsfullt
företagande
Hållbarhet och ansvarsfullt företagande
utgör integrerade delar av Ericssons strategi
och företagskultur. De genomsyrar hela verk-
samheten med syfte att driva verksamhets-
omvandlingen och skapa värde för Bolagets
kunder och andra intressenter.
Ericsson har åtagit sig att skapa positiv
påverkan samt att minska riskerna för Bola-
get och dess intressenter genom sin verksam-
het och värdekedja med sin teknik, sina lös-
ningar och medarbetarnas expertis.
Ericsson strävar efter att minimera negativ
påverkan från den egna verksamheten och
hela värdekedjan genom att ständigt försöka
förbättra produkternas miljö- och energi-
prestanda, tillbörlig aktsamhet i fråga om
mänskliga rättigheter samt behålla fokus på
arbetsmiljön för alla som arbetar för Bolaget.
En rapport om hållbarhet och ansvarsfullt
företagande lämnas som en separat rapport,
bifogad till årsredovisningen i enlighet med
den äldre lydelsen av Årsredovisningslagen
(SFS 1995:1554, 6 kap., paragraf 10 och 11)
som gällde före den 1 juli 2024.
Juridiska tvister som involverar
statliga myndigheter
I februari 2022 informerade Ericsson offent-
ligt att en intern utredning från 2019 omfat-
tade en granskning av Ericssons anställda,
återförsäljare och leverantörer i Irak under
perioden mellan 2011 och 2019. Utre-
darna kunde inte fastslå de slutgiltiga mot-
tagarna av några betalningar eller visa att
någon Ericssonanställd var direkt involve-
rad i finansiering av terroristorganisationer.
Bolagets interna utredning från 2019 drog
inte slutsatsen att Ericsson gjort eller var
ansvariga för någon betalning till någon
terroristorganisation.
Bolaget fortsätter att fullt ut samarbeta
med United States Department of Justice i
dess utredning av de frågor som diskuterades
i den interna Irakutredningen från 2019 och i
relaterade frågor som rör jurisdiktioner, bland
annat Irak. Bolaget tillhandahåller ytterli-
gare dokument och annan information som
fortsätter att efterfrågas av United States
Department of Justice. Eftersom ytterligare
information fortsätter att identifieras och
utvärderas i fortsatt samarbete med United
States Department of Justice i den pågående
utredningen, förväntas det inte dras några
definitiva slutsatser om resultatet förrän
utredningen är avslutad. Omfattningen och
varaktigheten av den utredningen fortsätter
att vara oviss.
Som en del av sitt försvar mot att Ericsson
2013 stämt det indiska mobiltelefonbolaget
Micromax i Delhi High Court för patentin-
trång (en tvist som nu förlikats), lämnade
Micromax in en stämning till Indiens konkur-
rensmyndighet, Competition Commission
of India. Competition Commission of India
hänsköt ärendet till sin utredningsavdelning,
Director General’s Office, för en fördjupad
undersökning. Competition Commission
of India inledde liknande undersökningar
mot Ericsson i januari 2014 på grundval av
krav från Intex Technologies (India) Limi-
ted och 2015 på grundval av ett nu förlikat
krav från iBall. Ericsson har vid Delhi High
Court ifrågasatt Competition Commission
of Indias behörighet att hantera dessa ären-
den. Den 13 juli 2023 fann Division Bench
i Delhi High Court att i denna instans hade
Competition Commission of India ingen rätt
att genomföra de pågående utredningarna
mot Ericsson. Competition Commission of
India har överklagat detta till Indiens
högsta domstol.
I april 2019 informerades Ericsson av
kinesiska State Administration for Market
Regulations Anti-monopoly Bureau (SAMR)
att myndigheten inlett en undersökning av
Ericssons licensering av patent i Kina. Ericsson
samarbetar i undersökningen, som fortfa-
rande befinner sig i en fas av fastställande av
fakta. Framöver väntar en fortsatt utredning
av fakta och möten med SAMR för att under-
lätta myndighetens bedömning och slutsatser.
I händelse av SAMR konstaterar brister har
myndigheten befogenhet att besluta om bete-
endemässiga och finansiella sanktioner.
Juridiska tvister som inte
involverar statliga myndigheter
I augusti 2022 lämnades en civilrättslig
stämning in i United States District Court for
the District of Columbia mot Telefonaktiebo-
laget LM Ericsson och Ericsson Inc. (tillsam-
mans ”Ericssons svaranden”). Stämningen
lämnades in av anställda hos USA:s militär,
anställda hos underleverantörer till reger-
ingen i USA och andra civila som dödats eller
skadats i terroristangrepp i Irak, Afghanis-
tan och Syrien från 2005 till 2021, samt av
deras familjemedlemmar. Stämningen ställer
krav på Ericssons svaranden enligt U.S. Anti-
Terrorism Act och innefattar påståenden om
att Ericssons svaranden gjort betalningar
som i ett sista led har hjälpt de terroristor-
ganisationer som utförde, planerade eller
godkände angreppen. I november 2022
lämnade Ericssons svaranden in ett yrkande
om att stämningen skulle avvisas. Den 20
december 2022 lämnade kärandena in en
kompletterande ansökan som lade till ytterli-
gare kärandeparter, inklusive en kärandepart
som åsamkats skada i Turkiet, samt även
Ericsson AB (tillsammans med Ericssons sva-
randen, ”Ericssons företagssvaranden”), VD
Börje Ekholm och en före detta företrädare
för Ericsson (som inte har blivit delgiven)
som svarandeparter. Vidare gjordes gällande
ytterligare påståenden och yrkanden. I mars
2023 framställde Ericssons företagssva-
randen och Börje Ekholm nya avvisningsyr-
kanden avseende den ändrade stämnings-
ansökan. I juni 2023 lämnade kärandena in
svarsyttranden över svarandenas avvisnings-
yrkanden och svarandena gav i juli 2023 in
yttranden till stöd för avvisningsyrkandena.
All skriftväxling mellan parterna har läm-
nats in och målet är pågående i domstol. Alla
svaranden kommer fortsätta att försvara sig
kraftfullt i detta ärende.
I februari 2024 lämnades även en andra
civilrättslig stämning för påstådda brott mot
U.S. Anti-Terrorism Act in i United States
District Court for the District of Columbia.
Stämningsansökan lämnades in av samma
advokatbyrå och innehåller väsentligen
samma påståenden och yrkanden som de
som framställdes i den ursprungliga stäm-
ningsansökan om påstådda överträdelser
av U.S. Anti-Terrorism Act som lämnades in
i augusti 2022, och anger samma ”Ericssons
företagssvaranden”, VD Börje Ekholm och
en före detta företrädare för Ericsson som
svarande. Den nya stämningsansökan gavs
in av ytterligare anställda hos USA:s militär,
anställda hos underleverantörer till reger-
ingen i USA och andra civila som dödats eller
skadats i terroristangrepp i Irak, Afghanistan,
Syrien, Turkiet, Niger och Frankrike från 2005
till 2021, samt av deras familjemedlem-
mar. Domstolen har vilandeförklarat målet i
avvaktan på dess avvisningsbeslut avseende
den tidigare inlämnade stämningsansökan.
Svarandena kommer att försvara sig kraftfullt
i detta ärende.
Sedan 4 augusti 2023 har ett antal civil-
rättsliga stämningar mot Telefonaktiebolaget
LM Ericsson lämnats in i Solna tingsrätt. 93
käranden har lämnat in stämningsansök-
ningar, som samordnas och finansieras av
en brittiskbaserad processfinansiär. Käran-
dena utgörs av en grupp utländska fonder
och finansiella institutioner som påstås vara
eller ha varit aktieägare i Bolaget. Deras
skadeståndsanspråk är främst baserade på
påstått otillräcklig informationsgivning avse-
ende innehållet i den interna Irakutredningen
från 2019. Ericsson gav in sitt svaromål den
15 mars 2024. Den 14 februari 2025 före-
lade tingsrätten Ericsson att överlämna den
interna Irakrapporten från 2019 till käran-
denas ombud. Ericsson avser att överklaga
beslutet. Medan handläggningen i sak är
vilandeförklarad i väntan på slutligt avgö-
rande avseende överlämnandet av internrap-
porten har tingsrätten schemalagt en muntlig
förberedelse den 16 oktober 2025. Ericsson
22
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
kommer fortsätta att försvara sig kraftfullt
i detta ärende.
Den 11 oktober 2023 inledde Ericsson
patentintrångsförfaranden mot vissa
Lenovo-bolag (tillsammans ”Lenovo”) i
Eastern District of North Carolina. Under för-
farandet begär Ericsson att få fastställt att
Ericsson har följt sina FRAND-åtaganden
och ETSI:s IPR-policy samt att Lenovo har
gjort intrång i Ericssons patent. Ericsson har
också inlett patentintrångsförfaranden mot
Lenovo vid United States International Trade
Commission och i andra jurisdiktioner (Bra-
silien och Colombia). Lenovo har i gengäld
lämnat in stämningar mot Ericsson vid High
Court of Justice i Storbritannien, vid Unified
Patent Court, vid United States International
Trade Commission samt vid Eastern District
of North Carolina, och har ansökt om en så
kallad anti-suit injunction vid Eastern District
of North Carolina. Eastern District of North
Carolina avslog denna ansökan 14 februari
2024. Efter Lenovos överklagan har detta
beslut upphävts och återförvisats till Eastern
District of North Carolina den 24 oktober
2024. Detta är en global tvist och ytterligare
stämningar och andra rättsliga åtgärder kan
komma att initieras av parterna.
Bolaget förvaltar sin portfölj med imma-
teriella rättigheter aktivt liksom behovet av
tredjepartslicenser och är, från tid till annan,
inom ramen för den löpande verksamheten
inblandad i tvister relaterade till detta som
kärande, svarande eller på annat sätt.
Förutom de tvister som nämnts ovan är
Bolaget, och kan i framtiden komma att bli,
involverat i olika andra juridiska utredningar,
tvister, krav (inklusive krav från tredje part
till Bolaget har skadeslöshetsåtagande för
ansvar för skada på grund av intrång eller
har tillhandahållit garantier till) och rätts-
processer, som en följd av Bolagets normala
affärsverksamhet.
Koncernens struktur
Koncernen består av fler än 200 juridiska
personer, och cirka 100 filialer, med kunder
i cirka 175 länder.
Moderbolaget
Telefonaktiebolaget LM Ericssons (Moder-
bolaget) verksamhet utgörs huvudsakligen
av koncernlednings- och holdingbolagsfunk-
tioner, internbanksverksamhet samt kund-
kredithantering. Per den 31 december 2024
hade Moderbolaget 1 (3) filial.
Finansiell information
Resultatet efter finansiella poster uppgick
till SEK 6,6 (–0,7) miljarder. Under 2024 och
2023 hade Moderbolaget ingen försäljning
till dotterbolagen. Av Moderbolagets totala
inköp av varor och tjänster gjordes 37 %
(31 %) från dotterbolag.
Under året inträffade bland annat
följande större förändringar i Moderbolagets
finansiella ställning:
–
Kort- och långfristiga skulder till dotter-
bolag ökade med SEK 20,2 miljarder till
SEK 67,8 miljarder.
–
Nedskrivningar av investeringar i dotter-
bolag och intresseföretag om SEK 14,0
miljarder, främst relaterat till Vonage.
–
Utdelningar från dotterbolag och
intresseföretag på SEK 18,7 miljarder.
–
Bruttokassan ökade med SEK 23,8
miljarder till SEK 58,7 (34,9) miljarder.
Vid årets slut uppgick fritt eget kapital till
SEK 22,3 (27,6) miljarder och totalt eget
kapital till SEK 70,6 (75,8) miljarder.
Aktieinformation
Per den 31 december 2024 uppgick det
totala antalet aktier till 3 348 251 735, varav
261 755 983 A-aktier (med en röst vardera)
samt 3 086 495 752 B-aktier (med en tion-
dels röst vardera). A- och B-aktier medför
samma rätt till andel i Bolagets tillgångar
och resultat. Moderbolagets största aktie-
ägare per årsskiftet var Investor AB med cirka
24,52 % av rösterna (9,3 % av aktierna), AB
Industrivärden med cirka 15,1 % av rösterna
(2,6 % av aktierna), och AMF Tjänstepension
och AMF Fonder med cirka 5,0 % av rösterna
(2,97 % av aktierna). 2 529 745 egna aktier
tilldelades till anställda eller såldes under
2024, i enlighet med villkoren i programmet
för långsiktig rörlig ersättning för Ericssons
anställda. Kvotvärdet av dessa aktier var SEK
5,00 per aktie, totalt SEK 12,6 miljoner, vilket
motsvarar mindre än 1 % av aktiekapitalet,
och redovisad ersättning för sålda aktier
uppgick till SEK 28,6 miljoner. Innehavet av
egna aktier uppgick den 31 december 2024
till 15 579 561 B-aktier. Kvotvärdet av dessa
aktier är SEK 5,00 per aktie, totalt SEK 77,9
miljoner, och aktierna representerar 0,47 %
av det totala aktiekapitalet. Anskaffnings-
kostnaden uppgår till SEK 78,1 miljoner.
Årsstämman 2024 beslutade att god-
känna överlåtelsen av egna aktier till
anställda och över börs, riktad nyemission om
4,1 miljoner C-aktier samt ett bemyndigande
till styrelsen att besluta om ett förvärvser-
bjudande för det tidigare beslutade LTV-
programmet I 2023 till Ericssons koncern-
ledning och för anställda som klassificeras
som ledande befattningshavare. I enlighet
med bemyndigandet från årsstämman beslu-
tade styrelsen under det andra kvartalet 2024
att återköpa de nyemitterade aktierna, som
sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet
av de återköpta aktierna var SEK 5,00
per aktie, eller totalt SEK 20,5 miljoner, vilket
motsvarar mindre än 0,1 % av det totala
aktiekapitalet. Anskaffningskostnaden
uppgick till SEK 20,7 miljoner.
Förslag till vinstdisposition
Styrelsen föreslår en utdelning på SEK
2,85 (2,70) per aktie och att återstoden av
fritt eget kapital behålles i Moderbolaget.
Utdelningen föreslås betalas ut i två delar,
SEK 1,43 per aktie med 27 mars 2025 som
avstämningsdag för utdelning (betalnings-
datum 1 april 2025) och SEK 1,42 per aktie
med 29 september 2025 som avstämnings-
dag för utdelning (betalningsdatum 2 oktober
2025). För Moderbolagets innehav av egna
B-aktier utgår ingen utdelning.
Styrelsen föreslår att vinsten disponeras
enligt nedan (under antagande att inga egna
aktier innehas på avstämningsdagen):
Belopp att utdelas till
registrerade aktieägare
SEK 9 542 517 445
Belopp att överföra i ny
räkning i Moderbolaget
SEK 12 792 927 405
Totalt fritt eget kapital i
Moderbolaget
SEK 22 335 444 850
Till grund för sitt förslag till utdelning har
styrelsen enligt 18 kap. 4 § i aktiebolagslagen
bedömt Moderbolagets och koncernens
konsolideringsbehov, likviditet, ekonomiska
ställning i övrigt samt förmåga att på sikt
infria sina åtaganden. Per den 31 december
2024 uppgick koncernens soliditet till 31,8 %
(32,8 %) och nettokassan uppgick till SEK
37,8 (7,8) miljarder.
Moderbolagets fria egna kapital skulle
ha varit cirka SEK 1,62 miljarder lägre om
tillgångar och skulder inte värderats till
verkligt värde i enlighet med 4 kap. 14 a §
årsredovisningslagen.
Styrelsen har också tagit hänsyn till
Moderbolagets resultat och ekonomiska
ställning och koncernens ställning i övrigt.
Styrelsen har härvid tagit hänsyn till kända
förhållanden som kan ha betydelse för
Moderbolagets och koncernbolagens
ekonomiska ställning.
Den föreslagna utdelningen begränsar
inte koncernens investeringsförmåga eller
förmåga att anskaffa kapital. Det är styrel-
sens bedömning att den föreslagna utdel-
ningen är försvarlig med hänsyn till de krav
som verksamhetens art, omfattning och risker
ställer på Moderbolagets och koncernens
egna kapital liksom Moderbolagets och kon-
cernens konsolideringsbehov, likviditet och
ställning i övrigt, i beaktande av kommande
års affärsplaner och ekonomiska utveckling.
23
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare godkända av årsstämman 2023
Inledning
Dessa riktlinjer för ersättning till ledande
befattningshavare (”
Riktlinjerna
”) omfattar
koncernledningen för Telefonaktiebolaget LM
Ericsson (”
Bolaget
” eller ”
Ericsson
”), inklusive
verkställande direktören och koncernche-
fen (”
VD
och
koncernchef
”) (“
koncernled-
ningen
”). Riktlinjerna ska tillämpas på ersätt-
ningar som avtalas, och förändringar som görs
i redan avtalade ersättningar, efter det att
Riktlinjerna antagits av årsstämman. Avsikten
är att Riktlinjerna ska gälla i fyra år fram till
årsstämman 2027. Beträffande anställnings-
förhållanden utanför Sverige, får vederbörliga
anpassningar ske för att följa tvingande lokala
regler eller etablerad lokal praxis. I sådana
fall ska Riktlinjernas övergripande ändamål
tillgodoses i största möjliga utsträckning. Rikt-
linjerna omfattar inte ersättning beslutad av
bolagsstämma, exempelvis långsiktiga rörliga
ersättningsprogram (”
LTV
”).
Målsättning
Riktlinjerna syftar till att säkerställa att
ersättningarna är förenliga med Bolagets
gällande ersättningsfilosofi och ersättnings-
praxis för Bolagets medarbetare, vilka
grundar sig på principer om konkurrenskraft,
jämlikhet, transparens och prestation.
De främsta målen är att:
–
attrahera och behålla kompetenta, presta-
tionsinriktade och motiverade medarbe-
tare som har sådan förmåga, erfarenhet
och färdighet som krävs för att genomföra
Ericssons strategi;
–
uppmuntra beteenden i enlighet med
Ericssons företagskultur och kärnvärden;
–
säkerställa rättvis ersättning genom att
se till att den totala ersättningen är av
lämplig storlek utan att vara för hög och
att grunden för ersättningarna är tydligt
förklarad;
–
erbjuda en totalersättning, bestående
av både fast och rörlig ersättning samt
förmåner som är konkurrenskraftig på de
marknader där Ericsson konkurrerar om
medarbetare; och
–
främja former av rörlig ersättning som
förenar medarbetarna i arbetet mot tyd-
liga och relevanta mål, samt stärker deras
prestationer och möjliggör flexibla ersätt-
ningskostnader för Ericsson.
Riktlinjerna och Bolagets strategi samt
hållbara långsiktiga intressen
En framgångsrik implementering av Bolagets
strategi och hållbara långsiktiga intressen
kräver att Bolaget kan attrahera, behålla och
motivera medarbetare med de rätta egen-
skaperna samt erbjuda konkurrenskraftig
ersättning. Syftet med Riktlinjerna är att
möjliggöra för Bolaget att erbjuda medlem-
marna av koncernledningen attraktiv och
konkurrenskraftig totalersättning. Rörlig
ersättning som omfattas av Riktlinjerna ska
tilldelas enligt specifika fördefinierade och
mätbara affärsmål som härrör från den kort-
och långsiktiga affärsplan som godkänts av
styrelsen. Målen kommer att inkludera finan-
siella mål på koncern-, affärs- och/eller mark-
nadsområdesnivå. Dessutom kommer strate-
giska mål, operativa mål, mål för medarbetar-
nas engagemang, mål för kundnöjdhet, mål
för hållbarhet och ansvarsfullt företagande
eller andra mål för ledande indikatorer att
tillämpas om Kompensationskommittén
anser det lämpligt.
Bolaget har särskilda program för lång-
siktig rörlig ersättning för koncernledningen
som har godkänts av årsstämman. Sådana
beslut omfattas inte av Riktlinjerna. Detal-
jerad information om Ericssons aktuella
ersättningspolicy och hur vi lever upp till vår
policy och våra Riktlinjer, samt information
om tidigare beslutade långsiktiga rörliga
ersättningsprogram vilka ännu inte har förfal-
lit till betalning, inklusive tillämpliga presta-
tionsvillkor, finns i ersättningsrapporten samt
i not G2, ”Information angående styrelse-
ledamöter och ledande befattningshavare”
och not G3, ”Aktierelaterade ersättningar”
i årsredovisningen.
Hantering av ersättningar till
koncernledningen
Styrelsen har inrättat en Kompensationskom-
mitté (”
Kommittén
”) som hanterar ersätt-
ningspolicy, ersättningsprinciper och ärenden
som rör ersättning till koncernledningen. Sty-
relsen har gett Kommittén mandat att besluta
om och hantera vissa ärenden inom specifika
områden. Kommittén kan även i enskilda fall
bemyndigas av styrelsen att avgöra specifika
ärenden.
Kommittén har mandat att granska och
förbereda ärenden, för beslut av styrelsen,
som rör löner och andra ersättningar till VD
och koncernchef. Dessutom har Kommit-
tén i uppgift att minst en gång vart fjärde år
förbereda, för beslut av styrelsen, förslag till
årsstämman om riktlinjer för ersättning till
ledande befattningshavare, liksom förslag
om långsiktiga rörliga ersättningsprogram
och liknande aktierelaterade ersättningar.
Kommittén har mandat att besluta om
löner och andra ersättningar till övriga med-
lemmar av koncernledningen, förutom VD
och koncernchef, inklusive mål för kortsiktig
rörlig ersättning (”
STV
”) samt utbetalning
av STV baserat på prestation och uppnådda
resultat.
För att fullgöra sina skyldigheter tar
Kommittén hänsyn till ersättningstrender,
regeländringar, informationsgivningskrav
och den allmänna globala ersättningsmil-
jön för ledande befattningshavare. Innan
Kommittén förbereder rekommendationer
för lönejusteringar för VD och koncernchef
för styrelsens beslut, eller godkänner löne-
justeringar för övriga medlemmar i koncern-
ledningen, granskar Kommittén lönedata,
Bolagets resultat och individuella prestatio-
ner. Berörd anställd är inte närvarande vid
Kommitténs möten när frågor som rör deras
egen ersättning diskuteras. På samma sätt
är VD och koncernchef inte närvarande vid
styrelsemöten när frågor som rör VD och
koncernchefens egen ersättning diskuteras.
Kommittén får utse oberoende expertrådgi-
vare för att bistå och ge råd i dess arbete.
Ordföranden i Kommittén och styrelseord-
föranden arbetar tillsammans med Ericssons
avdelning för Investor Relations för att säker-
ställa goda och kontinuerliga kontakter i
lämplig omfattning med aktieägarna i frågor
som rör ersättning till koncernledningen.
Översikt över ersättningspaketet
som omfattas av Riktlinjerna
För koncernledningen kan ersättningspaketet
innefatta fast lön, kort- och långsiktig rörlig
ersättning (STV och LTV), pension och andra
förmåner.
Nedan beskrivs de huvudsakliga kompo-
nenterna för ersättning till koncernledningen
som regleras av Riktlinjerna, inklusive infor-
mation om varför de tillämpas, hur de fung-
erar, tilldelningsnivåer och relaterade resul-
tatmått. Dessutom har årsstämman beslutat
att införa LTV för medlemmar i koncernled-
ningen, och kan även i framtiden besluta om
sådana program. Befintliga aktiebaserade
LTV-program som fastställts av årsstämman
har utformats för att skapa långsiktiga inci-
tament för medlemmar i koncernledningen
och för att stimulera Bolagets utveckling och
därigenom skapa långsiktigt värde. Målsätt-
ningen är att attrahera, behålla och motivera
ledande befattningshavare på en konkur-
rensutsatt marknad genom prestationsbase-
rade och aktierelaterade incitament samt att
uppmuntra uppbyggnaden av ett betydande
aktieinnehav, för att skapa ett gemensamt
ägarintresse mellan koncernledningen och
aktieägarna. Intjänandeperioden är tre år
för de befintliga aktiebaserade LTV-pro-
grammen som beslutats av aktieägarna och
intjänande kräver uppfyllande av fastställda
prestationsvillkor. LTV är en viktig del av
ersättningen till koncernledningen, men pro-
grammen omfattas inte av Riktlinjerna i och
med att de beslutas separat av årsstämman.
24
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Komponent och syfte
Beskrivning
Fast lön
Fast ersättning, utbetalad vid fastställda tidpunkter.
Syfte:
– att attrahera och behålla det ledarskap som
behövs för att implementera Ericssons strategi
– att betala ut en del av den årliga ersättningen
på ett förutsebart sätt
Löner ska fastställas med hänsyn till:
– Ericssons övergripande affärsresultat
– affärsresultat för den enhet som individen leder
– individens prestation från år till år
– externa ekonomiska förhållanden
– befattningens omfattning och komplexitet
– extern marknadsdata
– lön och villkor för övriga anställda baserade på orter som anses vara relevanta för rollen
Vid beslut om fast lön ska påverkan på den totala ersättningen, inklusive pensioner och tillhörande kostnader, beaktas.
Kortsiktig rörlig ersättning (STV)
STV är en rörlig ersättningsplan som ska mätas
mot mål som härrör från affärsplanen och betalas
ut under ett år.
Syfte:
– att ge medlemmarna av koncernledningen
gemensamma, tydliga och relevanta mål,
som sammanfaller med Ericssons strategi
och hållbara långsiktiga intressen
– att erbjuda en individuell intjäningsmöjlighet
kopplad till prestation till en flexibel kostnad
för Bolaget
Utbetalningar av STV ska ske i form av årlig kontant ersättning efter att Kommittén och i tillämpliga fall styrel-
sen har granskat och godkänt utfallet av de resultatmål som normalt fastställs i början av året för varje medlem av
koncernledningen.
Målnivån för utbetalning under ett räkenskapsår får vara upp till 150 % av medarbetarens årliga fasta lön. Utbetalningen
ska normalt fastställas i linje med marknadspraxis i anställningslandet. Maximal utbetalning ska vara upp till två gånger
målnivån (dvs. inte mer än 300 % av den årliga fasta lönen). Eventuell befintlig möjlighet till långsiktig rörlig ersättning
beaktas när målnivå för STV fastställs (och vice versa).
STV ska baseras på mått som är kopplade till den årliga affärsplanen och till Ericssons långsiktiga strategi och hållbar-
het. Måtten kommer att kan omfatta finansiella mål på koncern-, affärsområdes- och/eller marknadsområdesnivå (för
relevanta medlemmar av koncernledningen). Andra möjliga mått kan omfatta strategiska mål, operativa mål, mål för
medarbetarnas engagemang, mål för kundnöjdhet, mål för hållbarhet och ansvarsfullt företagande eller andra ledande
indikatorer.
I slutet av resultatperioden för varje STV-cykel ska styrelsen och Kommittén utvärdera resultaten i relation till måtten och
fastställa utfallet, i tillämpliga fall på grundval av den finansiella information som offentliggjorts av Bolaget avseende
finansiella mål.
Styrelsen och Kommittén förbehåller sig rätten att:
– när som helst, revidera ett eller flera STV-mål
– retroaktivt justera STV-målen vid extraordinära omständigheter
– minska eller helt ställa in STV i det fall Ericsson drabbas av allvarliga ekonomiska svårigheter, till exempel i ett
läge där ingen utdelning betalas
– justera STV om resultaten för STV-målen inte är en korrekt återspegling av affärsresultatet
– minska eller helt ställa in STV för enskilda medarbetare vars prestationsutvärdering är under acceptabel nivå
eller som är föremål för en pågående prestationsutvärdering
Styrelsen och Kommittén ska ha diskretionär rätt att:
– helt eller delvis ställa in en persons rätt till utbetalning av STV om personen har agerat på ett sätt som bryter mot
Ericssons affärsetiska kod
– helt eller delvis återkräva utbetald STV om personen har agerat på ett sätt som bryter mot Ericssons affärsetiska kod
– återkräva STV som utbetalats till personen på felaktiga grunder, såsom rättelse av finansiella resultat på grund av
inkorrekt finansiell rapportering eller oförenlighet med finansiella rapporteringskrav.
Pension
Premier som betalas till en pensionsfond.
Syfte:
– att attrahera och behålla det ledarskap som
behövs för att implementera Ericssons strategi
– att underlätta planering för pension genom att
erbjuda konkurrenskraftiga pensionslösningar
som är i linje med lokal marknadspraxis
Pensionsplanen ska vara utformad i enlighet med konkurrenskraftig praxis i den aktuella medarbetarens hemland
och kan innehålla olika tilläggsplaner som kompletterar det nationella socialförsäkringssystemet.
Pensionsplanerna ska vara avgiftsbestämda, såvida inte den aktuella medarbetaren omfattas av en förmånsbestämd
pensionsplan enligt tvingande bestämmelser i eller kollektivavtal eller lokala regler.
För medlemmar av koncernledningen i Sverige:
– pensionsförmåner ska vara avgiftsbestämda förutom där lag eller kollektivavtal föreskriver förmånsbestämd pension.
Pensionsgrundande lön utgörs av fast lön och, där så krävs enligt lag eller kollektivavtal, eventuell rörlig lön.
– en kompletterande pensionspremie kan betalas med maximalt 35 % av den del av den fasta lönen som överstiger
eventuella beloppsgränser i kollektiva pensionsplaner, om inte en högre procentsats föreskrivs enligt lag eller
kollektivavtal.
– den kompletterande pensionspremien kan, som alternativ till pensionspremien, bytas mot en kontant betalning
under förutsättning att det görs på ett för Bolaget kostnadsneutralt sätt.
Medlemmar av koncernledningen som är anställda i andra länder än Sverige kan omfattas av lokala, konkurrenskraftiga
pensionsplaner i sina respektive hemländer i linje med vad som erbjuds andra anställda i samma länder.
Under vissa särskilda omständigheter, där medarbetare inte kan ta del av lokala pensionsplaner i anställningsland kan:
– kontant betalning som motsvarar pensionen tillhandahållas som beskattningsbar förmån, eller
– premier betalas till en internationell pensionsfond för medarbetarens räkning på kostnadsneutral basis
I samtliga fall ska de årliga pensionspremierna uppgå till högst 70 % av den årliga fasta lönen.
Övriga förmåner
Ytterligare former av direkt eller indirekt ersättning,
som betalas ut årligen och som inte räknas som
fast lön, kort- eller långsiktig rörlig ersättning eller
pension.
Syfte:
– att attrahera och behålla det ledarskap som
behövs för att implementera Ericssons strategi,
– att betala ut en del av den årliga ersättningen
på ett förutsebart sätt.
Förmåner ska fastställas i linje med konkurrenskraftig praxis i medarbetarens anställningsland och återspegla vad
som erbjuds andra ledande befattningshavare i samma land, vilket kan utvecklas från år till år.
Förmåner kan till exempel inkludera företagstelefon, företagsbil, friskvård, sjuk- och andra försäkringsförmåner,
skattesupport, resor, företagsgåvor och ersättningar för internationell omplacering och/eller utlandspendling som
krävs för att kunna uppfylla rollen.
Förmånsnivåer ska fastställas i linje med konkurrenskraftig marknadspraxis och återspegla vad som erbjuds andra
ledande befattningshavare i den medarbetarens anställningsland.
Förmånsnivån kan variera från år till år beroende på vilka kostnader förmånerna medför för Bolaget.
Övriga förmåner ska uppgå till högst 10 % av den årliga fasta lönen för medlemmar av koncernledningen i Sverige.
Ytterligare förmåner och ersättningar till medlemmar av koncernledningen som pendlar till Sverige eller är på långtids-
uppdrag (long-term assignment, ”
LTA
”) i ett annat land än det ursprungliga landet för anställning ska fastställas
i linje med Bolagets policy för internationell rörlighet. Sådana förmåner kan inkludera, men är inte begränsade till,
pendlings- eller flyttkostnader, ökade levnadskostnader, boendekostnader, hemresor, utbildningsbidrag och skatte-
samt socialförsäkringsstöd
25
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Beaktande av ersättning till
Bolagets medarbetare
För att säkerställa konsekvent tillämpning
har styrelsen och Kommittén, vid beredning
av Riktlinjerna, beaktat totalersättning samt
anställningsvillkor för Bolagets medarbetare,
genom att granska hur Ericssons ersättnings-
policy tillämpas för Bolagets vidare krets av
medarbetare.
Det finns en tydlig koppling mellan ersätt-
ningskomponenterna för medlemmarna av
koncernledningen och Bolagets medarbetare
vad gäller tillämpningen av ersättningspo-
licyn samt de metoder som används för att
fastställa fasta löner, kort- och långsiktig
rörlig ersättning, pensioner och förmåner.
Dessa metoder ska tillämpas på ett brett och
konsekvent sätt inom hela Bolaget. Målen för
kortsiktig rörlig ersättning är likvärdiga och
resultatmåtten för långsiktiga rörliga ersätt-
ningsprogram är desamma för medlemmarna
av koncernledningen och andra kvalificerade
medarbetare i Bolaget. Den del av ersätt-
ningen som är kopplad till resultat är dock
vanligtvis högre för koncernledningen i linje
med marknadspraxis och de högre nivåerna
för totalersättning som förekommer på
sådan nivå.
Anställningsavtal och uppsägning
av anställning
Medlemmarna av koncernledningen har fasta
tillsvidareanställningar. Den ömsesidiga upp-
sägningstiden får vara högst tolv månader.
Vid uppsägning från medarbetarens sida
finns ingen rätt till avgångsvederlag.
Oavsett omständigheterna får den fasta
lönen under uppsägningstiden plus eventuellt
avgångsvederlag sammantaget inte över-
stiga ett belopp motsvarande 24 månaders
fast lön för medarbetaren, om inte andra
bestämmelser följer av nationell lagstiftning
eller kollektivavtal.
Medarbetaren kan ges rätt till avgångs-
vederlag fram till den överenskomna pen-
sionsåldern eller, om ingen överenskommelse
om pensionsålder finns, fram till den månad
då medarbetaren fyller 65 år. I fall där med-
arbetaren har rätt till avgångsvederlag från
och med ett datum som infaller mindre än
tolv månader före pensioneringen räknas
avgångsvederlaget ned proportionellt mot
den återstående tiden och beräknas endast
för perioden mellan datumet då anställ-
ningen upphör (dvs. slutet av uppsägnings-
tiden) och pensioneringsdagen.
Avgångsvederlaget ska sänkas med mot-
svarande 50% av den ersättning eller mot-
svarande kompensation som medarbetaren
får, eller har fått rätt till, från en annan arbets-
givare eller för eget eller annat arbete under
den period som medarbetaren får avgångs-
vederlag utbetalt från Bolaget.
Bolaget har rätt att säga upp ett anställ-
ningsavtal med omedelbar verkan utan
föregående meddelande och utan rätt till
avgångsvederlag, om medarbetaren begår
allvarliga överträdelser av sina skyldigheter
gentemot Bolaget.
Vanligtvis avgörs tvister med anledning
av ledande befattningshavares anställnings-
avtal eller andra avtal som rör anställningen
eller förfarandet genom vilka avtalen ingåtts,
tolkats eller tillämpats, liksom andra tvister
om förhållanden som har sin grund i avta-
len, genom skiljeförfarande med tre skilje-
män enligt Stockholms Handelskammares
Skiljedomsinstituts regler. Oavsett utfallet av
sådant skiljeförfarande kan Bolaget, inom
ramen för rättsförhållandet mellan parterna,
stå för skiljemännens avgifter och kostnader
samt för Bolagets processkostnader (inklu-
sive advokatarvoden), förutom i de fall då
skiljeförfarandet inletts av medarbetaren
utan skälig grund.
Rekryteringspolicy för nya medlemmar
av koncernledningen
När ersättningen till en ny medlem av
koncernledningen ska fastställas ska styrel-
sen och Kommittén beakta alla relevanta fak-
torer för att säkerställa att ersättningen utfor-
mas i linje med Bolagets och aktieägarnas
bästa intressen. Sådana faktorer inkluderar:
–
vilken befattning som avses,
–
kandidatens kompetens, erfarenhet och
förmågor,
–
nivå och typ av ersättning hos tidigare
arbetsgivare,
–
vilket geografiskt område som kandidaten
rekryteras från och huruvida ersättning för
flytt behövs,
–
kandidatens personliga omständigheter,
–
aktuell lönepraxis på marknaden,
–
interna relativa faktorer.
Ytterligare överenskommelser
I undantagsfall kan ytterligare överenskom-
melser träffas när det bedöms vara lämpligt
och nödvändigt för att rekrytera eller behålla
en viss medarbetare. Sådana överenskom-
melser kan gälla kortsiktig eller långsiktig
rörlig ersättning eller fast lön, och överens-
kommelserna kan förnyas. Varje överenskom-
melse ska dock vara tidsbegränsad samt inte
överstiga en tidsperiod om 36 månader och
ett belopp som är dubbelt så högt som den
årliga fasta lönen som medarbetaren hade
fått om ingen ytterligare överenskommelse
hade träffats. Dessutom kan andra mått och
mål tillämpas för rörlig ersättning till den nya
medarbetaren under det första året, om det
bedöms vara lämpligt.
I enskilda fall kan styrelsen eller Kommit-
tén, även besluta om utbetalning av ersätt-
ning som kompenserar för eventuell förverkad
ersättning från en tidigare arbetsgivare i och
med rekryteringen av den nya medarbetaren.
Styrelsen och Kommittén avgör i enskilda fall
om hela eller en del av den förverkade ersätt-
ningen, inklusive förverkad rörlig ersättning,
ska ersättas. Om förverkad rörlig ersättning
ska ersättas beaktas relevanta faktorer, inklu-
sive den rörliga ersättningens utformning
(kontanta medel eller aktier), aktuella presta-
tionsvillkor samt när den rörliga ersättningen
skulle ha intjänats eller betalats ut. Vanligtvis
ersätts förverkad ersättning med jämförbar
ersättning.
Om en intern kandidat befordras till kon-
cernledningen kan det innebära att vissa
tidigare gällande villkor fortsätter att gälla,
inklusive pensions- och förmånsrättigheter
och eventuella utestående tilldelningar av
rörlig ersättning. Om en medlem av koncern-
ledningen utses som följd av samgående med
eller förvärv av ett annat bolag kan tidigare
gällande villkor också tillämpas i upp till högst
36 månader.
Styrelsens diskretion
På rekommendation från Kommittén kan
styrelsen, vid extraordinära omständigheter,
besluta om att tillfälligt helt eller delvis avvika
från Riktlinjerna, exempelvis:
–
när ny VD och koncernchef tillsätts,
–
vid betydande förändringar i Bolagets
struktur, organisation, ägarstruktur eller
verksamhet (till exempel bud, förvärv,
fusion, fission osv) som kan kräva juste-
ringar av STV och LTV eller andra kompo-
nenter för att säkerställa kontinuitet i
koncernledningen, och
–
under andra omständigheter, förutsatt att
avvikelser krävs för att främja Bolagets
långsiktiga intressen och hållbarhet eller
för att säkerställa Bolagets ekonomiska
bärkraft.
Kommittén ansvarar för att förbereda ärenden
för beslut i styrelsen, vilket innefattar ärenden
som rör avvikelser från Riktlinjerna. Sådana
avvikelser presenteras i ersättningsrapporten
för det aktuella året.
26
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Händelser efter räkenskapsårets
utgång
Ericsson utser Charlotte Levert till
personaldirektör
Den 5 februari 2025 meddelade Ericsson
att Charlotte Levert utsetts till ny personal-
direktör, Senior Vice President, och chef för
koncernfunktionen People. Charlotte Levert
som för närvarande är Vice President och
personalchef för affärsområdet Cloud and
Software Services ersätter MajBritt Arfert,
som i oktober 2024 meddelade att hon läm-
nar Ericsson. Charlotte Levert tillträdde sin
nya tjänst den 10 februari och är baserad
i Sverige.
Ericsson meddelar förändringar i
koncernledningen och i strukturen
för marknadsområdena
Den 25 februari 2025, meddelar Ericsson
förändringar i koncernledningen och den
globala operativa strukturen genom att
organisera marknadsområdena på ett mer
effektivt sätt. Per Narvinger utses till Execu-
tive Vice President och chef för affärsområdet
Networks. Jenny Lindqvist utses till chef för
affärsområdet Cloud Software and Services.
Fredrik Jejdling lämnar sin tjänst som chef för
affärsområde Networks 15 mars 2025 och
kvarstår som senior rådgivare i företaget fram
till 30 juni 2025.
I Ericssons nya operativa struktur kom-
mer två nya marknadsområden att skapas för
att ersätta marknadsområde Nordamerika,
marknadsområde Europa och Latinamerika
och marknadsområde Mellanöstern & Afrika.
Marknadsområde Americas kommer att
ledas av Yossi Cohen och marknadsområde
Europa, Mellanöstern & Afrika kommer att
ledas av Patrick Johansson.
27
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Vår revisionsberättelse har avlämnats den 26 februari 2025
Deloitte AB
Thomas Strömberg
Auktoriserad revisor
Styrelsens försäkran
Styrelsen och verkställande direktören intygar
att koncernens bokslut har upprättats i
enlighet med de internationella redovisnings-
standarderna IFRS såsom de har fastställts
av IASB och antagits av EU, och ger en rät-
tvisande bild av koncernens ekonomiska
ställning och resultat. Moderbolagets
redovisning har upprättats i enlighet med
god redovisningssed i Sverige och ger en rät-
tvisande bild av Moderbolagets ekonomiska
ställning och resultat. Förvaltningsberät-
telsen för koncernen och Moderbolaget ger
en rättvisande beskrivning av utvecklingen
för koncernens och Moderbolagets verksam-
het, ekonomiska ställning och resultat, och
tar upp väsentliga risker och osäkerhets-
faktorer som rör Moderbolaget och bolagen
inom koncernen.
Stockholm, 26 februari 2025
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org. nr. 556016-0680
Jan Carlson
Styrelseordförande
Jacob Wallenberg
Vice styrelseordförande
Jon Fredrik Baksaas
Styrelseledamot
Börje Ekholm
VD och koncernchef
och styrelseledamot
Eric A. Elzvik
Styrelseledamot
Kristin S. Rinne
Styrelseledamot
Jonas Synnergren
Styrelseledamot
Christy Wyatt
Styrelseledamot
Karl Åberg
Styrelseledamot
Ulf Rosberg
Styrelseledamot
Annika Salomonsson
Styrelseledamot
Kjell-Åke Soting
Styrelseledamot
28
Ericsson 2024
Förvaltningsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
E
Koncernstruktur
53
E1
Eget kapital
53
E2
Företagsförvärv/avyttringar
54
E3
Intresseföretag
55
F
Finansiella instrument
56
F1
Finansiell riskhantering
56
F2
Finansiella intäkter och kostnader
61
F3
Finansiella tillgångar, långfristiga
61
F4
Räntebärande skulder
62
G
Personalrelaterat
63
G1
Ersättning efter avslutad
anställning
63
G2
Information angående
styrelsemedlemmar och
ledande befattningshavare
67
G3
Aktierelaterade ersättningar
69
G4
Information om anställda
74
H
Övrigt
75
H1
Skatter
75
H2
Resultat per aktie
76
H3
Kassaflödesanalys
77
H4
Transaktioner med närstående
77
H5
Ersättning till revisorer
78
H6
Händelser efter räkenskapsårets utgång
78
Noter till koncernens finansiella rapporter
A
Grund för rapporternas upprättande
34
A1
Väsentliga redovisningsprinciper
34
A2
Bedömningar och viktiga uppskattningar för
redovisningsändamål
40
B
Affärsverksamhet
42
B1
Segmentsinformation
42
B2
Nettoomsättning
45
B3
Kostnader per kostnadsslag
45
B4
Övriga rörelseintäkter och
rörelsekostnader
45
B5
Varulager
45
B6
Balansposter relaterade till
kundkontrakt
46
B7
Övriga kortfristiga fordringar
46
B8
Leverantörsskulder
46
B9
Övriga kortfristiga skulder
46
C
Långfristiga tillgångar
47
C1
Immateriella tillgångar
47
C2
Materiella anläggningstillgångar
49
C3
Leasing
50
D
Åtaganden
51
D1
Avsättningar
51
D2
Eventualförpliktelser
52
D3
Ställda säkerheter
52
D4
Kontraktsenliga åtaganden
52
Koncernens finansiella rapporter och noter
Koncernens finansiella rapporter
Koncernens resultaträkning
30
Koncernens rapport över totalresultat
30
Koncernens balansräkning
31
Kassaflödesanalys för koncernen
32
Sammanställning över förändring av eget kapital
i koncernen
33
29
Ericsson 2024
Koncernens ﬁnansiella rapporter och noter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Koncernens resultaträkning
Januari–december, MSEK
Not
2024
2023
2022
Nettoomsättning
B1, B2
247 880
263 351
271 546
Kostnader för sålda varor och tjänster
–138 515
–161 749
–158 251
Bruttoresultat
109 365
101 602
113 295
Forsknings- och utvecklingskostnader
–53 514
–50 664
–47 298
Försäljnings- och administrationskostnader
C1
–51 657
–39 255
–35 692
Nedskrivningar av kundfordringar
F1
–265
–268
–40
Rörelseomkostnader
–105 436
–90 187
–83 030
Övriga rörelseintäkter
B4
3 229
994
1 231
Övriga rörelsekostnader
B4
–2 599
–32 859
–4 493
Resultat från andelar i intresseföretag
B1, E3
–246
124
17
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT)
B1
4 313
–20 326
27 020
Finansiella intäkter
F2
2 734
2 145
778
Finansiella kostnader
F2
–4 103
–4 118
–1 930
Valutaeffekter vinster/förluster, netto
F2
–355
–1 020
–1 259
Resultat efter finansiella poster
2 589
–23 319
24 609
Inkomstskatt
H1
–2 215
–2 785
–5 497
Årets resultat
374
–26 104
19 112
Årets resultat hänförligt till:
Moderbolagets aktieägare
20
–26 446
18 724
Innehav utan bestämmande inflytande
354
342
388
Övrig information
Medelantal aktier före utspädning (miljoner)
H2
3 332
3 330
3 330
Resultat per aktie hänförligt till Moderbolagets aktieägare, före utspädning (SEK)
H2
0,01
–7,94
5,62
Resultat per aktie hänförligt till Moderbolagets aktieägare, efter utspädning (SEK)
H2
0,01
–7,94
5,62
Koncernens rapport över totalresultat
Januari–december, MSEK
2024
2023
2022
Årets resultat
374
–26 104
19 112
Övrigt totalresultat för perioden
Poster som inte kan omklassificeras till resultaträkningen
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner
877
905
10 669
Omvärdering av kreditrisk för upplåning
–567
–667
1 030
Kassaflödessäkringar
Vinster/förluster redovisade under perioden
–
–
3 703
Omföring till goodwill
–
–
–3 677
Skatt på poster som inte kan omföras till resultaträkningen
–28
–114
–3 067
Poster som har eller kan komma att omklassificeras till resultaträkningen
Kassaflödessäkringar
Vinster/förluster redovisade under perioden
–3 892
754
–701
Omklassificering till resultaträkningen
725
1 090
280
Omräkningsdifferenser
Förändringar i omräkningsdifferenser
6 461
–2 375
7 130
Omklassificering till resultaträkningen
73
59
–85
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag
40
–10
49
Skatt på poster som har eller kan komma att omklassificeras till resultaträkningen
652
–380
87
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
4 341
–738
15 418
Totalresultat för perioden
4 715
–26 842
34 530
Totalresultat hänförligt till:
Moderbolagets aktieägare
4 515
–27 233
34 274
Innehav utan bestämmande inflytande
200
391
256
Koncernens finansiella rapporter
30
Ericsson 2024
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Koncernens balansräkning
MSEK
Not
31 dec
2024
31 dec
2023
Tillgångar
Långfristiga tillgångar
Immateriella tillgångar
C1
Balanserade utvecklingskostnader
4 593
4 678
Goodwill
56 077
52 944
Kundrelationer, produkträttigheter och övriga immateriella tillgångar
7 954
22 667
Materiella anläggningstillgångar
C2
10 545
12 195
Nyttjanderätter
C3
6 487
6 320
Finansiella tillgångar
Kapitalandelar i intresseföretag
E3
1 179
1 150
Övriga investeringar i aktier och andelar
F3
2 029
2 091
Långfristig kundfinansiering
B6, F1
190
1 347
Långfristiga räntebärande placeringar
F1, F3
19 440
9 931
Övriga långfristiga finansiella tillgångar
F3
5 161
6 350
Uppskjutna skattefordringar
H1
24 412
22 375
138 067
142 048
Kortfristiga tillgångar
Varulager
B5
27 125
36 073
Kontraktstillgångar
B6, F1
6 924
7 999
Kundfordringar
B6, F1
44 151
42 215
Kortfristig kundfinansiering
B6, F1
4 332
5 570
Aktuella skattefordringar
6 083
6 395
Övriga kortfristiga fordringar
B7
9 261
11 962
Kortfristiga räntebärande placeringar
F1
12 546
9 584
Kassa och likvida medel
H3
43 885
35 190
154 307
154 988
Summa tillgångar
292 374
297 036
Eget kapital och skulder
Eget kapital
Aktiekapital
E1
16 743
16 722
Tillskjutet kapital
E1
24 731
24 731
Omräkningsdifferenser
E1
12 788
6 067
Kassaflödessäkringar
E1
–1 770
745
Omvärdering av upplåning
E1
–503
–53
Balanserade vinstmedel
E1
42 295
50 461
Eget kapital hänförligt till Moderbolagets aktieägare
E1
94 284
98 673
Innehav utan bestämmande inflytande
E1
–1 301
–1 265
92 983
97 408
Långfristiga skulder
Ersättning efter avslutad anställning
G1
24 448
26 229
Långfristiga avsättningar
D1
3 511
4 927
Uppskjutna skatteskulder
H1
1 295
3 880
Långfristig upplåning
F4
31 904
29 218
Långfristiga leasingskulder
C3
5 363
5 220
Övriga långfristiga skulder
996
755
67 517
70 229
Kortfristiga skulder
Kortfristiga avsättningar
D1
8 204
6 779
Kortfristig upplåning
F4
6 137
17 655
Kortfristiga leasingskulder
C3
2 132
2 235
Kontraktsskulder
B6
41 229
34 416
Leverantörsskulder
B8
30 173
27 768
Aktuella skatteskulder
3 322
3 561
Övriga kortfristiga skulder
B9
40 677
36 985
131 874
129 399
Summa eget kapital och skulder
292 374
297 036
31
Ericsson 2024
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Kassaflödesanalys för koncernen
Januari–december, MSEK
Not
2024
2023
2022
Rörelsen
Årets resultat
374
–26 104
19 112
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet
H3
30 617
51 710
17 638
30 991
25 606
36 750
Förändringar i rörelsens nettotillgångar
Varulager
10 208
9 304
–7 740
Kort- och långfristig kundfinansiering
2 755
–1 708
–1 732
Kundfordringar och kontraktstillgångar
2 576
6 333
4 766
Leverantörsskulder
496
–10 037
–1 995
Avsättningar och ersättningar efter avslutad anställning
–53
1 308
2 339
Kontraktsskulder
4 598
–7 088
5 794
Övriga rörelsetillgångar och -skulder, netto
2 237
–10 111
–813
22 817
–11 999
619
Erhållen ränta
1 800
1 218
344
Betald ränta
–3 043
–2 280
–1 250
Betald skatt
–6 304
–5 368
–5 600
Kassaflöde från rörelsen
46 261
7 177
30 863
Investeringsaktiviteter
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
C2
–2 340
–3 297
–4 477
Försäljning av materiella anläggningstillgångar
116
163
249
Förvärv av dotterbolag och verksamheter
H3, E2
–397
–1 515
–51 995
Avyttring av dotterbolag och verksamheter
H3, E2
86
–625
307
Balanserade utvecklingskostnader
C1
–1 300
–2 173
–1 720
Köp av räntebärande placeringar
–19 622
–15 304
–13 582
Försäljning av räntebärande placeringar
11 247
11 739
40 541
Övriga investeringsverksamheter
–3 742
2 299
–3 720
Kassaflöde från investeringsaktiviteter
–15 952
–8 713
–34 397
Finansieringsaktiviteter
Upptagande av lån
F4
3 615
19 728
10 755
Återbetalning av lån
F4
–15 917
–7 884
–16 029
Betald utdelning
–9 233
–9 104
–8 415
Återbetalning av leasingskulder
F4
–2 492
–2 857
–2 593
Övriga finansieringsverksamheter
162
1 124
352
Kassaflöde från finansieringsaktiviteter
–23 865
1 007
–15 930
Omräkningsdifferenser i likvida medel
2 251
–2 630
3 763
Förändring av likvida medel
8 695
–3 159
–15 701
Likvida medel vid årets början
35 190
38 349
54 050
Likvida medel vid årets slut
H3
43 885
35 190
38 349
32
Ericsson 2024
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Sammanställning över förändring av eget kapital i koncernen
MSEK
Aktie-
kapital
Tillskjutet
kapital
Omräk-
nings-
differenser
Kassaflödes-
säkringar
Omvärde-
ring av
upplåning
Balanserade
vinstmedel
Eget kapital
hänförligt
till Moder-
bolagets
aktieägare
Innehav
utan
bestäm-
mande
inflytande
Totalt eget
kapital
2024
1 januari 2024
16 722
24 731
6 067
745
–53
50 461
98 673
–1 265
97 408
Årets resultat
–
–
–
–
–
20
20
354
374
Övrigt totalresultat för perioden, netto
efter skatt
–
–
6 721
–2 515
–450
739
4 495
–154
4 341
Totalresultat för perioden
–
–
6 721
–2 515
–450
759
4 515
200
4 715
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
21
–
–
–
–
–
21
–
21
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–21
–21
–
–21
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
93
93
–
93
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 997
–8 997
–236
–9 233
31 december 2024
16 743
24 731
12 788
–1 770
–503
42 295
94 284
–1 301
92 983
2023
1 januari 2023
16 672
24 731
8 443
–719
477
85 210
134 814
–1 510
133 304
Årets resultat
–
–
–
–
–
–26 446
–26 446
342
–26 104
Övrigt totalresultat för perioden, netto
efter skatt
–
–
–2 376
1 464
–530
655
–787
49
–738
Totalresultat för perioden
–
–
–2 376
1 464
–530
–25 791
–27 233
391
–26 842
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
50
–
–
–
–
–
50
–
50
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–50
–50
–
–50
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
82
82
–
82
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 991
–8 991
–113
–9 104
Transaktioner med innehav utan
bestämmande inflytande
–
–
–
–
–
1
1
–33
–32
31 december 2023
16 722
24 731
6 067
745
–53
50 461
98 673
–1 265
97 408
2022
1 januari 2022
16 672
24 731
1 206
–411
–341
66 918
108 775
–1 676
107 099
Årets resultat
–
–
–
–
–
18 724
18 724
388
19 112
Övrigt totalresultat för perioden, netto
efter skatt
–
–
7 237
–1 066
818
8 561
15 550
–132
15 418
Totalresultat för perioden
–
–
7 237
–1 066
818
27 285
34 274
256
34 530
Omföring till balanserade vinstmedel
–
–
–
758
–
–758
–
–
–
Transaktioner med ägare
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
89
89
–
89
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 325
–8 325
–90
–8 415
Transaktioner med innehav utan
bestämmande inflytande
–
–
–
–
–
1
1
–
1
31 december 2022
16 672
24 731
8 443
–719
477
85 210
134 814
–1 510
133 304
33
Ericsson 2024
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Sektion A – Grund för rapporternas upprättande
A1
Väsentliga redovisningsprinciper
Grund för rapporternas upprättande
Inledning
Koncernredovisningen omfattar Telefonaktiebolaget LM Ericsson,
Moderbolaget, och dess dotterbolag (”koncernen”) och koncernens innehav
i intresseföretag. Moderbolaget har sitt säte i Sverige på Torshamnsgatan 21,
164 83 Stockholm. Ericsson är en leverantör av mobilkommunikationslös-
ningar till leverantörer av kommunikationstjänster, företag och den offentliga
sektorn.
Koncernredovisningen för det räkenskapsår som avslutades den
31 december 2024 har upprättats i enlighet med de internationella redo-
visningsstandarderna IFRS ®, såsom de har publicerats av International
Accounting Standards Board (IASB) och har antagits av EU, och RFR 1
”Kompletterande redovisningsregler för koncerner”, tillhörande tolkningar
utfärdade av Rådet för hållbarhets- och finansiell rapportering, samt den
svenska årsredovisningslagen. För den finansiella rapporteringen 2024 har
koncernen tillämpat IFRS som fastställts av IASB (gällande IFRS per den
31 december 2024). Det är ingen skillnad mellan IFRS per den 31 decem-
ber 2024 och IFRS såsom de har antagits av EU. De RFR 1 relaterade tolk-
ningar som utfärdats av Rådet för finansiell rapportering står inte i konflikt
med IFRS, och det gör inte heller den svenska årsredovisningslagen, för alla
presenterade perioder.
De finansiella rapporterna godkändes av styrelsen den 26 februari 2025.
De finansiella rapporterna kommer att behandlas för fastställande av
årsstämman.
Upplysningar om nya standarder och tolkningar, vilka tillämpas från
och med 1 januari 2024, finns i slutet av denna not. Förberedelserna för
tillämpningen av nya standarder och tolkningar, vilka inte har tillämpats
2024 upplyses om i slutet av denna not, se rubrik Övrigt.
Grund för rapporternas upprättande
De finansiella rapporterna presenteras i miljoner svenska kronor (SEK).
De har upprättats enligt en ”going-concern” ansats och enligt anskaffnings-
värdemetoden, förutom vad beträffar vissa finansiella tillgångar och skulder
vilka redovisas till verkligt värdet: finansiella instrument till verkligt värde via
resultatet (FVTPL), finansiella instrument till verkligt värde via övrigt total-
resultat (FVOCI) och pensionstillgångar hänförliga till förmånsbestämda
pensionsplaner. Ekonomisk information i koncernens resultaträkning, övrigt
totalresultat, kassaflödesanalys samt sammanställning över förändring av
eget kapital med tillhörande noter presenteras med två jämförelseår. För
balansräkningen presenteras den ekonomiska informationen med hänförliga
noter med ett jämförelseår.
Principer för koncernredovisning och koncernens sammansättning
Dotterbolag utgörs av alla bolag för vilka Telefonaktiebolaget LM
Ericsson, direkt eller indirekt, är moderbolag. För att vara moderbolag ska
Telefonaktiebolaget LM Ericsson, ha kontroll, direkt eller indirekt, över ett
annat företag, vilket kräver att Moderbolaget har bestämmande inflytande
över det andra företaget, är exponerat för variabla ersättningar från sitt
engagemang och har möjlighet att utnyttja sitt bestämmande inflytande
över det andra företaget. Dotterbolagens redovisning ingår i koncernredo-
visningen från och med den dag då kontroll föreligger fram till dess att
denna kontroll upphör.
Koncernen utgörs av moderbolaget, Telefonaktiebolaget LM Ericsson,
med vanligtvis helägda dotterbolag i många av världens länder. De största
operativa dotterbolagen är de helägda bolagen Ericsson AB, registrerat i
Sverige och Ericsson Inc., registrerat i USA.
Omvärdering och omräkning av utländsk valuta
Poster som ingår i de finansiella rapporterna för de olika enheterna inom
koncernen är värderade i den valuta som primärt används i den ekonomiska
miljö där företaget huvudsakligen är verksamt (”funktionell valuta”).
Koncernens finansiella rapporter presenteras i svenska kronor (SEK), vilket
är Moderbolagets funktionella valuta och rapporteringsvaluta.
Transaktioner och balansposter
Transaktioner i utländsk valuta omräknas till den funktionella valutan enligt
de valutakurser som gäller på transaktionsdagen för respektive transaktion.
Av praktiska skäl använder koncernen balansdagskursen för föregående
månadsslut som en approximation av den rådande kursen vid transaktions-
dagen, även om avistakursen används för materiella transaktioner där så är
lämpligt.
Valutakurseffekter presenteras som ett nettobelopp inom posten
Finansiella intäkter och kostnader och rapporteras separat från övriga
finansiella intäkter och kostnader eftersom detta reflekterar det sätt på
vilket koncernen styr sin valutakursrisk på nettobasis.
Omräkning av koncernföretag
Resultat och ekonomisk ställning för alla koncernföretag som har en annan
funktionell valuta än rapporteringsvalutan, omräknas till rapporterings-
valutan enligt följande:
Tillgångar och skulder för varje balansräkning omräknas till balansdags-
kurs. Detta inkluderar goodwill som uppstår vid förvärv av en utländsk enhet.
Periodens intäkter och kostnader i resultaträkningen omräknas till genom-
snittlig valutakurs. Av praktiska skäl använder koncernen balansdagskursen
från föregående månadsslut som en approximation av periodens genom-
snittliga växelkurser.
Alla valutakursdifferenser som uppstår redovisas som en separat del
av övrigt totalresultat (OCI), dvs förändringar i omräkningsreserver.
Koncernen följer löpande utvecklingen i länder med hög inflation, risken
för hyperinflation och dess potentiella påverkan på koncernen. Det föreligger
ingen betydande påverkan på valutaomräkning från
höginflationsekonomier.
Affärsverksamheten
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion B.
Segmentsrapportering
Segmentspresentationen för varje segment bygger på de redovisnings-
principer som beskrivs i denna not. Ett operativt segment är en del i ett före-
tag vars verksamhetsresultat regelbundet granskas av koncernens ”Chief
Operating Decision Maker” (CODM), som fattar beslut om vilka resurser som
ska allokeras till segmentet och utvärderar dess prestation. Inom koncernen
utgörs CODM funktionen av verkställande direktören och koncernchefen.
Koncernens information om geografiska områden för segmenten bygger
på i vilket land överföringen av kontroll för produkter och tjänster sker.
För ytterligare information, se not B1 ”Segmentsinformation”.
Intäktsredovisning för standardprodukter och tjänster
Produkter och tjänster klassificeras som standardlösningar eftersom de
inte kräver utförande av väsentliga installations- och integrationstjänster.
Installations-och integrationstjänster är generellt färdigställda inom en kort
tidsperiod, från leverans av hänförliga produkter. Dessa produkter och tjäns-
ter är att betrakta som separata och distinkta prestationsåtaganden. Denna
typ av kundkontrakt är vanligen avtalade som ramavtal och kunderna ställer
ut individuella inköpsordrar för att bekräfta inköp av produkter och tjänster
under kontraktets löptid.
För hårdvaruförsäljning bedöms normalt kontroll överföras och intäkts-
redovisning ske när utrustningen ankommer till kundens lokaler.
34
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Mjukvarulicenser som standardprodukter säljs som en mjukvarulicens
på plats, vilken ger rätten att använda mjukvarulicensen som den är när
den görs tillgänglig för kunden. Kontrollen överförs när aktiverade mjuk-
varulicenser tillhandahålls kunden vid en specifik tidpunkt eller som en släppt
mjukvaruversion, redo att aktiveras av kunden i ett senare skede. Intäkten
redovisas när kontroll över mjukvarulicensen överförs och ovillkorlig rätt till
betalning föreligger.
Mjukvarulicenser säljs också på ”om och när tillgänglig” basis eller levere-
ras till kundens nätverk över en tidsperiod. I sådana fall faktureras kunden på
prenumerationsbasis och intäktsredovisning sker över tid. För mjukvarulicen-
ser baserat på nyttjande tas intäkterna vid själva mätningen av nyttjandet
och när rätt till att fakturera finns. Intäktsredovisning för installations- och
integrationstjänster sker då tjänsterna är utförda.
Intäktsredovisning för återkommande tjänster såsom kundsup-
port och managed services sker när tjänsterna utförs, pro rata över tid.
Transaktionspriset för managed services kontrakt kan inkludera rörlig ersätt-
ning som uppskattas baserat på prestation och tidigare erfarenhet av kun-
den. Kontrakt för standardprodukter och tjänster förekommer i alla segment.
För mer information, se not A2 "Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål".
Intäktsredovisning för enterpriselösningar
Enterpriselösningar består huvudsakligen av lösningar för mjukvaruplatt-
formar, levererade som en tjänst genom en molnleveransmodell. Dessa säljs
i allmänhet på prenumerationsbasis och intäktsredovisningen sker pro rata
över tid eller vid nyttjandet.
Molntjänster tillåter kunden att använda mjukvaran över kontrakts-
perioden utan att själva ta över ägandeskapet av mjukvaran. Molntjänster
är i hög grad integrerade med mjukvaran och de enskilda komponenterna
anses inte vara distinkta, därför redovisas alla intäkter i den period tjänsterna
är levererade. Kontraktsperioden sträcker sig från en månad till 5 år.
Intäkter för arrangemang med fasta avgifter redovisas pro rata över
kontraktets löptid. Intäkter för avgifter baserade på nyttjande redovisas
när själva nyttjandet inträffar.
En bedömning av huvudman eller ombudförhållande utförs av de tjänster
som säljs via grossister eller distributörer. Grossister behandlas som ombud
för de tjänster som aktiveras vid leverans av utrustning till slutanvändarna.
Eftersom koncernen har det primära ansvaret att leverera dessa tjänster till
kunderna redovisas intäkterna brutto jämnt över tiden från aktivering till
kontraktets slut.
Intäktsredovisning för immateriella rättigheter (IPR)
Denna typ av kontrakt hänförs till patent- och licensieringsverksamheten.
Koncernen har vid utvärdering av karaktären på dess IPR-kontrakt gjort
bedömningen att de tillhandahåller kunder en licens med rätt till access till
koncernens intellektuella rättigheter över tid och därför ska intäktsföring
ske över kontraktets löptid. Royaltyintäkter baserade på försäljning eller
nyttjande redovisas när försäljning eller nyttjande uppstår.
Balansposter relaterade till kundkontrakt
Kundfordringar innefattar belopp som faktureras i enlighet med villkor i
kundavtal och belopp som koncernen har en ovillkorad rätt till där enbart
tidsfaktorn kvarstår innan beloppen kan bli fakturerade i enlighet med
villkoren i kundkontraktet.
Priserna på standardprodukter och tjänster i kontrakt är vanligtvis fasta
och faktureras oftast vid leverans av hårdvaran eller mjukvaran, eller vid slut-
förande av installationstjänster. En del av transaktionspriset kan faktureras
vid det formella godkännandet av de relaterade installationstjänsterna, vil-
ket kommer att resultera i en kontraktstillgång för den andel av transaktions-
priset som ännu inte har fakturerats. Fakturerade belopp omfattas normalt
av betalningsvillkor inom 60 dagar från fakturadatum.
Standardavtal för återkommande tjänster faktureras över tid, ofta
kvartalsvis. Fakturerade belopp omfattas normalt av betalningsvillkor inom
60 dagar från fakturadatum. Kontraktsskulder- eller fordringar kan upp-
stå beroende på om den kvartalsvisa faktureringen sker i förskott eller i
efterskott.
För Enterpriselösningar med fasta avgifter sker faktureringen vanligtvis i
förväg, vilket resulterar i en kontraktsskuld. För kontrakt baserat på nyttjande
sker faktureringen i efterskott, vilket resulterar i en fordran. Vanligtvis är
kredittiden 30 till 45 dagar.
IPR kontrakt är vanligtvis uppbyggda med en royaltyavgift baserad på
försäljning eller nyttjande under perioden, mätt på kvartalsbasis. Detta resul-
terar i en fordran om faktureringen utförs följande kvartal efter värderingen.
Vissa kontrakt innehåller fasta avgifter som ska betalas antingen initialt i
förskott eller på årsbasis. Detta resulterar i en kontraktsskuld om betalningen
sker före intäkterna, eftersom intäkten redovisas över tid. Fakturerade belopp
omfattas normalt av betalningsvillkor inom 60 dagar från fakturadatum.
Kundfinansieringsfordringar hänförs till betalningsvillkor där betalnings-
tiden överstiger 179 dagar i kundfinansieringskontraktet eller ett separat
finansieringsavtal kontrakterat med kunden. Kundfinansiering utgör en kate-
gori av finansiella tillgångar som hanteras separat från fordringar. Se not F1
”Finansiell riskhantering” för ytterligare information om hantering av kredit-
risker rörande kundfordringar och kundfinansieringsfordringar. När finansie-
ring tillhandahålls kunden justeras intäkterna för att återspegla effekten av
finansieringstransaktionen. Dessa transaktioner kan uppstå från kundfinan-
sieringskrediterna ovan om den avtalade räntan är lägre än marknadsräntan
under finansieringsperioden.
Uppskjutna försäljningsprovisioner
Koncernen har olika inkrementella provisionskostnader för intern
försäljningspersonal och distributörer som relaterar till förvärv av kund-
kontrakt inom Enterprise segmentet. Dessa kostnader redovisas som upp-
skjutna kontraktsanskaffningskostnader (inom Övriga långfristiga tillgångar
och Övriga kortfristiga tillgångar) och skrivs av linjärt som försäljnings- och
administrationskostnader över kontraktets löptid. Den genomsnittliga
kontraktsperioden är 3 år. Koncernen kostnadsför försäljningsprovisioner
för provisionsplaner relaterade till kundarrangemang med en löptid på ett år
eller mindre. Koncernen utvärderar regelbundet förändringar inom sin verk-
samhet eller marknadsvillkor, vilka skulle kunna innebära att avskrivnings-
perioden bör ändras eller om det uppstår indikationer på nedskrivning.
Varulager
Varulager värderas till det lägsta av anskaffningsvärde eller netto-
försäljningsvärde och med hjälp av först-in, först-ut (FIFU) metoden rela-
terade till företagets egen produktion och vägd genomsnittlig kostnadsme-
tod för externt inköpta komponenter inom företagets produktionsenheter.
Värdering av varulager relaterade till pågående arbeten görs med identi-
fiering av sina individuella kostnader.
Risk för inkurans värderas genom beräkning av den framtida efterfrågan
från kunder och tekniska förändringar samt kundernas mottagande av nya
produkter. En avsättning för inkurans i lager redovisas när den identifieras
som kostnad för sålda varor i resultaträkningen.
För mer information, se not A2 "Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål".
Långfristiga tillgångar
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion C.
Goodwill
Från förvärvsdagen allokeras goodwill från rörelseförvärv till varje kassa-
genererande enhet (KGE) som beräknas få ekonomisk nytta från de framtida
synergier som förväntas uppstå genom förvärvet.
En prövning av nedskrivningsbehovet för de kassagenererande enheter
eller grupper av kassagenererande enheter som goodwill har allokerats till
genomförs under fjärde kvartalet varje år, samt när det finns indikationer om
nedskrivningsbehov. Nedskrivning redovisas om det redovisade värdet för
en tillgång eller dess kassagenererande enhet överstiger återvinningsvärdet.
Återvinningsvärdet är det högre av återvinningsmetoden och det verkliga
värdet reducerat med kostnader för avyttring. Återvinningsvärdet beräknas
som nuvärdet av beräknade framtida kassaflöden efter skatt till en ränta
efter skatt som reflekterar nuvarande marknadsbedömningar av tidsvärdet
för betalningsflöden och de risker som är specifika för tillgången. Belopp
efter skatt används både när det gäller kassaflöde och diskonteringsräntan i
beräkningar eftersom de tillgängliga modellerna för beräkning av diskonte-
ringsränta innehåller en skattekomponent. Effekten av den diskontering efter
skatt som tillämpas av koncernen avviker inte materiellt från en diskontering
baserad på framtida kassaflöden före skatt och en diskonteringsränta före
Not A1, forts.
35
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not A1, forts.
36
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
skatt, enligt vad som krävs av IFRS. Nedskrivningar av goodwill rapporteras
som övriga rörelsekostnader i resultaträkningen.
För mer information, se not A2 "Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål" samt not C1 ”Immateriella anläggningstillgångar”.
Immateriella tillgångar exklusive goodwill
Immateriella tillgångar exklusive goodwill från företagsförvärv består av
kundrelationer, produkt- och patenträttigheter och varumärken. Dessutom
finns det balanserade utvecklingskostnader och separat förvärvade imma-
teriella tillgångar, huvudsakligen mjukvara. Vid första redovisningstillfället
redovisas immateriella tillgångar som förvärvats i samband med rörelseför-
värv till verkligt värde och balanserade utvecklingskostnader och mjukvara
till anskaffningsvärde. Därefter redovisas både balanserade utvecklings-
kostnader och förvärvade immateriella tillgångar till anskaffningsvärde
med avdrag för ackumulerade avskrivningar och eventuella nedskrivnings-
förluster. Kostnader för forskning- och utveckling omfattar avskrivningar och
nedskrivningar som främst avser balanserade utvecklingskostnader och tek-
nologi. Försäljnings- och administrationskostnader inkluderar avskrivningar
och nedskrivningar främst hänförliga till kundrelationer och varumärken.
Avskrivningar redovisas linjärt i resultaträkningen över respektive imma-
teriell tillgångs bedömda nyttjandeperiod. För förvärvade immateriella till-
gångar, såsom patent, kundrelationer, varumärken och mjukvara överstiger
den beräknade nyttjandeperioden inte 10 år, och balanserade utvecklings-
kostnader har vanligtvis en nyttjandeperiod om 3 år.
På tillgångsnivå görs prövningar av nedskrivningsbehov så snart det upp-
står indikationer om att en sådan behöver göras. Nedskrivningsbehovet för
immateriella tillgångar som ännu inte kan användas prövas dock årligen.
För mer information, se not A2 "Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål".
Materiella anläggningstillgångar
Materiella anläggningstillgångar består av byggnader och mark, maskiner
och övriga tekniska anläggningar, övriga inventarier, verktyg och installa-
tioner samt pågående nyanläggningar och redovisas till anskaffningsvärde
efter avdrag för ackumulerade avskrivningar och eventuella nedskrivningar.
Avskrivningar redovisas i resultaträkningen linjärt över den beräknade
livslängden för varje materiell anläggningstillgång, inbegripet byggnader.
Den beräknade ekonomiska livslängden är vanligen 25–50 år för byggna-
der och 3–10 år för maskiner och inventarier. Avskrivningar och eventuella
nedskrivningar ingår i kostnad för sålda varor och tjänster, forsknings- och
utvecklingskostnader eller försäljnings- och administrationskostnader.
Vinster och förluster vid avyttring redovisas i resultaträkningen under
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader.
Leasing
Huvudtyperna av koncernens leasade tillgångar är lokaler, fordon och
IT-utrustning.
Leasingavtal där koncernen är leasetagaren
Koncernen redovisar nyttjanderättigheter och leasingskulder hänförliga till
alla leasingkontrakt i balansräkningen, med vissa undantag. I bedömningen
av ett leasingkontrakt separeras leasingkomponenterna från de komponenter
som inte innehåller leasing. Leasingperiodens längd baseras på leasekontrak-
tets längd beaktande eventuellt förekommande optioner som ger rätt att för-
länga eller avbryta. Den genomsnittliga återstående leaseperioden inkluderar
uppskattade förlängnings- och uppsägningsoptioner för leasing av fastighe-
ter är runt tre år. För förlängningsoptioner som inte ingår i leasingskulden kan
det finnas multipla val för olika perioder (överlappande) och de kan ha olika
villkor för att förlängningar ska vara giltiga (begränsningar när det gäller stor-
lek/omfattning) som måste bibehållas för en förlängning. På grund av detta
är inte de framtida betalningarna för dessa förlängningar kända.
Leasingskulden beräknas initialt som nuvärdet av leasingbetalningarna
som inte är betalda på startdatumet, diskonterat normalt baserad på koncer-
nens marginella låneränta för leasing. Koncernen uppskattar sin marginella
låneränta för att värdera leasingskulder till nuvärdet av leasingbetalning-
arna, eftersom den implicita räntan i leasingavtalet inte är lättgänglig att
fastställa. Den marginella låneräntan är beräknad beaktande ränteswap-
nivåer, kreditvärdigheten för företaget som har tecknat leasingkontraktet
med en justering för att tillgången utgör säkerhet. Leasingbetalningar som
ingår i skulden är fasta betalningar, variabla betalningar påverkade av index
eller annan justeringsfaktor och böter för avbrytande av kontrakt.
Nyttjanderätterna skrivs av linjärt över leasingperioden. Avskrivningar
och eventuella nedskrivningar ingår i kostnad för sålda varor, forsknings-
och utvecklingskostnader eller försäljnings- och administrationskostnader.
Koncernen tillämpar undantaget som ger rätt att inte redovisa kortfristiga
leasingkontrakt liksom för leasingkontrakt med låga underliggande till-
gångsvärden. För dessa kontrakt sker linjär kostnadsföring.
När Bolaget agerar som leasegivare är det främst i samband med andra-
handsuthyrning, finansiell och operationell leasing. För mer information,
se not C3 ”Leasing”.
Åtaganden
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion D.
Avsättningar och eventualförpliktelser
Avsättningar görs när koncernen har en rättslig eller informell förpliktelse
till följd av inträffade händelser och det är sannolikt att ett utflöde av ekono-
miska resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och en tillför-
litlig uppskattning av beloppet kan göras. När effekten av pengars tidsvärde
är materiell görs diskontering av bedömda utflöden. Det faktiska utflödet till
följd av en förpliktelse kan dock avvika från de uppskattningar som gjorts.
Avsättningarna avser främst omstrukturering, kund- och leverantörsrela-
terade avsättningar, garantiåtaganden, kontantreglerade aktiebaserade
betalningar, ersättningskrav eller skyldigheter till följd av patentintrång
och andra rättstvister.
Ett omstruktureringsåtagande anses ha uppstått när koncernen har en
(av ledningen godkänd) detaljerad formell plan för omstruktureringen som
har meddelats på ett sådant sätt att en välgrundad förväntan har uppstått
bland berörda parter. Reduceringsvinster och -förluster på förmånsbestämda
planer redovisas som en del av nettoomstruktureringskostnaderna när
omstruktureringsavsättningen görs för det underliggande programmet.
Kundrelaterade avsättningar består i huvudsak av uppskattade förluster
hänförliga till kundkontrakt. För förluster hänförliga till kundkontrakt görs en
förlustreservering till samma belopp som den förväntade totala förlusten så
snart det är möjligt att göra en tillförlitlig uppskattning. Förlusten beräknas
på det lägre av oundvikliga kostnader och böter för att bryta kontraktet. Den
oundvikliga kostnaden inkluderar både direkta och indirekta kostnader för
att fullfölja kontraktet.
Leverantörsrelaterade avsättningar relaterar till kontraktuella åtaganden,
mestadels för lager. Avsättningen baseras på en riskbedömning som jämför
de prognostiserade försäljningsvolymerna med de bekräftade inköpsåta-
ganden. Om det finns en risk för att de avtalsenliga inköpsåtagandena inte
kommer att uppfyllas, görs en avsättning som motsvarar den bästa upp-
skattningen av den förväntade inkuransen eller avtalsenliga avgiften.
Produktgarantiåtaganden beaktar sannolikheten för alla väsentliga kva-
litetsproblem baserat på tidigare perioders prestanda för etablerade produk-
ter och förväntad prestanda för nya produkter, beräkningar av reparations-
kostnad per enhet och sålda volymer som fortfarande omfattas av garantier
fram till rapportperiodens slut.
Åtaganden för aktierelaterade program hänför sig till kontantreglerade
aktierelaterade program. Se "kontantreglerade planer" under redovisnings-
principer nedan.
Övriga avsättningar utgörs huvudsakligen av patentintrång, rättstvister
och andra avsättningar, vilka inte faller inom de definierade kategorierna.
Koncernen gör avsättningar för beräknade framtida uppgörelser som rör
patentintrång baserat på det sannolika utfallet för varje enskild tvist. Det
slutliga utfallet eller den faktiska kostnaden för en uppgörelse kan avvika
från koncernens uppskattning. Koncernen uppskattar utfallet av alla potenti-
ella patentintrång som görs gällande eller upptäcks genom koncernens egen
övervakning av patentrelaterade tvister i relevanta rättskipningsområden.
Som en följd av sin normala affärsverksamhet är koncernen indragen i
rättsprocesser, stämningar och andra olösta tvister. Dessa ärenden tar ofta
lång tid att lösa. Koncernen bedömer regelbundet sannolikheten för negativa
beslut och gör uppskattningar av den potentiella omfattningen av de ekono-
miska konsekvenserna.
Nuvarande eller möjliga åtaganden som inte möter avsättningskriterierna
presenteras som eventualförpliktelser.
För mer information, se not A2 "Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål" och not D2 ”Eventualförpliktelser”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not A1, forts.
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
37
Koncernstruktur
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion E.
Rörelseförvärv
Vid förvärv av en verksamhet beräknas anskaffningskostnaden för förvärvet
(köpeskillingen) som det verkliga värdet av de tillgångar som överlåtits och
de skulder som uppstår eller övertas den dag förvärvet sker, inklusive verk-
ligt värde av eventuell tilläggsköpeskilling. Transaktionskostnader som är
hänförliga till förvärvet kostnadsförs när de uppstår. Anskaffningskostnaden
allokeras till förvärvade tillgångar, skulder och eventualförpliktelser baserat
på värderingar till verkligt värde och inbegriper tillgångar och skulder som
inte redovisades i det förvärvade företagets balansräkning, exempelvis
immateriella tillgångar som kundrelationer, varumärken, patent och finan-
siella skulder. Koncernen väljer, på förvärvsbasis, att värdera eventuella
innehav utan bestämmande inflytande i det förvärvade företaget antingen
till verkligt värde eller till innehavet utan bestämmande inflytandes propor-
tionella andel av det förvärvade företagets nettotillgångar.
Den förvärvade enheten konsolideras i koncernens resultat från förvärvs-
tidpunkten. I koncernens egna kapital ingår således eget kapital i dotter-
bolag och intresseföretag som intjänats först efter förvärvet.
Intresseföretag
Investeringar i intresseföretag föreligger när koncernen har betydande
inflytande och möjlighet att delta i de finansiella och operativa besluten
för intresseföretaget, men inte har kontroll eller delad kontroll över dessa.
Vanligtvis är det fallet när antalet röster, inklusive potentiella röster, är
åtminstone 20 %, men inte mer än 50 %. Intresseföretag redovisas enligt
kapitalandelsmetoden. Förändringar i övrigt totalresultat i intresseföretag
redovisas som en del av övrigt totalresultat. Bolagets andel av förluster i
intresseföretag minskar också det redovisade värdet på eventuella långfris-
tiga innehav som utgör en del av nettoinvesteringen.
Finansiella instrument och riskhantering
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion F. Plantillgångar
under IAS 19 är exkluderade från policyn för finansiell riskhantering och
finansiella instrument upplysningar i sektion F.
Finansiella tillgångar
Finansiella tillgångar redovisas i balansräkningen när koncernen blir part i de
kontraktuella villkoren för instrumentet. Sedvanliga köp och försäljningar av
finansiella tillgångar redovisas på likviddagen. För finansiella tillgångar upp-
hör redovisning i balansräkningen när rättigheterna till betalningar från inne-
haven har upphört eller har blivit överförda och koncernen har överfört alla
väsentliga risker och rättigheter hänförliga till ägande. Koncernen säljer sina
fordringar med förväntningen att alla kriterier för borttagande från balans-
räkningen är helt uppfyllda och därmed behålls ingen väsentlig tillgång eller
skuld. Koncernen klassificerar sina finansiella tillgångar i följande kategorier:
upplupet anskaffningsvärde, verkligt värde via övrigt totalresultat (FVOCI)
och verkligt värde via resultatet (FVTPL). Klassificeringen beror på karaktä-
ren hos de avtalsenliga kassaflödena från tillgången och den affärsmodell
under vilken den innehas.
De verkliga värdena för noterade finansiella investeringar och derivat
baseras på noterade marknadspriser eller räntor. Om officiella räntor eller
marknadspriser inte är tillgängliga beräknas verkligt värde med hjälp av
andra observerbara indata såsom implicit volatilitet för marknadpriser, valu-
takurser och räntor. Om observerbara marknadsdata saknas, beräknas verk-
ligt värde med hjälp av andra indata såsom data från transaktioner, externa
bevis om exitpriser eller andra analytiska tekniker.
Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde
Räntebärande tillgångar, inklusive likvida medel som hålls med syfte att
erhålla kontraktuella kassaflöden redovisas till upplupet anskaffningsvärde.
Dessa inkluderar värdepapper och insättningar som inte förvaltas till verkligt
värde samt lån till intresseföretag.
Finansiella tillgångar till verkligt värde via övrigt totalresultat
(FVOCI)
Kundfordringar klassificeras som FVOCI eftersom affärsmodellen i första
hand är att erhålla betalning, med enstaka försäljning. Försäljning av kund-
fordringar sker när likviditetsbehov uppstår och konkurrenskraftiga priser
finns tillgängliga för en sådan försäljning.
Finansiella tillgångar till verkligt värde via resultatet (FVTPL)
Alla finansiella tillgångar som inte klassificeras som antingen upplupet
anskaffningsvärde eller FVOCI klassificeras som FVTPL. Derivat klassifice-
ras som FVTPL under förutsättning att de inte är hänförda till säkrings-
instrument med syfte att tillämpa säkringsredovisning. Derivattillgångar
och -skulder nettas där det finns en laglig rätt till kvittning och koncernen gör
avräkning på nettobasis med motparterna. Derivattillgångar och -skulder
(efter kvittning) presenteras som kortfristiga och långfristiga baserat på
kontraktets löptid, såvida de inte är avsedda och förväntade att realiseras
inom 12 månader.
Räntebärande tillgångar inklusive investeringar i värdepapper och
penningmarknadsfonder klassificeras som FVTPL, där de antingen hålls
i en portfölj hanterad på verkligt värde basis eller hålls med kortsiktiga
likviditetssyften.
Kundfordringar relaterade till kundfinansiering klassificeras som FVTPL
eftersom de främst hålls i försäljningssyfte. Dessa tillgångar klassifice-
ras i balansräkningen baserat på förfallodatum (det vill säga om kvar-
varande löptid är längre än ett år klassificeras de som långfristiga). För
mer information, se not A2 "Bedömningar och viktiga uppskattningar för
redovisningsändamål".
Innehav av aktier och andelar klassificeras som FVTPL och redovisas som
långfristiga finansiella tillgångar, men de redovisas som övriga omsättnings-
tillgångar om de förväntas att säljas inom tolv månader
.
Vinster och förluster hänförliga till förändringar i verkligt värde av inves-
teringar i aktier och andelar presenteras i resultaträkningen inom övriga
rörelseintäkter, förutom när investeirngar betraktas som icke-operativa.
Då redovisas vinster och förluster som Finansiella intäkter
.
Vinster och förluster från derivat presenteras i resultaträkningen enligt föl-
jande: Vinster och förluster på derivat för att säkra utländska valutakursrisker
redovisas inom valutaeffekter vinster/förluster, netto. Vinster och förluster
på räntederivat som används för att säkra finansiella tillgångar och skulder
presenteras inom finansiella intäkter respektive finansiella kostnader.
Vinster och förluster från omvärdering av kundfordringar relaterade till
kundfinansiering presenteras i resultaträkningen som försäljningskostnader.
Vinster och förluster till följd av förändringar i verkligt värde för alla andra
tillgångar i kategorin FVTPL presenteras i resultaträkningen inom finansiella
intäkter.
Utdelningar på aktieinstrument redovisas i resultaträkningen som en del
av finansiella intäkter när koncernens rätt till betalningar har beslutats.
Nedskrivningar i relation till finansiella tillgångar
Vid varje bokslutsdatum nedskrivningstestas finansiella tillgångar värde-
rade till antingen upplupet anskaffningsvärde eller FVOCI samt kontrakts-
tillgångar enligt modellen för förväntade kreditförluster (FKF). Koncernen
använder ett förenklat tillvägagångssätt gällande kundfordringar och kon-
traktstillgångar där dessa nedskrivningar alltid är desamma som FKF för
hela löptiden. Koncernen har utarbetat en reserveringsmatris baserat på
erfarenheter från historiska kreditförluster, vilka har justerats för aktuella vill-
kor och förväntningar om framtida ekonomiska förutsättningar. Förlusterna
redovisas på egen rad i resultaträkningen. När det inte längre finns en rimlig
förväntan om att erhålla betalning skrivs tillgången bort.
Övriga upplupna anskaffningsvärden är huvudsakligen insättningar hos
banker som bedöms ha låg risk, därför antas kreditrisken inte ha ökat nämn-
värt sedan den initiala bokföringen. Om koncernen identifierar bevis på en
signifikant förändring i kreditrisk för tillgången används FKF för att beräkna
en reservering av tillgången. En betalningsinställelse antas gälla om till-
gången är mer än 90 dagar förfallen, varefter livstids-FKF också används
för att beräkna nedskrivningen för tillgången.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not A1, forts.
38
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Finansiella skulder
Finansiella skulder redovisas när koncernen blir bunden av de kontraktuella
åtagandena hänförliga till det finansiella instrumentet.
För finansiella skulder upphör redovisning i balansräkningen när de avslu-
tas, dvs när åtagandet specificerat i kontraktet har fullgjorts, annullerats eller
upphört.
Leverantörsskulder
Leverantörsskulder redovisas till upplupet anskaffningsvärde. Vissa leveran-
törer använder Bolagets program för betalning av leverantörer för att sälja
sina Ericssonfordringar till banker och koncernen kan på begäran introducera
en bank som är intresserad av att köpa sådana fordringar. Koncernen varken
betalar eller tar emot någon avgift eller tillhandahåller ytterligare säker-
het under programmet. Detta arrangemang leder inte till någon väsentlig
förändring av karaktären eller funktionen hos koncernens skulder efter-
som leverantörsfakturorna betraktas som en del av det rörelsekapital som
används i koncernens normala verksamhet. Den maximala kredittid som
avtalats med en leverantör överstiger inte sex månader. Därför förblir dessa
skulder klassificerade som leverantörsskulder med separat upplysning i
noterna, se not B8 ”Leverantörsskulder”.
Upplåning
Upplåning som hanteras av Moderbolaget är identifierad som värderad till
FVTPL där den hanteras på basis av verkligt värde. Det rör sig om långfristig
upplåning inom en “Asset and liability management” portfölj där ränterisken
hanteras genom att matcha fast respektive rörlig ränta i räntebärande poster
i balansräkningen. Förändringar av verkligt värde i portföljen redovisas som
finansiella kostnader förutom förändringar i verkligt värde hänförligt till för-
ändring av kreditrisk, vilka redovisas i övrigt totalresultat (OCI).
Upplåning som inte hanteras till verkligt värde värderas som upplupet
anskaffningsvärde. Dessa inkluderar rullande kreditfaciliteter och företags-
certifikatprogram som används för kortfristiga likviditetssyften och erhållna
”Cash collaterals”.
Upplåning redovisas som kortfristiga skulder under förutsättning att
koncernen inte har en ovillkorlig rätt att senarelägga reglering med minst
12 månader efter balansdagen.
Säkringsredovisning för kassaflöden
Koncernen har följande återkommande säkringsprogram:
a) Vissa kundkontrakt där fluktuationer i valutakursen för SEK/USD (FX)
väsentligt skulle påverka nettoomsättning. Dessa kontrakt är fleråriga
kontrakt noterade i USD med högst sannolika betalningar vid bestämda
tidpunkter.
b) Prognostiserad försäljning som är högst sannolik, denominerad i USD i
Ericsson AB (EAB) för nästkommande 7 till 18 månader säkras månadsvis
på rullande basis.
För båda programmen tecknar koncernen valutaterminskontrakt som
matchar villkoren för valutaexponering så nära som möjligt och definierar
dem som säkringsinstrument.
Koncernen dokumenterar initialt den ekonomiska relationen mellan den
säkrade posten och säkringsinstrumentet. För valutasäkringar är säkrings-
förhållandet vanligtvis 1:1. Koncernen definierar förändringar i terminskur-
sen som säkringsrisk. Vid tillämpning av säkringsredovisning redovisas den
effektiva delen av förändringar i verkligt värde för derivat som designeras och
kvalificeras som kassaflödessäkringar i OCI. Vinsten eller förlusten i relation
till den ineffektiva delen redovisas direkt i finansiella intäkter och kostnader,
netto. Vid intäktsföring av säkrad nettoomsättning omförs det ackumulerade
beloppet av säkringsreserven från övrigt totalresultat (OCI) som en omklas-
sificeringsjustering och redovisas i nettoomsättning.
Anställningsrelaterad information
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion G.
Ersättningar efter avslutad anställning
Pensioner och andra ersättningar efter avslutad anställning klassi-
ficeras antingen som avgiftsbestämda eller förmånsbestämda planer.
Dessa inkluderar även gratifikationsplaner, medicinska planer och
”leave encashment”-planer som förväntas tillhandahållas anställda
under en längre period än 12 månader.
Nuvärdet av förmånsbestämda planer för nuvarande och tidigare
anställda beräknas med tillämpning av den s.k. ”projected unit credit met-
hod”. Diskonteringsräntan för varje land bestäms med referens till mark-
nadens avkastning på förstklassiga företagsobligationer, vilka har löptider
approximerade till koncernens åtaganden. I länder där det inte finns en djup
marknad för sådana obligationer såsom i Sverige har marknadens avkast-
ning på statsobligationer använts. Beräkningarna baseras på aktuariella
antaganden och uppdateras årligen. Koncernens nettoskuld för varje för-
månsbestämd plan består av nuvärdet av pensionsåtaganden reducerat
med verkligt värde för plantillgångar och redovisas netto i balansräkningen.
När detta utgörs av en nettotillgång för koncernen så begränsas värdet av
den redovisade tillgången till nuvärdet av eventuellt förekommande fram-
tida återbetalningar från planen eller reduktioner av framtida betalningar
till planen benämnt tillgångsbegränsning. Pensionstillgången redovisas
som övrig långfristig finansiell tillgång.
Räntekostnaden på den förmånsbestämda planen och ränteintäkten
på plantillgångarna beräknas som ett räntenettobelopp och redovisas inom
Finansiella kostnader. Reduceringsvinster och -förluster till följd av omstruk-
tureringsprogram redovisas som en del av omstruktureringskostnaderna.
Överlåtande av pensionsskulder betraktas som riskhanteringsaktiviteter som
drivs av koncernens treasuryfunktion, därför presenteras eventuella vinster
och förluster under Finansiella kostnader. Särskild löneskatt i Sverige redo-
visas som en del av respektive pensionskostnad och pensionsskuld.
Löneskatter hänförliga till aktuariella vinster och förluster är inkluderade
i bestämmandet av aktuariella vinster och förluster som rapporteras under
övrigt totalresultat (OCI).
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Aktierelaterade ersättningar till anställda och styrelsen
Aktierelaterade ersättningar avser ersättningar till anställda, inklusive
ledande befattningshavare samt styrelseledamöter och regleras antingen
med aktier eller kontant ersättning.
Merparten av de tilldelade aktiebaserade programmen är kontantregle-
rade, förutom programmen för koncernledningen och sedan 2023 program-
met för långsiktig rörlig ersättning (LTV). Dessa program är aktiereglerade.
Aktiereglerade program kommer att regleras i moderbolagets B-aktier för-
utsatt att de marknadsmässiga och icke-marknadsrelaterade intjänings-
villkoren är uppfyllda.
Aktiereglerade planer
Kompensationskostnader redovisas under intjänandeperioden baserat
på verkligt värde för Ericsson-aktien vid tilldelningstidpunkten, beaktande
prestations- och marknadsvillkor. Alla planer har servicevillkor, medan vissa
har prestations- eller marknadsvillkor. Exempel på prestationsvillkor är
intäkter och vinstmål medan marknadsvillkor hänförs till utvecklingen av
Moderbolagets aktiekurs i förhållande till en grupp av referensaktier.
För ytterligare information, se not G3 ”Aktierelaterade ersättningar”.
Kontantreglerade planer
De totala kompensationskostnaderna för en kontantreglerad plan är samma
belopp som betalas ut till de anställda vid datumet för slutet av intjänande-
perioden. Det verkliga värdet för de syntetiska aktierna, vilka utgör kontant-
värdet för aktierna, räknas om och ändras under intjänandeperioden och
redovisas som en avsättning. I övriga avseenden är redovisningen liknande
den som gäller för en aktiereglerad plan. Kontantreglerade program som
avser anställdas aktierelaterade ersättningsprogram har liknande intjänings-
kriterier som aktiereglerade program. Alla program har tjänstevillkor, medan
vissa har prestations- och marknadsrelaterade intjäningsvillkor.
Under alla år, förutom 2023, kunde icke verkställande styrelseledamöter
välja att erhålla en del av sin ersättning i form av syntetiska aktier, som
kommer att konverteras till kontanter i slutet av en specificerad intjänande-
period baserat på marknadsvärdet på B-aktier i Moderbolaget vid
betalningstillfället.
För ytterligare information, se not G2 ”Information angående styrelse-
medlemmar och ledande befattningshavare” och not G3 ”Aktierelaterade
ersättningar”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not A1, forts.
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
39
Övrigt
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion H.
Inkomstskatter
Koncernens finansiella rapporter omfattar inkomstskatter både för aktuell
och uppskjuten skatt. Inkomstskatter inkluderar inte moms, försäljnings-/för-
brukningsskatter eller andra skatter som inte baseras på skattepliktig vinst.
Inkomstskatter redovisas i resultaträkningen, såvida inte den underliggande
transaktionen redovisas direkt mot eget kapital eller övrigt totalresultat
(OCI). I sådana fall redovisas även den tillhörande skatteeffekten direkt mot
eget kapital eller OCI. En aktuell skatteskuld eller skattefordran redovisas för
den beräknade skatt som ska betalas eller erhållas för det aktuella året eller
tidigare år.
Aktuell skatt och uppskjutna skatter beräknas med tillämpning av de
beräknade skattesatser och skatteregler som är beslutade eller i praktiken
beslutade per balansdagen i aktuella beskattningsområden.
Uppskjuten skatt redovisas för temporära skillnader mellan redovisade
värden på tillgångar och skulder och dess skattemässiga värden för out-
nyttjade underskottsavdrag och outnyttjade skattekrediter. Uppskjutna
skattetillgångar redovisas endast i den mån det är sannolikt att avdragsgilla
temporära skillnader och outnyttjade underskottsavdrag och outnyttjade
skattekrediter kommer att kunna utnyttjas mot framtida beskattningsbara
vinster. När det gäller redovisning av inkomstskatt avräknar koncernen aktu-
ell skattefordran mot aktuell skatteskuld och uppskjuten skattetillgång mot
uppskjuten skatteskuld i balansräkningen, när koncernen har en legal rätt
och en avsikt att göra det. Uppskjuten skatt redovisas inte för temporära
skillnader om det är sannolikt att den temporära skillnaden inte kommer att
återföras inom överskådlig framtid.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Kassaflödesanalys
Kassaflödesanalysen är upprättad enligt den indirekta metoden. Kassa-
flöden från utländska dotterbolag omräknas till genomsnittlig valutakurs
för perioden. Av praktiska skäl använder koncernen balansdagskursen från
föregående månadsslut som en approximation för periodens genomsnitt-
liga valutakurs, men avistakurs används vid rapportering av kassaflöde för
materiella transaktioner vid behov. Betalningar för dotterbolag förvärvade
eller avyttrade rapporteras som kassaflöde från investeringsaktiviteter, netto
efter kassa och likvida medel för förvärv eller avyttring respektive. Rörelser
i kassa ställd som säkerhet och banklån med kortare löptid än tre månader
(används för kortsiktiga likviditetssyften) redovisas netto under ”Övriga
finansieringsverksamheter”.
Kassa och likvida medel utgörs av kassa, bank och räntebärande place-
ringar som är mycket likvida monetära finansiella instrument med en åter-
stående löptid om högst tre månader räknat från anskaffningsdagen.
Redovisning av statliga bidrag
Statliga bidrag redovisas när det finns en rimlig säkerhet att Bolaget kan
följa de villkor som kommer med dem och att de kommer att mottas. Statliga
bidrag redovisas huvudsakligen i koncernens resultaträkning som ett avdrag
för motsvarande kostnad.
Klimatrelaterade överväganden
Bolaget har beaktat effekten av klimatrelaterade faktorer på de finansiella
rapporterna, se not B5 "Varulager". I not G3 "Aktierelaterade ersättningar"
finns information om specifika klimatrelaterade mål för långsiktiga
incitamentsprogram.
Nya redovisningsregler och tolkningar
Den 1 januari 2024 publicerade IASB följande tillägg, vilka inte har
haft någon väsentlig påverkan på koncernens finansiella rapporter.
–
Ändringar i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (klassificering
av skuld)
–
Ändringar i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (långfristiga
skulder med kovenanter)
–
Ändringar i IFRS 16 Leasingavtal (redovisning av leasingskuld vid
en sale and leasebacktransaktion)
–
Ändringar i IAS 7 Rapport över kassaflöden och IFRS 7 Finansiella
instrument: Upplysningar (leverantörsfinansiering)
Dessa ändringar kommer att öka upplysningarna kring Bolagets
program för betalning av leverantörer.
Nedanstående nya standarder, tillägg till standarder och tolkningar är ännu
inte gällande för räkenskapsåret som slutar 31 december 2024 och har inte
tillämpats i koncernens utarbetande av dessa finansiella rapporter.
IASB har publicerat följande nya tillägg till standarder med införande-
datum 1 januari 2025:
–
Ändringar i IAS 21 Effekter av ändrade valutakurser: brist på utbytbarhet
(utgiven 15 augusti 2023).
Koncernen har slutfört utvärderingen av eventuella effekter på finansiellt
resultat eller ställning på grund av detta tillägg som träder i kraft 1 januari
2025. Koncernen har kommit fram till att vissa funktionella valutor i utlands-
verksamheterna inte är utbytbara mot koncernrapporteringsvalutan, SEK,
men att effekten av dessa justeringar i de finansiella rapporterna är
oväsentlig.
IASB har publicerat följande nya tillägg med införandedatum
1 januari 2026:
–
Årliga förbättringar volym 11 (utgiven 18 juli 2024)
–
Ändringar i klassificering och värdering av finansiella instrument.
(Ändringar i IFRS 9 and IFRS 7) (utgiven 30 maj 2024).
–
Ändringar avseende kontrakt som refererar till naturberoende el
(Ändringar i IFRS 9 och IFRS 7) (utgiven december 2024)
Bolaget har inte slutfört sin utvärdering av eventuella effekter på finansiellt
resultat eller ställning på grund av dessa tillägg.
IASB har publicerat följande nya standarder med införandedatum
1 januari 2027:
–
IFRS 18 Upplysningar i finansiella rapporter (utgiven 9 april 2024).
Bolaget har inte slutfört sin utvärdering av eventuella effekter på presenta-
tionen av de finansiella rapporterna av IFRS 18.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
40
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
A2
Bedömningar och viktiga uppskattningar för redovisningsändamål
Upprättandet av de finansiella rapporterna och tillämpningen av redovis-
ningsprinciper baseras ofta på ledningens bedömningar och på uppskatt-
ningar och antaganden som anses vara rimliga och väl bedömda vid den
tidpunkt då bedömningen görs. Men med andra bedömningar, antaganden
eller uppskattningar kan resultatet emellertid bli ett annat och händelser kan
inträffa som kan kräva en väsentlig justering av det redovisade värdet för den
berörda tillgången eller skulden. Exempel på detta kan inträffa vid förändring
av strategi eller omstrukturering. Bedömning av val av redovisningsprinciper
och uppskattningar kan komma att påverkas av detta. Nedan anges de vik-
tigaste redovisningsprinciperna vars tillämpning baseras på sådana bedöm-
ningar och de viktigaste källorna till osäkerhet i uppskattningar som koncer-
nen anser kan ha den mest materiella inverkan på koncernens redovisade
resultat och ekonomiska ställning.
Bedömningar
De bedömningar som görs vid tillämpningen av Bolagets redovisningsprinci-
per och som har störst inverkan på de finansiella rapporterna är följande:
Intäktsredovisning
Ledningen gör bedömningar vid utvärdering av kundens möjlighet och inten-
tion att betala under ett kontrakt. Utvärderingen baseras på den senaste
kreditvärderingen och kundens betalningshistorik. Utvärderingen kan ändras
under kontraktets genomförande och om det föreligger bevis på försämring
av kundens förmåga eller intention att betala så ska ingen ytterligare intäkts-
föring ske innan betalningskriterierna har uppnåtts. Omvänt, denna utvärde-
ring kan också förändras positivt över tiden innebärande att intäkter nu ska
redovisas i ett kontrakt som initialt inte uppfyllde betalningskriterierna.
Intäkter för standardprodukter redovisas när kontroll över utrustningen är
överförd till kunden vid en specifik tidpunkt. Denna utvärdering ska göras ur
ett kundperspektiv beaktande indikatorer som överföring av ägande och ris-
ker, kundacceptans, fysisk åtkomst och rätt att fakturera. Bedömningar kan
krävas för att bedöma huruvida risker och rättigheter har överförts till kunden
och om kunden har accepterat produkterna. Ofta bedöms alla indikatorer
avseende överföring av kontroll tillsammans med en övergripande bedöm-
ning av detta vilka tillsammans fastställer om överföring av kontroll har skett
i ett kundkontrakt.
Värdering av varulager
I situationer där överskottslagersaldon identifieras görs uppskattningar av
nettoförsäljningsvärden för överskottsvolymerna.
Vid avsättningar för varulagerinkurans tas hänsyn till åldrande, historisk
konsumtion och bedömningar av marknadens efterfrågan. Det kan också
finnas bedömningar kring interna och externa omständigheter, t.ex. tillbaka-
dragande av en produkt eller ekonomiska och politiska förändringar på den
globala marknaden.
Förvärvade kundrelationer, immateriella produkträttigheter och
övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
I samband med initial redovisning och senare omvärderingar gör ledningen
bedömningar av både grundläggande antaganden och indikatorer på
nedskrivningsbehov.
Ledningens bedömning krävs när en allokering av en förvärvsanalys görs,
till exempel vid bestämmande av verkliga värden för förvärvade immateriella
tillgångar. Bedömning krävs även för att definiera kassagenererande enheter
för prövning av nedskrivningsbehov.
Avsättningar och eventualförpliktelser
Företagsledningen gör en bedömning av omfattningen av skyldigheterna
eller den möjliga förpliktelsen när den bestämmer sannolikheten för utfallet.
Vidare bedömning krävs för att fastställa värdet på ett åtagande eftersom
det baseras på koncernens bästa uppskattning av vilka framtida utgifter som
kommer att krävas för att uppfylla åtagandet eller möjliga åtagandet.
Pensioner och andra ersättningar efter avslutad anställning
Antagandena om diskonteringsränta baseras på högkvalitativa företags-
obligationer med fast ränta med en löptid som ligger så nära som möjligt för
koncernens löptider på pensionsplaner. I de länder där det inte finns en djup
marknad för högkvalitativa företagsobligationer ska marknadsräntor för
statsobligationer användas. Bedömningar görs för att fastställa om det finns
en fungerande marknad för högkvalitativa företagsobligationer i varje land
när utvärderingen av den bäst anpassade marknadsavkastningen görs. I
Sverige använder Bolaget marknadsavkastningen från statsobligationer för
att värdera sin pensionsskuld.
Viktigaste källor till osäkerhet i uppskattningar
De viktigaste antagandena om framtiden och andra viktiga källor till osäker-
het i uppskattningarna på balansdagen, som har en betydande risk för att
orsaka en väsentlig justering av de redovisade värdena för tillgångar och
skulder under nästkommande räkenskapsår, är följande:
Intäktsredovisning
Koncernen använder estimat för att fastställa belopp och tidpunkter för
intäktsföring, särskilt för att bestämma transaktionspris och dess fördelning
mellan identifierade prestationsåtaganden under kontraktet.
Transaktionspris, inklusive rörlig ersättning som påverkar kontraktsskul-
der, t ex intäkter från volymrabatter, estimeras vid kontraktets start (och
periodiskt därefter). Bedömningar används i estimatprocessen baserat på
tidigare erfarenheter av typ av affär och kund. Detta inkluderar bedömningar
av prisjusteringar baserat på senast tillgängliga information om kontrakts-
förhandlingar vilka skulle kunna ha en retroaktiv påverkan på priser för
produkter och tjänster vilka redan är beställda eller levererade.
Det rörliga ersättningsbeloppet och dess inverkan på kontraktsskulden,
kan också vara beroende av en slutlig avstämning med kunden. För att få
en tillförlitlig uppskattning av detta belopp före avstämningen kan bedöm-
ningar göras med hjälp av både historisk information och en uppskattning
av sannolikheten för att den eventuella händelsen ska inträffa.
Ovanstående typer av uppskattningar ingår i kontraktsskulder. Per den
31 december 2024 uppgick det totala redovisade värdet av Kontraktsskulder
till SEK 41,2 (34,4) miljarder.
För mer detaljerad information, se not B6 ”Balansposter relaterade
till kundkontrakt”.
Värdering av varulager
Varulager värderas till det lägsta av anskaffningskostnad och nettoförsälj-
ningsvärde. Uppskattningar av lagervärdet, nedskrivningar och eventuell
omföring av sådan, krävs när det gäller prognostiserade försäljningsvoly-
mer, priser och lagerbalanser. Lagernedskrivningar för perioden uppgick
till SEK 3,3 (4,0) miljarder eller 11 % (10 %) av bruttolagret vid årets slut.
Lagernedskrivningar återfördes under perioden med SEK 2,0 (0,8) miljarder
eller 7 % (2 %) av bruttolagret vid årets slut. För mer detaljerad information,
se not B5 ”Varulager”.
Förvärvade kundrelationer, immateriella produkträttigheter och
övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
I samband med initial redovisning uppskattas framtida kassaflöden, för att
säkerställa att de redovisade värdena inte överstiger de uppskattade dis-
konterade kassaflödena för denna typ av tillgångar. Efter den första redo-
visningen prövas nedskrivningsbehovet när det finns indikationer på att
tillgången har minskat i värde. Dessutom prövas nedskrivningsbehovet för
goodwill årligen i samband med uppdaterade affärsplaner. En indikation på
nedskrivning kan vara väsentliga avvikelser i faktiska kassaflöden jämfört
med affärsplanen samt nya uppskattningar som indikerar lägre framtida
kassaflöden. Osäkerhet i uppskattningar bedöms vara högre för segment
Enterprise än de övriga segmenten under de kommande tolv månaderna.
Beroende på osäkerheten kring hur marknaden förväntas ta emot nya tek-
nologier. Nedskrivningar av immateriella tillgångar och goodwill uppgick till
SEK –15,3 (–31,9) miljarder för 2024.
Per den 31 december 2024 uppgick förvärvade immateriella tillgångar
till SEK 64,0 (75,6) miljarder, inklusive goodwill om SEK 56,1 (52,9) miljarder.
Mer information om goodwill och immateriella tillgångar exklusive good-
will finns i not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”. Uppskattningar som
är relaterade till förvärvade immateriella tillgångar baseras på likartade
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
41
antaganden och risker som för goodwill. För mer information, se not C1
”Immateriella tillgångar”.
Avsättningar och eventualförpliktelser
De viktigaste källorna för uppskattning av osäkerhet när det gäller avsätt-
ningar är bedömning av sannolikheten för ett utflöde av resurser och om
ett tillförlitligt estimat kan göras. Osäkerhet i bedömningen finns avseende
pågående interna utredningar, förhandlingar och andra frågor med myn-
digheter och tillsynsmyndigheter. Bolaget fortsätter att fullt ut samarbeta
med U.S. Department of Justice i dess utredning av frågor som diskuterades
i den interna Irakutredningen från 2019 och i relaterade frågor som rör juris-
diktioner, bland annat Irak. Bolaget tillhandahåller ytterligare dokument
och annan information som fortsätter att efterfrågas av U.S. Department of
Justice. Omfattning och varaktigheten av den utredningen fortsätter att vara
oviss. Osäkerhet råder
i uppskattningen avseende förväntade uppgörelser i samband med rätts-
tvister och tvister som omfattar immaterialrättsliga frågor såsom patent,
eftersom de kan pågå under flera år och utfallet är okänt.
Samma bedömning av osäkerheter som beskrivs ovan gäller även eventu-
alförpliktelser. Eftersom eventualförpliktelser enbart kan bekräftas i framti-
den baserat på upplösningen av ett rättsfall eller tvist krävs det att ledningen
bedömer möjligheten av en negativ händelse och ett potentiellt belopp för
att lösa den. En eventualförpliktelse kan existera vid årets slut och/eller en
kostnad (avsättning) kan behöva redovisas vid ett senare tillfälle baserat
på de senaste förhållandena och status för ett potentiellt åtagande.
Avsättningar och eventualförpliktelser ses regelbundet över baserat på
den senaste informationen som finns tillgänglig och justeras för att reflektera
koncernens bästa bedömning av möjliga utfall.
Per den 31 december 2024 uppgick avsättningar till SEK 11,7 (11,7)
miljarder. Mer detaljerad information finns i not D1 ”Avsättningar”.
Per den 31 december 2024 uppgick eventualförpliktelser till SEK 3,6 (3,0)
miljarder. Mer detaljerad information finns i not D2 ”Eventualförpliktelser”
inklusive en beskrivning av eventualförpliktelser som inte kan kvantifieras.
Pensioner och andra ersättningar efter avslutad anställning
Redovisningen av kostnader för förmånsbaserade pensioner och andra
tillämpliga ersättningar efter avslutad anställning baseras på aktuariella
beräkningar som utgår från betydelsefulla uppskattningar om diskonterings-
ränta, framtida löneökningar, personalomsättning och livslängd. Effekten av
att tillämpa en alternativ diskonteringsränta baserad på svenska bostadso-
bligationer och känsligheten hos de viktigaste bedömningarna och antagan-
dena som används vid värderingen av de huvudsakliga pensionsplanerna
upplyses om i not G1 ”Ersättning efter avslutad anställning”. Per den 31
december 2024 uppgick förmånsbestämda förpliktelser för pensioner och
övriga ersättningar efter avslutad anställning till SEK 86,6 (85,5) miljarder
och verkligt värde av förvaltningstillgångar till SEK 64,4 (62,6) miljarder.
Uppskjuten skatt
Värderingen av uppskjutna skattefordringar innefattar en uppskattning av
avdragsrätten för kostnader som ännu inte är skattepliktiga och uppskatt-
ningar avseende tillräckliga framtida skattepliktiga intäkter för att möjliggöra
utnyttjande av underskottsavdrag och/eller skattetillgodohavanden i olika
beskattningsområden. Samtliga uppskjutna skattefordringar är föremål för
årlig översyn av sannolikt nyttjande.
Värderingen av temporära skillnader, underskottsavdrag och skattekredi-
ter baseras på ledningens uppskattningar av framtida skattepliktiga inkom-
ster i olika beskattningsområden mot vilka temporära skillnader, under-
skottsavdrag och skattekrediter kan utnyttjas. Dessa bedömningar baseras
primärt på affärsplaner för koncernens bedömda utfall avseende framtida
beskattningsbara vinster.
Per den 31 december 2024 uppgick värdet på uppskjutna skatteford-
ringar till SEK 24,4 (22,4) miljarder. För mer detaljerad information, se
not H1 ”Skatter”.
Redovisning av inkomstskatt, mervärdesskatt och andra skatter
Redovisningen av inkomstskatt baseras på utvärdering av inkomstskatt i alla
beskattningsområden där vinst uppstår. Enligt vad som föreskrivs i IFRIC 23
beaktas endast osäkerhet om inkomstskattemässig behandling om och när
inkomstskatteposter redovisas och värderas i de finansiella rapporterna.
Tillgångar relaterade till mervärdesskatt och andra skatter bedöms
separat för nyttjande i varje beskattningsområde i enlighet med lokala
bestämmelser.
Den totala komplexiteten i de regler som rör skatter och redovisningen
av dessa kräver företagsledningens engagemang i bedömningar av klassi-
ficering av transaktioner och i uppskattningar av sannolika utfall av yrkade
avdrag och/eller tvister.
Not A2, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
42
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Sektion B – Affärsverksamhet
B1
Segment
Segment
Vid fastställandet av Ericssons rörelsesegment har hänsyn tagits till den
finansiella rapportering som granskas av Bolagets högste beslutsfattare
(Chief Operating Decision Maker). Hänsyn har också tagits till vilka markna-
der och vilken typ av kunder produkterna och tjänsterna ska attrahera samt
vilka distributionskanaler de säljs genom. Enhetlighet kring faktorer som
teknik och forskning och utveckling har också spelat in. För att spegla
koncernens affärsinriktning rapporteras tre rörelsesegment:
– Networks
–
Cloud Software and Services
– Enterprise.
Segment Networks
erbjuder hårdvaru- och mjukvarulösningar samt
relaterade tjänsteerbjudanden som gör det möjligt för leverantörer av kom-
munikationstjänster att utveckla nya 5G-funktioner. Portföljen omfattar
radioaccessnät (RAN), RAN Compute, transportprodukter, antennprodukter
och en komplett tjänsteportfölj. 82 % (82 % under både 2023 och 2022)
av patent- och licensintäkterna rapporteras inom segment Networks.
Segment Cloud Software and Services
erbjuder lösningar som hjälper
leverantörer av kommunikationstjänster att öka flexibiliteten i sin verk-
samhet samt förbättra tjänsteupplevelsen och den operativa effektivite-
ten. Portföljen omfattar kärnnät, affärsstöd och driftstödsystem, Network
Management, Cognitive Network Solutions samt Managed Networks
Services. 18 % (18 % under både 2023 och 2022) av patent- och licensintäk-
terna rapporteras inom segment Cloud Software and Services.
Segment Enterprise
erbjuder avancerade kommunikationslösningar för
företag för att påskynda digitaliseringen, driva innovation och optimera
processer. Portföljen inkluderar Global Communications Platform, Wireless
Wide-Area Networks (WWAN) och privata cellulära nätverk.
Other
består av medieverksamhet samt icke-allokerad annan verksamhet,
däribland RedBee Media. Segmentsinformation presenteras också för Other.
Marknadsområden
Marknadsområdena är Bolagets främsta försäljningskanaler med ansvar
för att sälja och leverera lösningar till kund.
Bolaget är verksamt över hela världen och rapporterar verksamheten
indelat i fem geografiska marknadsområden:
– Nordamerika
–
Europa och Latinamerika
–
Sydostasien, Oceanien och Indien
– Nordostasien
–
Mellanöstern och Afrika.
Segment Enterprise har en flerkanalig distributionsmodell mot marknaden.
Försäljningen från segmenten Enterprise och Other samt patent- och
licensintäkter rapporteras externt inom marknadsområdet Other.
Större kunder
Merparten av försäljningen utgörs av stora fleråriga avtal med ett begränsat
antal större kunder. Av en kundbas om drygt 500 kunder, i första hand leve-
rantörer av kommunikationstjänster, står de 10 största kunderna för 44 %
(43 % under 2023 och 50 % under 2022) av omsättningen. Dessa kunder
rapporterades under segment Networks och Cloud Software and Services.
Ericssons största kund svarade för cirka 13 % (8 % under 2023 och 14 %
under 2022) och den näst största kunden svarade för 8 % (7 % under 2023
och 10 % under 2022) av omsättningen.
Segmentsinformation 2024

|  | Cloud Software |  |  | Koncernen/
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt segment
Nettoomsättning segment | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880
Nettoomsättning | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880
Bruttoresultat | 73 648 | 23 021 | 12 788 | –92 | 109 365
Bruttomarginal (%) | 46,6 % | 36,8 % | 51,4 % | –4,2 % | 44,1 %
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT) 1)2) | 25 665 | –435 | –22 083 | 1 166 | 4 313
EBIT-marginal (%) | 16,2 % | –0,7 % | –88,8 % | 53,6 % | 1,7 %
Finansiella intäkter och kostnader, netto |  |  |  |  | –1 724
Resultat efter finansiella poster |  |  |  |  | 2 589
Inkomstskatt |  |  |  |  | –2 215
Årets resultat |  |  |  |  | 374
Övrig segmentsinformation |  |  |  |  |
Resultat från andelar i intresseföretag | 94 | 2 | – | –342 | –246
Avskrivningar på immateriella tillgångar | –1 288 | –30 | –2 661 | –1 | –3 980
Avskrivningar på materiella anläggningstillgångar | –4 187 | –1 381 | –274 | –198 | –6 040
Nedskrivningar 1) | –305 | –87 | –15 308 | –14 | –15 714
Omstruktureringskostnader | –1 899 | –2 434 | –511 | –168 | –5 012
Vinst/förlust på aktier och andelar samt försäljning av verksamheter | –7 | 10 | –165 | 17 | –145

1)
Segmentet Enterprise inkluderar nedskrivning av goodwill och inmateriella tillgångar om SEK –15,3 miljarder främst hänförligt till förvärvet av Vonage under 2022. För ytterligare information,
se not C1
”Immateriella tillgångar."
2)
Segmentet Other inkluderar en intäkt på SEK 1,9 miljarder från en uppgörelse gällande en affärstvist , se not B4 "Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader."
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
43
Not B1, forts.
Segmentsinformation 2023

|  | Cloud Software |  |  | Koncernen/
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt segment
Nettoomsättning, segment | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351
Nettoomsättning | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351
Bruttoresultat | 67 959 | 22 088 | 12 016 | –461 | 101 602
Bruttomarginal (%) | 39,6 % | 34,7 % | 46,7 % | –18,2 % | 38,6 %
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT) 1) | 19 382 | –220 | –38 336 | –1 152 | –20 326
EBIT-marginal (%) | 11,3 % | –0,3 % | –148,9 % | –45,5 % | –7,7 %
Finansiella intäkter och kostnader, netto |  |  |  |  | –2 993
Resultat efter finansiella poster |  |  |  |  | –23 319
Inkomstskatt |  |  |  |  | –2 785
Årets resultat |  |  |  |  | –26 104
Övrig segmentsinformation |  |  |  |  |
Resultat från andelar i intresseföretag | 83 | 41 | – | – | 124
Avskrivningar på immateriella tillgångar | –1 013 | –43 | –3 401 | –1 | –4 458
Avskrivningar på materiella anläggningstillgångar | –4 460 | –1 470 | –274 | –495 | –6 699
Nedskrivningar 1) | –527 | –176 | –31 952 | –77 | –32 732
Omstruktureringskostnader | –4 437 | –1 924 | –173 | 13 | –6 521
Vinst/förlust på aktier och andelar samt försäljning av verksamheter | –24 | –39 | –16 | –206 | –285

1)
Segmentet Enterprise inkluderar nedskrivning av goodwill om SEK –31,9 miljarder hänförligt till förvärvet av Vonage. För ytterligare information, se not C1 ”Immaterialla tillgångar”.
Segmentsinformation 2022

|  | Cloud Software |  |  | Koncernen/
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt segment
Nettoomsättning, segment | 193 468 | 60 524 | 14 597 | 2 957 | 271 546
Nettoomsättning | 193 468 | 60 524 | 14 597 | 2 957 | 271 546
Bruttoresultat | 86 368 | 20 106 | 7 096 | –275 | 113 295
Bruttomarginal (%) | 44,6 % | 33,2 % | 48,6 % | –9,3 % | 41,7 %
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT) 1) | 38 512 | –1 689 | –4 473 | –5 330 | 27 020
EBIT-marginal (%) | 19,9 % | –2,8 % | –30,6 % | –180,3 % | 10,0 %
Finansiella intäkter och kostnader, netto |  |  |  |  | –2 411
Resultat efter finansiella poster |  |  |  |  | 24 609
Inkomstskatt |  |  |  |  | –5 497
Årets resultat |  |  |  |  | 19 112
Övrig segmentsinformation |  |  |  |  |
Resultat från andelar i intresseföretag | 30 | 27 | – | –40 | 17
Avskrivningar på immateriella tillgångar | –1 424 | –122 | –2 019 | –12 | –3 577
Avskrivningar på materiella anläggningstillgångar | –4 073 | –1 792 | –515 | –185 | –6 565
Nedskrivningar | –211 | –91 | –87 | –12 | –401
Omstruktureringskostnader | –146 | –96 | –65 | –92 | –399
Vinst/förlust på aktier och andelar samt försäljning av verksamheter | 253 | – | 111 | –108 | 256

1)
Segmentet Other inkluderar en avsättning om SEK –2,3 miljarder relaterad till uppgörelsen gällande överträdelse av DPA med Department of Justice i USA, inklusive kostnader för förlängningen av
tillsynen, samt kostnader om SEK –1,0 miljarder relaterade till avyttringen av verksamheten för Sakernas internet och andra portföljjusteringar.
Produkter och tjänster per segment

|  | Cloud Software |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt
2024 |  |  |  |  |
Produkter | 121 814 | 22 409 | 5 927 | – | 150 150
Tjänster | 36 393 | 40 226 | 18 936 | 2 175 | 97 730
Totalt | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880
2023 |  |  |  |  |
Produkter | 131 393 | 21 672 | 5 704 | –4 | 158 765
Tjänster | 40 049 | 41 958 | 20 041 | 2 538 | 104 586
Totalt | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351
2022 |  |  |  |  |
Produkter | 147 997 | 21 105 | 4 923 | –1 | 174 024
Tjänster | 45 471 | 39 419 | 9 674 | 2 958 | 97 522
Totalt | 193 468 | 60 524 | 14 597 | 2 957 | 271 546

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not B1, forts.
44
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Marknadsområden 2024

|  |  |  |  |  | Långfristiga
| Nettoomsättning | tillgångar 5)
|  | Cloud Software |  |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt | Totalt
Nordamerika 1) | 57 875 | 14 326 | 598 | 87 | 72 886 | 18 223
Europa och Latinamerika 2) | 40 855 | 22 271 | 284 | – | 63 410 | 66 765
Sydostasien, Oceanien och Indien 3) | 23 259 | 9 114 | 37 | – | 32 410 | 1 005
Nordostasien 4) | 14 477 | 4 142 | 18 | 124 | 18 761 | 1 374
Mellanöstern och Afrika | 10 344 | 9 761 | 678 | –12 | 20 771 | 173
Övrigt 1)2)3)4)6) | 11 397 | 3 021 | 23 248 | 1 976 | 39 642 | –
Totalt | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880 | 87 540
1) varav i USA 6) |  |  |  |  | 98 265 | 17 175
2) varav i EU 6) |  |  |  |  | 35 264 | 62 126
varav i Sverige 6) |  |  |  |  | 2 341 | 61 065
3) varav i Indien 6) |  |  |  |  | 15 194 | 569
4) varav i Japan 6) |  |  |  |  | 9 072 | 199
4) varav i Kina 6) |  |  |  |  | 10 221 | 1 007

5)
Totala långfristiga tillgångar exklusive finansiella instrument, uppskjutna skattefordringar samt pensiontillgångar.
6)
Inkluderar patent-och licensintäkter rapporterade under Övrigt, som allokeras baserat på kundens landstillhörighet. Övrig försäljning hänförs till land baserat på destinationen för levererade
produkter och tjänster.
Marknadsområden 2023

|  |  |  |  |  | Långfristiga
| Nettoomsättning | tillgångar 5)
|  | Cloud Software |  |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt | Totalt
Nordamerika 1) | 44 640 | 14 199 | 266 | 125 | 59 230 | 33 214
Europa och Latinamerika 2) | 42 298 | 22 270 | 245 | 71 | 64 884 | 64 497
Sydostasien, Oceanien och Indien 3) | 43 235 | 10 038 | 36 | 9 | 53 318 | 886
Nordostasien 4) | 18 986 | 4 720 | 37 | 189 | 23 932 | 1 775
Mellanöstern och Afrika | 12 902 | 10 457 | 378 | 2 | 23 739 | 174
Övrigt 1)2)3)4)6) | 9 381 | 1 946 | 24 783 | 2 138 | 38 248 | –
Totalt | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351 | 100 546
1) varav i USA 6) |  |  |  |  | 85 313 | 32 133
2) varav i EU 6) |  |  |  |  | 34 257 | 59 456
varav i Sverige 6) |  |  |  |  | 1 774 | 58 728
3) varav i Indien 6) |  |  |  |  | 31 205 | 535
4) varav i Japan 6) |  |  |  |  | 10 139 | 132
4) varav i Kina 6) |  |  |  |  | 10 716 | 1 449

5)
Totala långfristiga tillgångar exklusive finansiella instrument, uppskjutna skattefordringar samt pensiontillgångar.
6)
Inkluderar patent-och licensintäkter rapporterade under Övrigt, som allokeras baserat på kundens landstillhörighet. Övrig försäljning hänförs till land baserat på destinationen för levererade
produkter och tjänster.
Marknadsområden 2022

|  |  |  |  |  | Långfristiga
| Nettoomsättning | tillgångar 5)
|  | Cloud Software |  |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt | Totalt
Nordamerika 1) | 81 917 | 13 362 | 47 | 68 | 95 394 | 41 065
Europa och Latinamerika 2) | 44 644 | 21 638 | 99 | 409 | 66 790 | 93 612
Sydostasien, Oceanien och Indien 3) | 23 695 | 9 179 | 17 | 60 | 32 951 | 999
Nordostasien 4) | 22 488 | 4 015 | 8 | 222 | 26 733 | 3 385
Mellanöstern och Afrika | 11 707 | 10 472 | 368 | 24 | 22 571 | –804
Övrigt 1)2)3)4)6) | 9 017 | 1 858 | 14 058 | 2 174 | 27 107 | –
Totalt | 193 468 | 60 524 | 14 597 | 2 957 | 271 546 | 138 257
1) varav i USA 6) |  |  |  |  | 109 709 | 39 906
2) varav i EU 6) |  |  |  |  | 35 859 | 92 167
varav i Sverige 6) |  |  |  |  | 3 239 | 88 057
3) varav i Indien 6) |  |  |  |  | 10 957 | 519
4) varav i Japan 6) |  |  |  |  | 9 965 | 187
4) varav i Kina 6) |  |  |  |  | 10 523 | 2 068

5)
Totala långfristiga tillgångar exklusive finansiella instrument, uppskjutna skattefordringar samt pensiontillgångar.
6)
Inkluderar patent-och licensintäkter rapporterade under Övrigt, som allokeras baserat på kundens landstillhörighet. Övrig försäljning hänförs till land baserat på destinationen för levererade
produkter och tjänster.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
45
B2
Nettoomsättning

| 2024 | 2023 | 2022
Hårdvara | 93 521 | 99 642 | 119 215
Mjukvara | 56 629 | 59 123 | 54 809
Tjänster | 97 730 | 104 586 | 97 522
Totalt | 247 880 | 263 351 | 271 546
varav patent- och licensintäkter | 13 962 | 11 101 | 10 399
varav export från Sverige | 133 339 | 125 242 | 153 833

B3
Kostnader per kostnadsslag

| 2024 | 2023 | 2022
Varor och tjänster | 127 649 | 127 214 | 147 023
Ersättningar till anställda | 93 405 | 101 438 | 89 191
Avskrivningar | 10 020 | 11 157 | 10 142
Nedskrivningar, inkuransreserver och |  |  |
omvärderingar | 3 969 | 4 996 | 4 383
Lagerförändring, netto | 10 208 | 9 304 | –7 738
Aktivering av utvecklingskostnader | –1 300 | –2 173 | –1 720
Totala kostnader för sålda varor |  |  |
och tjänster samt rörelseomkostnader | 243 951 | 251 936 | 241 281

De totala omstruktureringskostnaderna för 2024 var SEK 5,0 (6,5 för 2023
och 0,4 för 2022) miljarder, som hänför sig till kostnadsbesparingsaktivite-
terna under året. Omstruktureringskostnader ingår i de kostnader som
presenteras ovan och består i huvudsak av ersättningar till anställda.
Omstruktureringskostnader per funktion

| 2024 | 2023 | 2022
Kostnader för sålda varor och tjänster | 2 046 | 2 802 | 195
FoU-kostnader | 2 119 | 2 431 | 54
Försäljnings- och administrationskostnader | 847 | 1 288 | 150
Totalt | 5 012 | 6 521 | 399

B4
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader

| 2024 | 2023 | 2022
Övriga rörelseintäkter |  |  |
Vinst vid försäljning av immateriella till- |  |  |
gångar och materiella anläggningstillgångar | 13 | 17 | 85
Vinst från investeringar och försäljning |  |  |
av verksamheter 1) | 409 | 136 | 701
Övriga rörelseintäkter 2) | 2 807 | 841 | 445
Totalt | 3 229 | 994 | 1 231
Övriga rörelsekostnader |  |  |
Förlust vid försäljning av immateriella till- |  |  |
gångar och materiella anläggningstillgångar | –21 | – | –54
Förlust från investeringar och försäljning av |  |  |
verksamheter 1) | –554 | –421 | –445
Nedskrivning av goodwill 3) | –1 260 | –31 897 | –
Övriga rörelsekostnader 2) | –764 | –541 | –3 994
Totalt | –2 599 | –32 859 | –4 493

1)
Information om avyttringar presenteras i not E2 ”Företagsförvärv/avyttringar”.
2)
2024 inkluderar en intäkt om SEK 1,9 miljarder relaterad till en överenskommelse rörande en
kommersiell tvist. 2022 inkluderar en avsättning om SEK –2,3 miljarder relaterad till uppgörelsen
gällande överträdelse av DPA med Department of Justice i USA, inklusive kostnader för
förlängningen av tillsynen, samt kostnader om SEK –1,0 miljarder relaterade till avyttringen
av verksamheten för Sakernas internet och andra portföljjusteringar.
3)
2024 och 2023 inkluderar en nedskrivning om SEK–1,3 (–31,9) miljarder främst hänförlig till
förvärvet av Vonage. För ytterligare information om nedskrivning av goodwill, se not C1
”Immateriella tillgångar”.
B5
Varulager

| 2024 | 2023
Komponenter | 6 948 | 10 612
Färdiga varor | 11 701 | 13 610
Pågående arbete för annans räkning | 8 476 | 11 851
Totalt | 27 125 | 36 073

Värdet av varulager som redovisas och inkluderas i kostnad för sålda varor
uppgår till SEK 56 275 (65 042) million.
Under perioden har nedskrivningar av varulager till nettoförsäljnings-
värde kostnadsförts med SEK 3 329 (3 994) miljoner. Nedskrivningar redu-
cerades med SEK 2 004 (823) miljoner avseende återföringar. Tidigare
nedskrivningar har återförts främst till följd av förändringar i uppskattad
kundefterfrågan.
Pågående arbete för annans räkning innehåller kostnader vilka är
nedlagda fram till periodslut för kundprojekt där prestationsåtaganden ännu
inte är fullt uppfyllda. Dessa nedlagda kostnader kommer att redovisas som
kostnad för sålda varor då hänförliga intäkter redovisas i resultaträkningen.
Bolagets nuvarande klimatrelaterade strategi att ha en portfölj med
energiprestandaprodukter kan komma att påverka lageråtervinning när
kunderna kräver snabb ersättning och ökade volymer av de mest energi-
effektiva produkterna. Det aktuella erbjudandet inom radioprodukter
avspeglar i stort den senaste energieffektiva tekniken, och fortlöpande
förbättringar förväntas i framtiden. Dessa faktorer har inräknats i risk-
utvärderingen för lagerinkurans vid årsslutet.
Påverkan från klimatförändringar beträffande produktionsanläggningar
har också identifierats som en potentiell klimatrelaterad risk för Bolagets
verksamhet, även om dessa risker till största delen avhjälps genom att ha
lämpliga försäkringar för skada på lager och fasta tillgångar, samt potenti-
ella verksamhetsavbrott. Bolaget har också en globalt spridd produktions-
kapacitet, såväl som geografiskt spridda inköpskanaler för att motverka
risker av leveransavbrott på grund av naturkatastrofer, inklusive allvarliga
väderhändelser.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
46
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
B6
Balansposter relaterade till kundkontrakt

| 2024 | 2023
Kundfinansiering | 4 522 | 6 917
Kundfordringar 1) | 44 151 | 42 215
Kontraktstillgångar | 6 924 | 7 999
Kontraktsskulder | 41 229 | 34 416
Uppskjutna försäljningsprovisioner 2) | 1 195 | 1 006

1)
Totala kundfordringar inkluderar SEK 177 (166) miljoner relaterat till intresseföretag.
2)
Av totala uppskjutna försäljningsprovisioner, presenteras SEK 491 (414) miljoner som kortfristiga.
Den långfristiga balansen presenteras under Övriga långfristiga finansiella tillgångar (se not F3
”Finansiella tillgångar, långfristiga”) och den kortfristiga balansen under Övriga kortfristiga
fordringar (se not B7 ”Övriga kortfristiga fordringar).
Ökningen av kontraktsskulder beror främst på ökad intjäning av rabatter
baserat på en högre försäljning.
Amorteringen av uppskjutna försäljningsprovisioner uppgick under året
till SEK 571 (457) miljoner.
För information gällande kreditrisker och nedskrivningar av kund-
kontraktsrelaterade balanser, se not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Intäkter under perioden

| 2024 | 2023
Intäktsföring relaterad till kontraktsskuldens ingående |  |
balans för perioden | 23 980 | 32 874
Intäktsföring relaterad till prestationsåtaganden |  |
uppfyllda, eller delvis uppfyllda, under föregående |  |
rapportperioder | 138 | 134

Transaktionspris allokerat till återstående prestationsåtaganden

| 2024 | 2023
Ackumulerat belopp av transaktionspris |  |
allokerat till ännu ej uppfyllda, eller delvis |  |
ej uppfyllda, prestationsåtaganden | 134 199 | 133 247

Koncernen förväntar sig att transaktionspriset allokerat till återstående
prestationsåtaganden kommer att redovisas som intäkt enligt följande
approximering: 67 % under 2025, 17 % under 2026 och resterande 16 %
under 2027 och senare.
B7
Övriga kortfristiga fordringar

| 2024 | 2023
Förutbetalda kostnader | 2 659 | 2 552
Förskott till leverantörer | 47 | 128
Derivat tillgångar 1) | 185 | 1 851
Övriga skatter 2) | 3 044 | 4 176
Övrigt 3) | 3 326 | 3 255
Totalt | 9 261 | 11 962

1)
Se även not F1 ”Finansiell riskhantering”.
2)
Övriga skatter inkluderar i huvudsak momsfordringar.
3)
Inkluderar bland annat lån till intresseföretag, uppskjutna försäljningsprovisioner och betalda
depositioner till tredje part.
B8
Leverantörsskulder

| 2024 | 2023
Leverantörsskulder till intresseföretag | 413 | 434
Leverantörsskulder exklusive intresseföretag | 29 760 | 27 334
Totalt | 30 173 | 27 768

Av beloppet för leverantörsskulder, utgörs leverantörsfakturor under
Ericssons program för betalning av leverantörer (SPP), enligt följande:

| 2024
Ingående balans | 8 255
Nya fakturor | 24 984
Betalningar till bank | –25 615
Omräkningsdifferens | 586
Utgående balans 1) | 8 210
1) Varav leverantörer som redan erhållit betalningar |
ifrån bank vid årets slut. | 6 398

Omfång för betalningsförfallodagar för fakturor vid årets slut

| 2024
Leverantörsfakturor under Ericssons program för |
betalning av leverantörer (SPP) | 76 till 180 dagar
Leverantörsfakturor som inte ingår i Ericssons program |
för betalning av leverantörer (SPP) | 0 till 180 dagar

B9
Övriga kortfristiga skulder

| 2024 | 2023
Upplupen ränta | 373 | 439
Upplupna kostnader | 31 377 | 26 294
varav personalrelaterade | 17 869 | 13 440
varav leverantörsrelaterade | 8 592 | 8 009
varav övriga 1) | 4 916 | 4 845
Derivat skulder 2) | 3 337 | 1 794
Övriga 3) | 5 590 | 8 458
Totalt | 40 677 | 36 985

1)
Avser huvudsakligen upplupna kostnader relaterade till kundprojekt.
2)
Se även not F1 ”Finansiell riskhantering”.
3)
Inkluderar bland annat moms och andra löneavdrag.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
47
Sektion C – Långfristiga tillgångar
C1
Immateriella tillgångar

|  |  |  |  | Kundrelationer,
| Balanserade |  | produkträttigheter och övriga
| utvecklingskostnader | Goodwill | immateriella tillgångar
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 22 983 | 21 096 | 91 185 | 90 914 | 80 810 | 82 854
Investeringar | 1 300 | 2 173 | – | – | 376 | 97
Poster avseende förvärvade/ |  |  |  |  |  |
avyttrade verksamheter 1) | – | – | –375 | 348 | –249 | 306
Utrangering | – | –153 | – | – | –314 | –563
Omklassificering | 20 | –16 | – | – | – | –
Omräkningsdifferens | 268 | –117 | 4 392 | –77 | 4 437 | –1 884
Utgående balans | 24 571 | 22 983 | 95 202 | 91 185 | 85 060 | 80 810
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –14 560 | –13 646 | – | – | –50 405 | –48 770
Avskrivningar | –1 480 | –1 137 | – | – | –2 500 | –3 321
Poster avseende avyttrade |  |  |  |  |  |
verksamheter 1) | – | – | – | – | 184 | –
Utrangering | – | 153 | – | – | 314 | 563
Omräkningsdifferens | –193 | 70 | – | – | –2 281 | 1 123
Utgående balans | –16 233 | –14 560 | – | – | –54 688 | –50 405
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –3 745 | –3 745 | –38 241 | –6 344 | –7 738 | –7 744
Poster avseende avyttrade |  |  |  |  |  |
verksamheter 1) | – | – | 375 | – | 65 | –
Nedskrivningar | – | – | –1 260 | –31 897 | –14 073 | –19
Omräkningsdifferens | – | – | 1 | – | –672 | 25
Utgående balans | –3 745 | –3 745 | –39 125 | –38 241 | –22 418 | –7 738
Netto bokfört värde | 4 593 | 4 678 | 56 077 | 52 944 | 7 954 | 22 667

1)
Information om avyttringar presenteras i not E2 ”Företagsförvärv/avyttringar”.
Total goodwill för koncernen är SEK 56,1 (52,9) miljarder och är alloke-
rad till de operativa segmenten Networks med SEK 29,6 (27,8) miljarder,
Cloud Software and Services med SEK 3,7 (3,5) miljarder och Enterprise
med SEK 22,7 (21,6) miljarder. Inom Enterprise segmentet bär Global
Communications Platform (Vonage) SEK 11,6 (11,1) miljarder, Enterprise
Wireless Solutions (Cradlepoint) SEK 9,9 (9,0) miljarder och iconectiv SEK
1,2 (1,1) miljarder. Segmentet Other har ingen goodwill. Ytterligare informa-
tion finns i not B1 ”Segmentsinformation”.
Nedskrivningar
Under 2024 gjordes nedskrivningar av immateriella tillgångar och goodwill
hänförliga till förvärvet av Vonage med SEK –14,7 miljarder i denna grupp
av kassagenererande enheter (KGE), Global Communications Platform.
Denna grupp av KGEer innehåller dels KGE Platform as a Service (CPaaS),
dels KGE Cloud-based Unified Communications as a Service (UCaaS)/
Contact Center as a Service (CCaaS) och Consumer (VoIP). Identifieringen
av KGEer sammanföll med att ledningen ändrade organisationen från en
funktionell dimension till en produktdimension. Nedskrivningen rapporte-
rades i resultaträkningen för segmentet Enterprise med SEK –1,2 miljarder
på raden Kostnader för forskning- och utveckling, SEK –12,6 miljarder på
raden Försäljning och administrativa kostnader och SEK –0,9 miljarder
på raden Övriga rörelsekostnader. Orsaken till nedskrivningen inklude-
rade lägre förväntad marknadstillväxt och neddragningar i vissa länder.
Återvinningsvärdet för denna grupp av KGEer uppgick till SEK 17,0 miljarder
och fastställdes genom återvinningsmetoden med en diskonteringsränta på
11,3 % och återvinningsvärdet för verkligt värde minus kostnad för avyttring
var lägre.
Under 2024 gjordes även nedskrivningar med SEK –0,4 miljarder i KGE
Emodo på grund av ett strategiskt beslut att avveckla verksamheten och det
redovisades på raden Forsknings- och utvecklingskostnader, Försäljnings-
och administrationskostnader samt Övriga rörelsekostnader i resultaträk-
ningen för segmentet Enterprise. I KGE Enterprise Wireless Solutions gjordes
en nedskrivning om SEK –0,2 miljarder på grund av en strategiförändring
som redovisades på raden Forsknings- och utvecklingskostnader i resultat-
räkningen för segmentet Enterprise. I KGE Networks gjordes en nedskrivning
på SEK –0,04 miljarder på grund av en strategiförändring och redovisades
på raden Kostnader för forskning- och utveckling inom segmentet Networks.
Under 2023 gjordes en nedskrivning av goodwill hänförlig till förvärvet av
Vonage med SEK –31,9 miljarder i den kassagenererande enheten, KGE,
Global Communications Platform som redovisades på raden Övriga rörelse-
kostnader i resultaträkningen för segmentet Enterprise. Orsaken till nedskriv-
ningen var främst makroekonomisk motvind, inklusive stigande räntor och
förändrade efterfrågetrender. Nedskrivningen motsvarade 50 procent av det
totala beloppet för goodwill och andra immateriella tillgångar som hänför-
des till förvärvet av Vonage. Återvinningsvärdet för denna KGE uppgick till
SEK 29,5 miljarder. Detta belopp bestämdes genom återvinningsmetoden
och var högre än verkligt värde minus kostnad för avyttring.
Under 2022 gjordes en nedskrivning inom segmentet Enterprise av
immateriella tillgångar med SEK –61 miljoner relaterat till Sakernas internet
på grund av ett strategiskt beslut att avsluta den verksamheten, vilket har
rapporterats på raden Forsknings- och utvecklingskostnader
i resultaträkningen.
Immateriella tillgångar
Det redovisade värdet för kundrelationer, produkträttigheter och andra
immateriella tillgångar är SEK 8,0 (22,7) miljarder, varav kundrelationer för-
värvade genom Vonage transaktionen uppgick till SEK 3,4 (16,1) miljarder
med en återstående avskrivningstid på tre till sju år.
Kapitaliserade utvecklingskostnader
Bolaget kapitaliserar produktutvecklingskostnaderna för 5G radio, vilka
skrivs av över tre år. Beaktande Bolagets klimatrelaterade mål att ha mer
energieffektiva produkter, så gör Bolaget kontinuerligt bedömningar när det
gäller påverkan av framtida förbättringar av radioprodukter i förhållande till
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
48
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
återvinningen av sådana utvecklingskostnader. Slutsatsen är att det bok-
förda värdet vid årets slut är rimligt, eftersom avskrivningstiden och produkt-
utvecklingens livscykel är relativt korta.
Allokering av goodwill
Goodwill allokeringen har inte förändrats under 2024. Goodwill om SEK 0,3
miljarder från förvärvet av Ericom har adderats till KGE Enterprise Wireless
Solutions inom segmentet Enterprise 2023. Goodwill från Vonage förvärvet
som gjordes 2022 har allokerats till segmentet Enterprise och till den kassa-
genererande enheten Global Communications Platform.
Nedskrivningstester
Segmenten Networks och Cloud Software and Services är kassagenererande
enheter. Inom segmentet Enterprise finns det flera kassagenererande enhe-
ter. Återvinningsmetoden har använts för nedskrivningstesterna för goodwill,
utom för KGE iconectiv där verkligt värde minus kostnad för avyttring har
använts. Återvinningsmetoden innebär att återvinningsvärdena för de kas-
sagenerande enheterna fastställts genom nuvärdet av förväntade framtida
kassaflöden baserat på affärsplaner godkända av ledningen. Antagandena
baseras på Bolagets ambition när det gäller marknadsandelar och på infor-
mation som samlas in inom ramen för koncernens långsiktiga strategiska
process, vilken innefattar bedömningar av ny teknik, koncernens konkurrens-
förmåga och nya typer av verksamheter och kunder.
I bedömningen av framtida kassaflöden görs antaganden om i första
hand följande finansiella parametrar:
– Försäljningstillväxt
–
Utveckling av EBIT (baserad på EBIT-marginal eller kostnad för sålda
varor och rörelseomkostnader i förhållande till försäljning)
–
Utveckling av rörelsekapital och investeringsbehov.
Antagandena rörande industrispecifika marknadsdrivare och marknads-
tillväxt är baserade på industrikällor som används inom koncernen när det
gäller utvecklingen 2025–2029 för nyckelparametrar inom telekomindustrin:
–
År 2029, ungefär 39 år efter introduktionen av digital mobilteknologi upp-
skattar man att det kommer att finnas 9,4 miljarder mobilabonnemang
(exklusive cellulär IoT) jämfört med 8,7 miljarder 2024. Av alla mobil-
telefonabonnemang beräknas 8,1 miljarder vara kopplade till smarta
telefoner.
–
Antalet 5G abonnemang beräknas nå 5,6 miljarder (exklusive cellulär
IoT) i slutet av 2029 jämfört med 2,3 miljarder 2024.
–
År 2029 beräknas det finnas ungefär 50 miljarder uppkopplade enheter
jämfört med 30 miljarder 2024, av de 50 miljarderna hänför sig mer än 39
miljarder till Sakernas internet (IoT). Uppkopplade IoT-enheter inkluderar
uppkopplade bilar, maskiner, mätare, sensorer, säljterminaler, konsument-
elektronik och ”wearables”.
–
Cellulär IoT beräknas växa från 3,9 miljarder enheter i slutet av 2024 till
6,7 miljarder enheter i slutet av 2029.
–
Mobil datatrafikvolym förväntas mer än dubbleras mellan 2025 och 2029.
Mobiltrafiken drivs av användare av smarta telefoner och videotrafik. Den
mobila videotrafiken beräknas växa med cirka 19 % årligen fram till 2029
och kommer då att stå för cirka 80 % av all mobil datatrafik. Fast bred-
band via mobilnätet bidrar också med mobiltrafik och ökar med
cirka 27 % årligen under perioden och kommer att stå för nästan 35 %
av all mobiltrafik 2029.
Försäljningstillväxten i Enterprise segmentet drivs av tillämpningen av
5G och konvergensen mot 5G och Molnkommunikation inom enterprise
marknaden. Enterprise Wireless WAN marknaden förväntas fortsätta växa
med en CAGR betydligt över 20 % fram till 2028, medan tillväxten för den
globala CPaaS marknaden förväntas bli något över 10 % under samma
period. De kassagenererande enheterna Global Communications Platform
och Enterprise Wireless Solutions förväntas ha en tillväxttakt på över 15 %
(15 %) de kommande fem åren följt av en gradvis avtagande tillväxttakt.
Bedömningarna speglar den snabbväxande marknad inom vilken båda
KGEr är verksamma. Långsiktig marknadsmognad och marknadstillväxt-
nivåer beräknas inte uppnås förrän efter den femåriga prognosperioden.
Det är svårare att bedöma marknadsförhållanden ju längre fram i tiden
man gör prognoser.
De bedömda kassaflödena för att beräkna återvinningsvärdet är
baserade på femåriga affärsplaner. För KGE Global Communications
Platform och Enterprise Wireless Solutions har två år lagts till för att
återspegla progressionen mot stabila kassaflödesprognoser.
Det finns inga rimliga möjliga förändringar i antaganden som skulle kunna
leda till framtida nedskrivningsbehov för någon KGE eller grupp av KGEer,
utom för Global Communications Platform. Återvinningsvärdet för Global
Communications Platform överstiger det bokförda värdet med SEK 1,6 mil-
jarder. Denna grupp av KGEer skrevs ned till återvinningsvärdet i andra kvar-
talet 2024. Det beloppet med vilket återvinningsvärdet överstiger det bok-
förda värdet beror delvis på avskrivningar av immateriella tillgångar sedan
nedskrivningstillfället. Återvinningsvärdet för denna grupp av KGEer skulle
vara lika med det bokförda värdet, om den långsiktiga EBIT marginalen
minskades med 1 % eller den långsiktiga tillväxttakten minskades med cirka
1 %. Samma resultat skulle uppnås ifall diskonteringsräntan höjdes.
Koncernens diskontering är baserad på förväntade framtida kassaflöden
efter skatt och diskonteringsränta efter skatt. Denna diskontering är inte
materiellt annorlunda jämfört med en diskontering baserad på framtida
kassaflöden före skatt och diskonteringsränta före skatt, som IFRS kräver.
Den högre nivån för Global Communications Platform är driven dels av ökad
osäkerhet, dels av den högre nivån av den implicita riskfria räntan för värde-
papper i USD. Global Communications Platform and och Enterprise Wireless
Solutions gör kassaflödesprognoserna i USD.
I not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper” och not A2 ”Bedömningar och
viktiga uppskattningar för redovisningsändamål” finns ytterligare upplys-
ningar om nedskrivningstestet avseende goodwill. Antagandena för 2023
återfinns i not C1 ”Immateriella tillgångar” i årsredovisningen för 2023.
Riskbedömningar av affärsplaner görs regelbundet och nedskrivningstest
görs om det finns indikationer på att dessa tillgångar behöver skrivas ned.
Diskonteringsränta per kassagenerande enheter (KGE)

|  |  | Nominell årlig tillväxttakt
| Diskonteringsräntor efter skatt (%) | efter prognosperioden (%)
Kassagenererande Enheter | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Networks | 9,5 | 10,0 | 2,0 | 2,0
Cloud Software and Services | 10,0 | 10,5 | 1,5 | 1,5
Global Communications Platform | 13,5 | 11,0 | 3,5 | 3,5
Entreprise Wireless Solutions | 11,0 | 11,0 | 3,5 | 3,5
iconectiv | n/a | 10,5 | n/a | 3,5
Emodo | n/a | 14,5 | n/a | 2,0
Red Bee Media | n/a | 12,5 | n/a | 2,0

Not C1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
49
C2
Materiella anläggningstillgångar

|  |  | Övriga inventarier, |  |
| Byggnader | Maskiner och övriga | verktyg och | Pågående nyanläggningar |
| och mark | tekniska anläggningar | installationer | och betalda förskott | Totalt
2024 |  |  |  |  |
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |
Ingående balans | 7 336 | 3 752 | 37 397 | 1 058 | 49 543
Investeringar | 208 | 239 | 949 | 944 | 2 340
Utrangering | –301 | –127 | –1 928 | –213 | –2 569
Omklassificeringar | 507 | 14 | 524 | –1 045 | –
Omräkningsdifferens | 335 | 156 | 1 065 | 36 | 1 592
Utgående balans | 8 085 | 4 034 | 38 007 | 780 | 50 906
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –4 265 | –2 898 | –28 091 | – | –35 254
Avskrivningar | –469 | –346 | –3 046 | – | –3 861
Utrangering | 277 | 103 | 1 820 | – | 2 200
Omklassificeringar | –128 | 86 | 42 | – | –
Omräkningsdifferens | –201 | –124 | –859 | – | –1 184
Utgående balans | –4 786 | –3 179 | –30 134 | – | –38 099
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –437 | –211 | –1 446 | – | –2 094
Nedskrivningar | –28 | 17 | –174 | –97 | –282
Utrangering | 22 | 8 | 118 | 97 | 245
Omklassificeringar | –17 | 15 | 2 | – | –
Omräkningsdifferens | –26 | –13 | –92 | – | –131
Utgående balans | –486 | –184 | –1 592 | – | –2 262
Netto bokfört värde | 2 813 | 671 | 6 281 | 780 | 10 545
2023 |  |  |  |  |
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |
Ingående balans | 7 523 | 3 825 | 38 220 | 973 | 50 541
Investeringar | 87 | 134 | 1 713 | 1 363 | 3 297
Poster avseende förvärvade/avyttrade bolag | – | – | –347 | – | –347
Utrangering | –443 | –221 | –2 318 | –232 | –3 214
Omklassificeringar | 327 | 75 | 627 | –1 029 | –
Omräkningsdifferens | –158 | –61 | –498 | –17 | –734
Utgående balans | 7 336 | 3 752 | 37 397 | 1 058 | 49 543
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –4 282 | –2 797 | –27 606 | – | –34 685
Avskrivningar | –480 | –382 | –3 410 | – | –4 272
Poster avseende avyttrade bolag | – | – | 227 | – | 227
Utrangering | 395 | 220 | 2 321 | – | 2 936
Omklassificeringar | – | 1 | –1 | – | –
Omräkningsdifferens | 102 | 60 | 378 | – | 540
Utgående balans | –4 265 | –2 898 | –28 091 | – | –35 254
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –385 | –114 | –1 121 | – | –1 620
Nedskrivningar | –101 | –114 | –428 | –19 | –662
Utrangering | 40 | 7 | 65 | 19 | 131
Omräkningsdifferens | 9 | 10 | 38 | – | 57
Utgående balans | –437 | –211 | –1 446 | – | –2 094
Netto bokfört värde | 2 634 | 643 | 7 860 | 1 058 | 12 195

Kontraktsenliga åtaganden rörande investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick till SEK 565 (632) miljoner per den 31 december 2024.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
50
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
C3
Leasing
Koncernen som leasetagare
Nyttjanderätter

| 2024 | 2023
| Lokaler | Fordon | Övrigt | Totalt | Lokaler | Fordon | Övrigt | Totalt
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 16 003 | 769 | 300 | 17 072 | 15 895 | 998 | 303 | 17 196
Tillkommande nyttjanderätter | 2 295 | 265 | – | 2 560 | 1 307 | 257 | 1 | 1 565
Poster avseende förvärvad/avyttrad verksamhet | –31 | – | – | –31 | 2 | – | – | 2
Uppsagda kontrakt | –1 794 | –270 | – | –2 064 | –870 | –489 | – | –1 359
Omräkningsdifferens | 606 | 22 | 11 | 639 | –331 | 3 | –4 | –332
Utgående balans | 17 079 | 786 | 311 | 18 176 | 16 003 | 769 | 300 | 17 072
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –9 180 | –489 | –184 | –9 853 | –7 789 | –629 | –138 | –8 556
Avskrivningar | –1 950 | –190 | –39 | –2 179 | –2 146 | –232 | –49 | –2 427
Poster avseende förvärvad/avyttrad verksamhet | 31 | – | – | 31 | – | – | – | –
Uppsagda kontrakt | 1 421 | 252 | – | 1 673 | 546 | 373 | – | 919
Omräkningsdifferens | –328 | –15 | –7 | –350 | 209 | –1 | 3 | 211
Utgående balans | –10 006 | –442 | –230 | –10 678 | –9 180 | –489 | –184 | –9 853
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –453 | – | –61 | –514 | –374 | – | – | –374
Nedskrivningar | –99 | – | – | –99 | –93 | – | –61 | –154
Uppsagda kontrakt | 47 | – | – | 47 | 3 | – | – | 3
Omräkningsdifferens | –24 | – | – | –24 | 11 | – | – | 11
Utgående balans | –529 | – | –61 | –590 | –453 | – | –61 | –514
Finansiell vidareuthyrning |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –385 | – | – | –385 | –396 | – | – | –396
Bortbokning av vidareuthyrning | – | – | – | – | –2 | – | – | –2
Omräkningsdifferens | –36 | – | – | –36 | 13 | – | – | 13
Utgående balans | –421 | – | – | –421 | –385 | – | – | –385
Netto bokfört värde | 6 123 | 344 | 20 | 6 487 | 5 985 | 280 | 55 | 6 320

Leasingskulder
Leasingskulderna uppgick till SEK 7 495 (7 455) miljoner, varav SEK 2 132
(2 235) miljoner klassas som kortfristiga. Förfallostruktur över återstå-
ende kontraktsenliga åtaganden per den 31 december 2024 visas i not D4
”Kontraktsenliga åtaganden”.
Leasingkostnader
De totala leasingkostnaderna uppgick till SEK 3 603 (3 788) miljoner, varav
avskrivningar SEK 2 179 (2 427) miljoner, nedskrivningar SEK 99 (154) mil-
joner, leasingkostnader relaterade till tillgångar av lågt värde SEK 432 (459)
miljoner, räntekostnader SEK 421 (464) miljoner och variabla leasingavgifter
SEK 472 (284) miljoner. Variabla leasingutgifter består huvudsakligen av
fastighetsskatt och kostnader för att avsluta kontrakt i förtid.
Kassautflöde

| 2024 | 2023
Återbetalning av leasingskulder 1) | –2 492 | –2 857
Räntekostnader avseende leasingskulder | –421 | –464
Tillgångar av lågt värde som inte inkluderats |  |
i leasingskulderna | –432 | –459
Variabla leasingavgifter som inte inkluderats |  |
i leasingskulderna | –472 | –284
Totalt kassautflöde | –3 817 | –4 064

1)
Inklusive förskottsbetalningar.
Framtida kassaflöden
Framtida kassaflöden från leasingavtal som ännu inte påbörjats under
2024, men där Bolaget som leasetagare har ett åtagande, uppgick till
SEK 568 (249) miljoner.
Koncernen som leasegivare
Leasing där Bolaget är leasegivare består av vidareuthyrning av lokaler.
Dessa leasingavtal varierar i längd från 1 till 5 år.
Ersättningar för operationell vidareuthyrning uppgick till SEK 69
(70) miljoner och för finansiell vidareuthyrning till SEK 84 (75) miljoner.
Ränteintäkter från vidareuthyrning av finansiell leasing uppgick till
SEK 2 (5) miljoner.
Framtida minimiersättningar per den 31 december 2024 är fördelat
enligt följande:
Framtida minimiersättningar

| Finansiell leasing | Operationell leasing
2025 | 14 | 45
2026 | – | 21
2027 | – | 13
2028 | – | 3
2029 | – | 1
Totalt | 14 | 83

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
51
Sektion D – Åtaganden
D1
Avsättningar

|  |  |  |  | Aktierelate- |  |
| Om- | Kund- | Leverantörs- | Produkt- | rade ersätt- |  |
| strukturering | relaterad | relaterad | garantier | ningar | Övriga | Totalt
2024 |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 3 720 | 2 857 | 954 | 956 | 1 584 | 1 635 | 11 706
Avsättningar | 4 498 | 686 | 324 | 389 | 2 209 | 1 239 | 9 345
Återföring av outnyttjade belopp | –252 | –485 | –399 | –209 | –101 | –313 | –1 759
Redovisat i resultaträkningen |  |  |  |  |  |  | 7 586
Ianspråktagande | –4 175 | –748 | –230 | –376 | –820 | –941 | –7 290
Omklassificeringar | –3 | –632 | 83 | – | – | 73 | –479
Omräkningsdifferens | 84 | 82 | 11 | 6 | 120 | –111 | 192
Utgående balans | 3 872 | 1 760 | 743 | 766 | 2 992 | 1 582 | 11 715
varav kortfristiga avsättningar | 2 993 | 1 648 | 274 | 560 | 1 633 | 1 096 | 8 204
varav långfristiga avsättningar | 879 | 112 | 469 | 206 | 1 359 | 486 | 3 511
2023 |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 669 | 3 093 | 722 | 678 | 985 | 5 441 | 11 588
Avsättningar | 6 082 | 481 | 849 | 831 | 1 410 | 824 | 10 477
Återföring av outnyttjade belopp | –112 | –131 | –416 | – | –60 | –821 | –1 540
Redovisat i resultaträkningen |  |  |  |  |  |  | 8 937
Ianspråktagande | –2 866 | –541 | –138 | –547 | –682 | –3 792 | –8 566
Omklassificeringar | –14 | – | –57 | – | – | 7 | –64
Omräkningsdifferens | –39 | –45 | –6 | –6 | –69 | –24 | –189
Utgående balans | 3 720 | 2 857 | 954 | 956 | 1 584 | 1 635 | 11 706
varav kortfristiga avsättningar | 2 865 | 984 | 346 | 705 | 902 | 977 | 6 779
varav långfristiga avsättningar | 855 | 1 873 | 608 | 251 | 682 | 658 | 4 927

Avsättningar kommer variera över tid beroende på affärs- och marknadsmix
såväl som teknikskiften. Riskbedömning av den löpande verksamheten görs
månadsvis för att identifiera behov av nya avsättningar och återföringar av
överskjutande belopp. Utifrån denna analys använder ledningen sitt bästa
omdöme för att uppskatta avsättningar. Under vissa omständigheter behövs
inte längre avsättningen med anledning av ett bättre utfall än förväntat,
vilket påverkar avsättningarna genom en återföring. I andra fall kan utfallet
vara negativt, vilket leder till att en kostnad redovisas i resultaträkningen.
Värdet av de totala avsättningarna för 2024 uppgick till SEK 11,7 (11,7)
miljarder, varav SEK 3,5 (4,9) miljarder klassificeras som långfristiga. De
materiella avsättningarna för omstruktureringar om SEK 4,5 (6,1) miljarder
och utnyttjandet om SEK 4,2 (2,9) miljarder beror på kostnadsbesparingsåt-
gärder och utnyttjande av avsättningar från föregående år. Mer information
finns i not A1, ”Väsentliga redovisningsprinciper”, och i not A2, ”Bedömningar
och viktiga uppskattningar för redovisningsändamål”, om viktiga osäkerhets-
faktorer vad gäller uppskattningar av tidpunkter och belopp.
Avsättningar för omstrukturering
Avsättningar för omstrukturering avser strukturella effektiviseringsåtgärder
som planeras och hanteras av ledningen, och som har en väsentlig inverkan
på antingen omfattningen av den verksamhet som bedrivs, eller det sätt på
vilket verksamheten bedrivs. Avsättningar för omstrukturering under 2024
avser de kostnadsbesparingsaktiviteter som har resulterat i grundläggande
omorganisationer av de berörda enheterna. Strukturella effektiviserings-
åtgärder genomförs inom tjänster, tillverkning och leverans, FoU samt
försäljnings- och administrationskostnader. Omstruktureringsavsättningar
redovisas baserat på de förväntade kostnaderna för respektive omstruk-
tureringsåtgärd och avser huvudsakligen personalkostnader. Viss bedöm-
ningsosäkerhet föreligger kring genomförandet av omstruktureringsåtgär-
derna, vilket kan påverka den förväntade tidpunkten för och realiseringen
av kostnaderna. Avsättningar för omstrukturering granskas och justeras
regelbundet baserat på ledningens bästa uppskattningar. Den förväntade
tidpunkten för och storleken på utflödena är beroende av huruvida planen
genomförs i linje med ledningens bedömning. Merparten av omstruktu-
reringsavsättningen kommer att utnyttjas inom 1 år. Mer information om
omstruktureringskostnader som bokförts i resultaträkningen finns i not B3,
”Kostnader per kostnadsslag”.
Kundrelaterade avsättningar
Kundrelaterade avsättningar omfattar huvudsakligen avsättningar för för-
luster hänförliga till kundkontrakt. För att värdera de kundrelaterade avsätt-
ningarna gör ledningen en uppskattning av de oundvikliga kostnaderna för
att fullgöra skyldigheterna enligt kundkontraktet. Om böter för kontraktsbrott
är lägre än de uppskattade kostnaderna för att fullgöra kontraktet, begrän-
sas avsättningsvärdet till värdet av dessa böter. De oundvikliga kostnaderna
för att fullgöra kontraktet kan i vissa fall avvika från ledningens uppskattning.
Avsättningar som gjorts för förlustbringande kundkontrakt granskas och jus-
teras därför regelbundet baserat på den senaste tillgängliga informationen
när det gäller realiseringen av de uppskattade kostnaderna. Den förväntade
tidpunkten för och storleken på utflödena är beroende av huruvida kund-
kontraktet genomförs i linje med ledningens bedömning. Merparten av de
kundrelaterade avsättningarna kommer att utnyttjas inom 1 år.
Leverantörsrelaterade avsättningar
Leverantörsrelaterade avsättningar omfattar avsättningar för tvister med
och garantier till leverantörer, baserat på kontraktsenliga åtaganden som
huvudsakligen avser lager. Avsättningen beräknas genom en jämförelse
mellan de åtaganden om lagerinköp som gjorts och den förväntade använd-
ningen enligt prognos för försäljningsvolymer, och eventuellt överskott görs
baserat på en bedömning av inkuransrisken. Om det utfästa lagret inte behö-
ver köpas, men en avgift debiteras av leverantören på grund av att de utfästa
volymerna inte uppfylls, baseras avsättningen på den förväntade avgiften.
Det föreligger alltså viss osäkerhet i försäljningsprognoser och i uppskatt-
ningar av förväntad användning samt i bedömningar av framtida inkurans,
eftersom detta baseras på ledningens förväntningar. I förekommande fall,
när det utfästa lagret köps, omklassificeras avsättningen från avsättningar
till lagerreserv. Den förväntade tidpunkten för och storleken på utflödena är
beroende av de faktiska utfallen av tvister och garantier med leverantörer.
Merparten av de leverantörsrelaterade avsättningarna kommer att utnyttjas
under 2 år.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
52
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Avsättning för produktgarantier
Avsättning för produktgarantier baseras på historiska kvalitetsnivåer för
etablerade produkter och uppskattningar av kvalitetsnivåer för nya produkter
samt kostnaden för att åtgärda de olika fel som förutses. Osäkerhet råder
när det gäller tidpunkter och belopp eftersom ledningen utgår från historiska
trender för att uppskatta garantiavsättningar samt kostnader för repara-
tion eller utbyte, där de faktiska utfallen kan avvika från dessa trender. För
garantiavsättningar för nya produkter krävs mer djupgående uppskattningar
eftersom ingen historisk information finns tillgänglig. Dessa avsättningar
inom kundkontrakt innefattar inte kostnader för tjänster utöver garantinivån.
Kostnader utöver garantinivån redovisas som separata prestationsåtagan-
den. Den förväntade tidpunkten och storleken på utflödena är beroende av
vilka faktiska produktfel som uppstår. Merparten av garantiavsättningarna
förväntas utnyttjas inom 1 år.
Avsättningar för aktierelaterade ersättningar
Avsättningar för aktierelaterade ersättningar avser kontantreglerade
aktiebaserade program och baseras på den aktuella periodens bästa upp-
skattning av de kommande utbetalningarna. Mer information finns i not G3,
”Aktierelaterade ersättningar”. Osäkerheten om utflöden är relaterad till det
underliggande instrumentets verkliga värde under intjänandeperioden och
det förväntade uppfyllandet av intjänandevillkoren. Avsättningar för aktie-
relaterade ersättningar kommer att utnyttjas i enlighet med tilldelningarnas
intjänandetidpunkter och kommer utnyttjas inom 3 år.
Övriga avsättningar
Övriga avsättningar avser främst rättstvister och patentintrångstvister.
Ledningen utvärderar regelbundet sannolikheten för negativa utfall och om
det anses troligt görs en avsättning baserat på en bästa bedömning av den
sannolika kostnaden för förlikning med motparten. Det föreligger osäkerhet
kring det slutliga utfallet när det gäller förlikningsförfaranden, och därför ser
ledningen regelbundet över bedömningen. Utflöden i samband med tvister
är per definition osäkra vad gäller tidpunkt och belopp. Därför klassificeras
majoriteten av avsättningarna som kortfristiga, men utflöden kan ske under
ett antal år beroende på när förlikning uppnås.
D2
Eventualförpliktelser

| 2024 | 2023
Eventualförpliktelser | 3 559 | 3 037
Totalt | 3 559 | 3 037

Eventualförpliktelser hänför sig i storleksordning huvudsakligen till tvister,
inkluderat ärenden som avser immateriella rättigheter, skattetvister hos
dotterbolagen, pensionsåtaganden och förluster hänförliga till kundkontrakt,
som bedöms vara möjliga åtaganden för koncernen. Bolaget förvaltar sin
portfölj med immateriella rättigheter aktivt och dess behov av tredjeparts-
licenser och är, från tid till annan, inom ramen för den löpande verksamheten
inblandad i tvister relaterade till detta. Detta i rollen som kärande eller sva-
rande eller på annat sätt. Bolaget övervakar också fullgörandet av skyldig-
heter som ställs på tredjepartsleverantörer och övriga leverantörer och vidtar
lämpliga åtgärder där det är nödvändigt. Den enskilt största eventualförplik-
telsen avser pensionsåtagandena i Sverige om SEK 0,6 (0,6) miljarder. Se
not G1 "Ersättningar efter avslutad anställning" för mer information om
pensionsåtaganden i Sverige.
Utflöden i samband med tvister, både skattemässiga och juridiska, är på
grund av sin natur osäkra när det gäller tidpunkt och storlek. Alla pågående
tvister utvärderas därför regelbundet. Storleken av och sannolikheten för
eventuella kostnader har beaktats och erforderliga avsättningar har gjorts
eller upplysts om som eventualförpliktelser. I not A2, ”Bedömningar och vik-
tiga uppskattningar för redovisningsändamål”, finns ytterligare upplysningar
gällande (i) viktiga källor till bedömningar av osäkerhet och (ii) beslut
gällande tillämpade redovisningsprinciper.
Som en del av sitt försvar mot att Ericsson 2013 stämt det indiska mobil-
telefonbolaget Micromax i Delhi High Court för patentintrång, (en tvist som
nu förlikats), lämnade Micromax in ett klagomål till Indiens konkurrensmyn-
dighet, Competition Commission of India, CCI. CCI har hänsköt ärendet till
sin utredningsavdelning, Director General’s Office, för en fördjupad under-
sökning. CCI inledde liknande undersökningar mot Ericsson i januari 2014
på grundval av krav från Intex Technologies (India) Limited och 2015 på
grundval av ett nu förlikat krav från iBall. Ericsson har vid Delhi High Court
ifrågasatt CCI:s behörighet att hantera dessa ärenden.
13 juli 2023 fann Division Bench i Delhi High Court att i denna instans
hade CCI ingen rätt att genomföra de pågående utredningarna mot Ericsson.
CCI har överklagat ärendet till Indiens högsta domstol.
I april 2019 informerades Ericsson av den kinesiska SAMR (State
Administration for Market Regulation) Anti-monopoly bureau om att SAMR
har inlett en undersökning av Ericssons licensering av patent i Kina. Ericsson
samarbetar i undersökningen, som fortfarande befinner sig i en fas av fast-
ställande av fakta. Framöver väntar en fortsatt utredning av fakta och möten
med SAMR för att underlätta myndighetens bedömningar och slutsatser. I
händelse av att SAMR konstaterar brister har myndigheten befogenhet att
besluta om beteendemässiga och finansiella sanktioner.
De ovanstående ärendena hänförliga till Micromax eller SAMR är möjliga
åtaganden som inte kan kvantifieras och de har därför inte tagits med i
tabellen för eventualförpliktelser.
D3
Ställda säkerheter

| 2024 | 2023
Företagsinteckningar 1) | 7 697 | 7 678
Banktillgodohavanden | 1 443 | 547
Omsättbara värdepapper | 298 | 276
Totalt | 9 438 | 8 501

1)
Se även not G1 ”Ersättningar efter avslutad anställning”.
D4
Kontraktsenliga åtaganden

| Förfallostruktur |
Miljarder SEK | <1 år | 1–3 år | 3–5 år | >5 år | Totalt
2024 |  |  |  |  |
Kort- och långfristiga skulder 1) | 6,8 | 10,9 | 16,3 | 10,2 | 44,2
Leasingåtaganden 2) | 2,5 | 3,3 | 1,6 | 1,2 | 8,6
Övriga långfristiga skulder | – | 0,1 | 0,8 | 0,1 | 1,0
Inköpsåtaganden 3) | 18,7 | 2,7 | 0,7 | – | 22,1
Leverantörsskulder | 30,2 | – | – | – | 30,2
Åtaganden för kundfinansiering 4) | 28,8 | 18,9 | – | – | 47,7
Derivatskulder 4) | 1,4 | 1,8 | 0,1 | – | 3,3
Totalt | 88,4 | 37,7 | 19,5 | 11,5 | 157,1
2023 |  |  |  |  |
Kort- och långfristiga skulder 1) | 18,3 | 4,9 | 18,4 | 12,0 | 53,6
Leasingåtaganden 2) | 2,6 | 3,6 | 1,3 | 1,1 | 8,6
Övriga långfristiga skulder | – | 0,1 | 0,6 | – | 0,7
Inköpsåtaganden 3) | 18,4 | 0,7 | 0,2 | – | 19,3
Leverantörsskulder | 27,8 | – | – | – | 27,8
Åtaganden för kundfinansiering 4) | 27,3 | 5,7 | 4,0 | – | 37,0
Derivatskulder 4) | 1,3 | 0,2 | 0,3 | – | 1,8
Totalt | 95,7 | 15,2 | 24,8 | 13,1 | 148,8

1)
Kort- och långfristiga skulder, inklusive räntebetalningar.
2)
Framtida leasingåtaganden, nominell leasingskuld, se även not C3 ”Leasing”.
3)
Inköpsåtaganden anges som bruttovärden före avdrag för eventuella avsättningar.
4)
Se även not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Efterfrågan avseende åtaganden för kundfinansiering är fortsatt stor.
Ökningen av åtaganden under 2024 beror främst på ny kundfinansiering
under fjärde kvartalet.
Not D1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
53
Sektion E – Koncernstruktur
E1
Eget kapital

Aktiekapital |  |  |
Moderbolaget | A-aktier | B-aktier | Totalt
31 december 2024 | 1 309 | 15 434 | 16 743
31 december 2023 | 1 309 | 15 413 | 16 722

Moderbolagets aktiekapital är indelat i två serier: A-aktier (kvotvärde
SEK 5,00 per aktie) och B-aktier (kvotvärde SEK 5,00 per aktie). A- och
B-aktier medför samma rätt till andel i Bolagets nettotillgångar och vinster,
men vid omröstning medför A-aktier en röst per aktie och B-aktier en tiondels
röst per aktie.
Årsstämman 2024 beslutade om emission av 4 100 000 C-aktier för pro-
grammen med långsiktig rörlig ersättning LTV I 2023 för Ericssons ledande
befattningshavare och andra befattningshavare. I enlighet med mandat från
årsstämman beslutade styrelsen att återköpa de nyemitterade aktierna, som
sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta aktierna var
SEK 5,00 per aktie, totalt SEK 20,5 miljoner, vilket motsvarar 0,1 % av aktie-
kapitalet. Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 20,7 miljoner.
Totalt antal aktier i eget förvar per den 31 december 2024, uppgick till
15 579 561 (14 009 306 för 2023 och 4 009 306 för 2022) B-aktier.
Antal aktier

| A-aktier | B-aktier | Totalt
2024 |  |  |
1 januari | 261 755 983 | 3 082 395 752 | 3 344 151 735
31 december | 261 755 983 | 3 086 495 752 | 3 348 251 735
2023 |  |  |
1 januari | 261 755 983 | 3 072 395 752 | 3 334 151 735
31 december | 261 755 983 | 3 082 395 752 | 3 344 151 735

Utdelningar
Styrelsen föreslår årsstämman en utdelning till aktieägarna om SEK 2,85 per
aktie (SEK 2,70 för 2023 och 2,70 för 2022), motsvarande en total utdelning
om SEK 9,5 (9,0) miljarder. Utdelningen föreslås betalas ut i två delar,
SEK 1,43 per aktie med 27 mars 2025 som avstämningsdag för utdelning
(utbetalning 1 april 2025) och SEK 1,42 per aktie med 29 september 2025
som avstämningsdag för utdelning (utbetalning 2 oktober 2025).
Betald utdelning per aktie uppgick till SEK 2,70 (SEK 2,70 för 2023 och
SEK 2,50 för 2022). Total betald utdelning till aktieägarna uppgick till SEK
9,0 (9,0) miljarder.
Tillskjutet kapital
Avser eget kapital som är tillskjutet ifrån ägarna. Här ingår överkurser
som betalats i samband med emissioner.
Omräkningsdifferenser
Omräkningsdifferenser innefattar alla valutakursdifferenser som uppstår
vid omräkning av finansiella rapporter från utländska verksamheter till
koncernens presentationsvaluta och förändringar avseende omräkning
av övervärden i lokal valuta.
Kassaflödessäkringar
För ytterligare information, se not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Omvärdering av upplåning
För ytterligare information, se not F4 ”Räntebärande skulder”.
Balanserade vinstmedel
I balanserade vinstmedel, inklusive årets resultat, ingår intjänade vinstmedel
från Moderbolaget och dess resultatandel från dotterbolag och intressefö-
retag. I balanserade vinstmedel ingår också omvärderingar hänförliga till
ersättningar efter avslutad anställning.
Omvärderingar hänförliga till ersättningar efter avslutad anställning
Aktuariella vinster och förluster från erfarenhetsbaserade justeringar och
förändringar i aktuariella antaganden, förändringar avseende begränsning
av förmånsbestämda tillgångar samt effekten av särskild svensk löneskatt.
För mer information, se not G1 ”Ersättning efter avslutad anställning”.
Innehav utan bestämmande inflytande
Eget kapital i ett dotterbolag ej hänförligt, direkt eller indirekt, till en ägare.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
54
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Förändring i övrigt totalresultat per komponent i eget kapital (netto efter skatt)

| Omräknings- | Kassaflödes- | Omvärdering | Balanserade | Totalt eget
| differenser 1) | säkringar | av upplåning | vinstmedel | kapital
2024 |  |  |  |  |
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner | – | – | – | 739 | 739
Omvärdering av kreditrisk för upplåning | – | – | –450 | – | –450
Kassaflödessäkringar | – | –3 240 | – | – | –3 240
Kassaflödessäkringar omklassificering till resultaträkningen | – | 725 | – | – | 725
Omräkningsdifferenser | 6 608 | – | – | – | 6 608
Omräkningsdifferenser omklassificering till resultaträkningen | 73 | – | – | – | 73
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag | 40 | – | – | – | 40
Förändring hänförligt till innehav utan bestämmande inflytande | –147 | – | – | –7 | –154
Totalt | 6 574 | –2 515 | –450 | 732 | 4 341
2023 |  |  |  |  |
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner | – | – | – | 655 | 655
Omvärdering av kreditrisk för upplåning | – | – | –530 | – | –530
Kassaflödessäkringar | – | 374 | – | – | 374
Kassaflödessäkringar omklassificering till resultaträkningen | – | 1 090 | – | – | 1 090
Omräkningsdifferenser | –2 425 | – | – | – | –2 425
Omräkningsdifferenser omklassificering till resultaträkningen | 59 | – | – | – | 59
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag | –10 | – | – | – | –10
Förändring hänförligt till innehav utan bestämmande inflytande | 50 | – | – | –1 | 49
Totalt | –2 326 | 1 464 | –530 | 654 | –738
2022 |  |  |  |  |
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner | – | – | – | 8 561 | 8 561
Omvärdering av kreditrisk för upplåning | – | – | 818 | – | 818
Kassaflödessäkringar | – | 2 331 | – | – | 2 331
Kassaflödessäkringar omklassificering till resultaträkningen | – | 280 | – | – | 280
Kassaflödessäkringar omföring till goodwill | – | –3 677 | – | – | –3 677
Omräkningsdifferenser | 7 273 | – | – | – | 7 273
Omräkningsdifferenser omklassificering till resultaträkningen | –85 | – | – | – | –85
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag | 49 | – | – | – | 49
Förändring hänförligt till innehav utan bestämmande inflytande | –143 | – | – | 11 | –132
Totalt | 7 094 | –1 066 | 818 | 8 572 | 15 418

1)
I förändringar i omräkningsdifferenser ingår förändring avseende omräkning av goodwill i lokal valuta om SEK 4 393 miljoner (SEK –77 miljoner för 2023 och SEK 5 070 miljoner för 2022), och realiserade
vinster/förluster netto från avyttrade/likviderade bolag, SEK 73 miljoner (SEK 59 miljoner för 2023 och SEK –85 miljoner för 2022).
E2
Företagsförvärv/avyttringar
Förvärv

| 2024 | 2023 | 2022
Köpeskilling |  |  |
Erlagd köpeskilling vid förvärvet | – | 579 | 51 297
Uppskjuten köpeskilling/Övrigt 1) | – | – | 1 972
Totalt erlagd köpeskilling, |  |  |
all kassa och likvida medel | – | 579 | 53 269
Förvärvade nettotillgångar (skulder) |  |  |
Immateriella tillgångar | – | 306 | 23 554
Materiella anläggningstillgångar | – | 1 | 186
Nyttjanderätter | – | 2 | 334
Kassa och likvida medel | – | 7 | 521
Övriga tillgångar | – | 83 | 5 344
Avsättningar inklusive ersättning efter |  |  |
avslutad anställning | – | – | –1 050
Övriga skulder | – | –168 | –16 916
Totalt förvärvade nettotillgångar (skulder) | – | 231 | 11 973
Goodwill | – | 348 | 41 296
Totalt | – | 579 | 53 269
Förvärvsrelaterade kostnader 2) | – | 36 | 436

1)
Uppskjuten köpeskilling relaterar till den del av de anställdas aktierelaterade ersättningar
som Vonage anställda erhöll innan förvärvet och som betalades ut efter förvärvet enligt den
ursprungliga tidplanen för dessa ersättningar.
2)
Förvärvsrelaterade kostnader ingår i försäljnings- och administrationskostnader i koncernens
resultaträkning.
Under 2024 har Ericsson inte gjort några företagsförvärv. En negativ kassa-
flödeseffekt från rörelseförvärv om SEK 141 (1 309) miljoner, uppstod dock
på grund av innevarande års utbetalning av uppskjuten köpeskilling relate-
rad till förvärvet av Vonage 2022, se även not H3 ”Kassaflödesanalys”.
Vonage:
Den 21 juli 2022 förvärvade Bolaget, genom en kontanttransaktion,
samtliga aktier i Vonage Holdings Corp, en USA-baserad global leverantör
av molnbaserad kommunikation. De immateriella tillgångarna hänförde sig
främst till kundrelationer. De verkliga värdena vid förvärvstidpunkten på de
förvärvade tillgångarna och de övertagna skulderna, fastställdes slutgiltigt
2022 och presenteras i tabellen i kolumnen "2022".
Bolaget har under innevarande år skrivit ned de immateriella tillgångarna
om SEK –13,8 miljarder och goodwill om SEK –0,9 (–31,9) miljarder. För
mer information, se not C1 "Immateriella tillgångar".
Not E1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
55
Not E2, forts.
Förvärv 2022–2024

Verksamhet | Beskrivning | Transaktionsdatum
Ericom | En Israel-baserad leverantör av molnsäkerhetsplattformar för företag. | apr 2023
Vonage | En USA-baserad global leverantör av molnbaserad kommunikation. | jul 2022

Avyttringar

| 2024 | 2023 | 2022
Försäljningspris |  |  |
Kassa och likvida medel | – | –633 | 20
Aktier i intresseföretag | – | – | 298
Totalt försäljningspris | – | –633 | 318
Avyttrade nettotillgångar |  |  |
Materiella anläggningstillgångar | – | 121 | –
Kapitalandelar i intresseföretag | – | – | 82
Övriga tillgångar | – | – | 23
Avsättningar inklusive ersättning |  |  |
efter avslutad anställning | – | – | –42
Övriga skulder | –39 | 35 | –101
Totalt avyttrade nettotillgångar | –39 | 156 | –38
Nettovinst/-förlust från avyttringar 1) | 39 | –789 | 356
Aktier i intresseföretag | – | – | –298
Kassaflödeseffekt | – | –633 | 20

1)
Inkluderar nettovinster/-förluster för likviderade dotterbolag.
Under 2024 genomförde Bolaget avyttringar med en kassaflödeseffekt
om SEK 0 (–633) miljoner. Nettovinst/-förlust från avyttringar presenteras
under Övriga rörelseintäkter/Övriga rörelsekostnader i resultaträkningen,
se även not B4 ”Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader”.
För ytterligare information, se not H3 ”Kassaflödesanalys”.
Under 2024 har Bolaget ingått ett bindande avtal för försäljningen av
iconectiv, som är ett förvärvat amerikanskt dotterbolag (83,3 % ägarandel)
som ingår i segmentet Enterprise och är en leverantör av lösningar för num-
merportabilitet och utbyte av datatrafik. Försäljningen, som är villkorad av
sedvanliga villkor inklusive myndighetsgodkännanden, förväntas slutföras
under första halvåret 2025.
Avyttringar 2022–2024

Verksamhet | Beskrivning | Transaktionsdatum
IoT | IoT-accelerator och molnverksamhet för anslutna fordon och relaterade tillgångar. | mar 2023
Aerialink | Ett USA-baserat företag som tillhandahåller en förstklassig meddelandelösning för företagskommunikation. | nov 2022

E3
Eget kapital i intresseföretag

| 2024 | 2023
Ingående balans | 1 150 | 1 127
Resultatandel | –246 | 124
Återbetalning av aktiekapital | –16 | –25
Investeringar | 49 | –
Skatter | –102 | –20
Omklassificeringar | 415 | –
Utdelningar | –111 | –46
Omräkningsdifferens | 40 | –10
Utgående balans | 1 179 | 1 150

Koncernen äger 49,07 % av aktierna i Ericsson Nikola Tesla d.d., baserat i
Kroatien och 35,6 % av aktierna i ConcealFab Inc. baserat i USA.
Se även not H4 ”Transaktioner med närstående”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
56
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Sektion F – Finansiella instrument
F1
Finansiell riskhantering
Koncernens hantering av finansiella risker regleras i en policy godkänd av
styrelsen. Styrelsen är ansvarig för att övervaka koncernens kapitalstruktur
och finansförvaltning, godkänner vissa ärenden som rör till exempel investe-
ringar, kundfinansieringsåtaganden och upplåning, samt fastställer risklimi-
ter avseende exponeringen på finansiella risker.
För koncernen bedöms det vara viktigt att ha en robust finansiell position
med kreditbetyg ”investment grade”, låg skuldsättning och en god likviditet.
Detta ger finansiell flexibilitet och oberoende att fungera och styra variatio-
ner av rörelsekapitalbehov samt att kunna tillvarata affärsmöjligheter.
Koncernens övergripande kapitalstruktur ska främja de finansiella målen.
Förvaltningen av kapitalstrukturen syftar till att skapa balans mellan eget
kapital, lånefinansiering och likviditet så att Bolaget säkrar finansiering av
verksamheten till en rimlig kapitalkostnad. Vanlig upplåning kompletteras
med bindande kreditfaciliteter för att skapa större handlingsutrymme att
hantera oförutsedda finansieringsbehov. Koncernen eftersträvar att
leverera starkt fritt kassaflöde.
Koncernen har följande kapitalmål:
–
Fritt kassaflöde före M&A 9–12 % av nettoomsättning
–
Positiv nettokassa
–
Erhållna kreditbetyg ”Investment grade” från Moody’s (Baa3),
S&P Global (BBB–) och Fitch Ratings (BBB–).
Kapitalmålsrelaterad information

| 2024 | 2023
Fritt kassaflöde före M&A som procent av |  |
nettoomsättningen 1) | 16,2 % | –0,4 %
Positiv nettokassa (SEK miljarder) 1) | 37,8 | 7,8
Kreditbetyg och utsikter |  |
Fitch Ratings | BBB–, stabil | BBB–, stabil
|  | BBB–,
S&P Global | BBB–, stabil | developing
Moody´s | Ba1, stabil | Ba1, stabil

1)
För mer information om måtten, se Alternativa nyckeltal och Finansiella begrepp.
I juni 2024 meddelade S&P en förändrad utsikt från ”developing” till stabil,
men lämnade ratingen oförändrad på BBB–.
Koncernen har en Treasury och kundfinansieringsorganisation vars huvud-
sakliga uppgift är att säkerställa lämplig finansiering genom lån och bin-
dande kreditfaciliteter, att aktivt förvalta koncernens likviditet, finansiella
tillgångar och skulder, samt att hantera och kontrollera att exponeringen mot
finansiella risker är förenlig med underliggande affärsrisker och finansiella
riktlinjer. Kundfinansieringsfunktionen kan stödja med lämpliga lösningar för
tredjepartsfinansiering åt kunder för att underlätta deras köp från Ericsson.
I vissa fall och i den utsträckning som kundlånen inte tillhandahålls direkt
genom banker så kan Moderbolaget erbjuda kredit direkt till kunderna.
Funktionen för kundfinansiering övervakar exponeringen av utestående
kundfinansiering och kreditlöften.
Koncernen klassificerar finansiella risker som:
– Valutarisk
– Ränterisk
– Kreditrisk
– Likviditetsrisk
– Refinansieringsrisk
–
Marknadsprisrisk i egna och andra noterade eget kapitalinstrument.
Styrelsen har fastställt risklimiter för exponering mot valuta- och ränterisker
samt mot politiska risker i vissa länder.
För vidare information om redovisningsprinciperna, se not A1 ”Väsentliga
redovisningsprinciper”.
Valutarisk
Koncernen är en multinationell koncern med intäkter i huvudsak utanför
Sverige. Intäkter och nedlagda kostnader är till stor del genererade i andra
valutor än SEK. Koncernens resultat påverkas därför av valutafluktuatio-
ner. Koncernens finansiella rapporter presenteras i SEK. Förändringar i
valutakurserna mellan valutor som påverkar dessa rapporter påverkar
jämförbarheten mellan perioderna.
Enskilda rader, främst fakturering, påverkas av omräkningsexponering
som uppstår vid omräkning av utländska dotterbolags finansiella rapporter i
andra valutor till SEK. Enskilda rader och lönsamhet, såsom EBIT, påverkas
av transaktionsexponering som uppstår när finansiella tillgångar och skulder,
främst kundfordringar och leverantörsskulder, redovisas och sedan omvärde-
ras på grund av ändrade valutakurser.
I tabellen nedan presenteras de externa fakturerings- och kostnads-
exponeringarna för de största valutornas påverkan på lönsamhet. De interna
exponeringarna påverkar inte koncernens lönsamhet om alla hänförliga
transaktioner uppstår och redovisas i resultaträkningen i samma månad.
Förekommande påverkan på resultaträkningen från interna transaktioner är
en funktion av när transaktioner inträffar och valutors volatilitet och är därför
omöjlig att förutsäga.
Valutaexponering, SEK miljarder

| Fakturering | Fakturering | Fakturering | Kostnader | Kostnader | Kostnader
Valuta | omräkning | transaktion | netto | omräkning | transaktion 1) | netto
USD 2) | 93,8 | 41,7 | 135,5 | –59,0 | –41,4 | –100,4
EUR | 36,6 | 1,2 | 37,8 | –30,7 | –2,0 | –32,7
INR | 15,1 | –0,8 | 14,3 | –8,5 | 0,1 | –8,4
JPY | 9,0 | – | 9,0 | –3,0 | – | –3,0
GBP | 8,8 | –1,1 | 7,7 | –7,2 | –0,1 | –7,3
AUD | 5,9 | –0,2 | 5,7 | –4,4 | 0,1 | –4,3
CNY | 5,0 | – | 5,0 | –3,2 | 1,0 | –2,2
SAR | 4,7 | 0,3 | 5,0 | –3,4 | 0,1 | –3,3

1)
Externa inköp i utländsk valuta omräknad till funktionell valuta.
2)
Transaktionsexponering under 2024 inkluderar volymer i kassaflödessäkringen om USD 2 467
miljoner. Baserat på utestående kassaflödessäkringsvolym vid årsskiftet så kommer den säkrade
försäljningsvolymen som uppstår 2025 att uppgå till USD 2 043 miljoner.
Omräkningsexponering
Omräkningsexponering avser fakturering och nedlagda kostnader i utländ-
ska bolag när konvertering sker till SEK vid konsolidering. Dessa expone-
ringar kan inte avhjälpas med säkringsaktiviteter.
Transaktionsexponering
Koncernen beaktar följande vad gäller transaktionsexponering.
a) Transaktionsrisk påverkan på nettoomsättning och årets resultat
Transaktionsexponering avser fakturering och nedlagda kostnader för fak-
turerade varor och tjänster i andra valutor än det individuella dotterbolagets
valuta. Valutarisken är så långt det är möjligt koncentrerad till de svenska
dotterbolagen, främst Ericsson AB, genom att försäljning till utländska dot-
terbolag antingen sker i kundernas funktionella valuta, EUR eller USD. Denna
transaktionsrisk kan säkras, även om det bara görs för väsentliga kassainflö-
den eller utflöden som är högst sannolika. Bolagets styrelse har givit mandat
till följande hedge program:
i) Koncernen har identifierat vissa kundkontrakt där fluktuationer i valuta-
kursen för SEK/USD väsentligt skulle påverka nettoomsättning. Dessa
kontrakt är fleråriga med högst sannolika betalningar vid bestämda tid-
punkter noterade i USD.
ii) Säkra prognostiserad försäljning och inköp, som är högst sannolika, i USD
i EAB vilka infaller nästkommande 7 till 18 månader, månadsvis rullande.
Säkringsredovisning tillämpas för båda mandaten där koncernen teck-
nar valutaterminskontrakt, vilka matchar villkoren för valutaexponeringen
så nära som möjligt, och definierar dem som säkringsinstrument.
Säkringsineffektivitet förväntas bli minimal, men kan uppstå beroende på
skillnader i betalningstidpunkter för kassaflöden mellan säkrade poster och
säkringsinstrumenten.
b) Transaktionsexponering i individuell balansräkning
Enligt koncernens policy ska transaktionsexponering i dotterbolagens
balansräkning (till exempel kundfordringar och leverantörsskulder
vilka omvärderas vid förändring i valutakurser) vara säkrade fullt ut.
Valutakursexponeringar rörande balansposter säkras genom nettning
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
57
av balanser eller derivat. Valutakursexponeringar hanteras netto och dess
effekter presenteras netto inom finansiella intäkter och kostnader. Detta
definieras inte som säkringsredovisning.
Ränterisk
Koncernen är exponerat för ränterisker på grund av att vissa balansposters
marknadsvärde fluktuerar och på grund av förändringar av ränteintäkter
och räntekostnader.
Känslighetsanalys
Koncernen använder VaR-metoden för att mäta valutarisk och ränterisk i de
portföljer som förvaltas av den centrala Treasury funktionen för finansför-
valtning. Med hjälp av denna statistiska metod beräknas den största möj-
liga förlust med en viss sannolikhetsgrad under en bestämd tidsperiod. För
VaR-mätningen har koncernen valt ett konfidensintervall på 99 % och en
dags tidshorisont. Den dagliga VaR-mätningen görs med marknadsvolatili-
teter och korrelationer baserade på dagliga historiska data det senaste året,
med begränsningen att historiska data inte nödvändigtvis speglar framtida
händelser.
Treasuryfunktionen verkar under två mandat. Inom kassaförvaltningen
kan den såväl avvika från rörlig ränta på nettokassan som att ta valutaposi-
tioner med en sammantagen risk om maximalt SEK 45 miljoner VaR med
99 % konfidensintervall och en dags tidshorisont. Genomsnittligt VaR för
2024 uppgick till SEK 12,4 (15,9) miljoner. Inga VaR-limiter överskreds
under 2024.
Inom ”Asset and Liability management” verksamheten hanteras ränte-
risken genom att matcha fast respektive rörlig ränta i räntebärande poster
i balansräkningen. Koncernens policy är att känsligheten för en förändring
om 1 baspunkt, på matchande räntebärande tillgångar och räntebärande
skulder, inklusive derivat, får uppgå till SEK 10 miljoner. Den genomsnittliga
exponeringen under 2024 var SEK 0,8 (1,5) miljoner per baspunkt.
Känslighetsanalys på ränteökning om 1 baspunkt, SEK miljoner

| < 3 | 3–12 |  |  |  |
| mån | mån | 1–3 år | 3–5 år | >5 år | Totalt
Räntebärande |  |  |  |  |  |
tillgångar | – | –1 | –1 | –4 | –1 | –7
Räntebärande |  |  |  |  |  |
skulder 1) | – | 1 | 2 | 4 | 1 | 8
Derivat | – | – | –1 | – | 1 | –
Totalt | – | – | – | – | 1 | 1

1)
Upplåning är inkluderad eftersom den är hänförlig till verkligt värde via resultaträkningen.
Derivat
Utestående derivat

|  |  |  | Relaterade |
|  |  |  | ej avräknade |
| Redovisat |  |  | belopp – |
| bruttovärde | Avräkning | Nettovärde | placeringar | Netto
2024 |  |  |  |  |
Valuta- |  |  |  |  |
derivat 1) |  |  |  |  |
Tillgångar | 214 | –29 | 1 85 | –92 | 93
Skulder | –3 361 | 29 | –3 332 | 3 237 | –95
Räntederivat |  |  |  |  |
Tillgångar | – | – | – | – | –
Skulder | –5 | – | –5 | – | –5
2023 |  |  |  |  |
Valuta- |  |  |  |  |
derivat 1) |  |  |  |  |
Tillgångar | 1 916 | –43 | 1 873 | –1 486 | 387
Skulder | –1 837 | 43 | –1 794 | 873 | –921
Räntederivat |  |  |  |  |
Tillgångar | – | – | – | – | –
Skulder | –22 | – | –22 | – | –22

1)
Valutaderivat hänförda till kassaflödessäkring om SEK 0 (1 617) miljoner är inkluderade i Övriga
kortfristiga tillgångar och SEK 2 229 (679) miljoner i Övriga kortfristiga skulder.
Betalda eller erhållna ”Cash collaterals” (kassa ställd som säkerhet) under
Credit Support Annex (CSA) till ISDA för ”cross-currencies” derivat redovisas
som kortfristiga räntebärande placeringar respektive kortfristig upplåning.
Koncernen innehar följande valutaderivat definierade som
säkringsinstrument:
Valutaderivat

|  | 3–12 |  |
| < 3 mån | mån | > 1 år | Totalt
Nominellt värde (USD miljoner) | 961 | 1 082 | 1 934 | 3 977
Genomsnittlig terminskurs (SEK/USD) | 9,93 | 10,57 | 10,19 |

Säkringskvoten är 1:1 och förändringar i terminskursen har definierats som
säkringsrisk. Säkringseffektiviteten bedöms återkommande för att säker-
ställa att de väsentliga kriterierna i säkringsintrumented övenensstämmer
med det säkrade föremålet. Prognoser av försäljning och nedlagda kostna-
der uppdateras löpande och analyseras för att säkerställa att det säkrade
föremålet fortsatt är högst sannolikt. Ineffektivitet kan uppstå om de väsent-
liga kriterierna inte längre överensstämmer, eller om tidpunkten för de prog-
nosticerade transaktionerna ändras väsentligt. Ingen ineffektivitet redovisa-
des i resultaträkningen 2024. Se not E1 ”Eget kapital” rörande förändringar
kassaflödessäkringsreserven.
Kreditrisk
Kreditrisk är uppdelad i tre kategorier: kreditrisk i kundfordringar och
kontraktstillgångar, kreditrisk avseende kundfinansiering samt finansiell
kreditrisk, se not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”.
Kreditrisk i kundfordringar och kontraktstillgångar
Kreditrisk i kundfordringar och kontraktstillgångar regleras genom en policy
som är obligatorisk att följa för samtliga bolag inom koncernen. Syftet med
policyn är att:
–
Undvika kreditförluster genom att etablera standardrutiner för kredit-
hantering hos samtliga bolag inom koncernen.
–
Säkerställa övervakning samt vidta åtgärder mot kunder i händelse
av uteblivna betalningar.
–
Säkerställa en effektiv kredithantering inom koncernen och där-
igenom förbättra det genomsnittliga antalet kreditdagar samt förbättra
kassaflödet.
–
Ange eskaleringsväg samt processer för godkännande av
kundkreditlimiter.
Samtliga kunder genomgår en regelbunden kreditbedömning. Genom sys-
temfunktionaliteten för kredithantering görs en kreditkontroll varje gång en
försäljningsorder skapas i affärssystemet. Denna kontroll baseras på den
kreditgräns och kreditrisk som är definierad för varje kund. Kreditspärrar
uppkommer om förfallna kundfordringar är högre än godkänd nivå eller om
kreditgränsen överskrids. För att upphäva en kreditspärr krävs vederbörligt
godkännande.
Remburser används som en metod för att säkra betalningar från kunder
verksamma i nya marknader, särskilt på sådana marknader där det råder
instabila politiska och/eller ekonomiska förhållanden. Genom att banker
bekräftar remburserna begränsar Bolaget den politiska och kommersiella
kreditriskexponeringen.
Nedskrivning av kundfordringar och kontraktstillgångar
Kundfordringar och kontraktstillgångar utvärderas under en gemensam
modell med avseende på nedskrivningsbehov. Koncernen har dragit slutsat-
sen att kreditrisk i stora drag är beroende av både risk i landet där kunden har
sitt säte (med andra ord möjlighet att göra betalningar över nationsgräns)
liksom kundens betalningshistorik. Förväntade kreditförluster beräknas
med hjälp av en matris för avsättningar, vilken specificerar en fast procent-
sats, vilken är beroende av antalet dagar efter förfall och landriskbedöm-
ning. Värdering av landriskbedömning är beroende av de bedömningar som
används av alla exportkreditinstitut inom OECD. De procentsatser som defi-
nieras i nedskrivningsmatrisen är baserade på historiska förlustmönster för
denna gruppering av kunder. Dessa procentsatser justeras för aktuella för-
utsättningar liksom ledningens förväntningar om förändringar rörande poli-
tiska risker och framtida betalningsmönster. Nedskrivningsprocentsatserna
är högre för högriskländer jämfört med lågriskländer och också högre för
belopp som fortsätter att vara obetalda för längre tidsperioder.
Not F1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not F1, forts.
58
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Koncernen har utvärderat de senaste globala ekonomiska förhållandena
på modellen för förväntade kreditförluster för kundfordringar och uppdaterat
reserveringsmatrisen på lämpligt sätt.
Exponering av kundfordringar och kontraktstillgångar

| 2024 | 2023
Bruttobalans | 53 902 | 52 799
Reserv för förväntade kreditförluster | –2 827 | –2 585
Nettobalans, bokfört värde | 51 075 | 50 214

Åldersanalys av bruttovärde av kundfordringar och kontraktstillgångar
per riskkategori

|  | Dagar efter förfall |
2024 | Ej förfallet | 1–90 91–180 |  | 181–360 | >360 | Totalt
Låg landrisk | 33 801 | 2 914 | 243 | 270 | 261 | 37 489
Medium landrisk | 9 379 | 1 025 | 164 | 168 | 659 | 11 395
Hög landrisk | 2 684 | 449 | 117 | 133 | 1 635 | 5 018
Totalt | 45 864 | 4 388 | 524 | 571 | 2 555 | 53 902
2023 |  |  |  |  |  |
Låg landrisk | 27 431 | 2 434 | 445 | 137 | 320 | 30 767
Medium landrisk | 14 369 | 826 | 227 | 224 | 605 | 16 251
Hög landrisk | 3 364 | 512 | 186 | 197 | 1 522 | 5 781
Totalt | 45 164 | 3 772 | 858 | 558 | 2 447 | 52 799

Fördelningen av kundfordringar och kontraktstillgångar följer fördelningen
väl av koncernens omsättning, se not B1 ”Segmentsinformation”. De tio
största kunderna representerar 45 % (47 %) av de totala kundfordringarna
och kontraktstillgångarna under 2024.
Rörelser avseende reserver för osäkra kundfordringar och kontraktstillgångar

| 2024 | 2023
Ingående balans | 2 585 | 2 492
Poster avseende förvärvade bolag | – | –16
Ökning | 265 | 268
Nedskrivningar | –21 | –35
Omräkningsdifferens | –2 | –124
Utgående balans | 2 827 | 2 585

Förfallna kundfordringar som är äldre än 360 dagar har ökat vilket resulterat
i högre reserver i procent av bruttoexponeringen vid årsslutet. Koncernens
nedskrivningar har historiskt varit låga. Under året skrevs SEK 21 (35) miljo-
ner av med anledning av att koncernen inte hade någon rimlig förväntan att
få betalt.
Kreditrisk avseende kundfinansiering
Samtliga större åtaganden avseende kundkrediter görs endast efter god-
kännande enligt styrelsens arbetsordning och gällande beslutsordning för
kreditbeslut.
En kreditriskvärdering görs för varje enskild kundkredit i syfte att fastställa
en kreditvärdering (för politisk och kommersiell risk) innan beslut fattas
om att godkänna ett nytt kundfinansieringsåtagande. Kreditriskanalysen
genomförs med hjälp av en värderingsmodell där den politiska kreditrisk-
nivån motsvarar den som tillämpas av exportkreditinstituten inom OECD.
Den kommersiella kreditrisken värderas genom att analysera ett stort antal
parametrar, vilka kan antas ha en påverkan på den framtida kommersiella
kreditriskexponeringen. Den använda modellen för att fastställa en kredit-
värdering genererar en intern prissättning av risk, uttryckt som en riskmargi-
nal per annum över basräntan. Den referensprissättning för politisk och kom-
mersiell risk som modellen är baserad på verifieras regelbundet med hjälp
av information från OECDs marknadsprissättning (OECD Market Pricing
Benchmark) och/eller den gällande prissättningen i banklånemarknaden för
liknande strukturerade finansieringar. Målet är att den internt bestämda risk-
marginalen alltid skall motsvara den faktiska bedömda risken och att denna
prissättning ska ligga så nära som möjligt en aktuell marknadsprissättning.
Kreditvärderingen för varje enskild kundkredit omprövas regelbundet.
Kundfinansiering arrangeras för infrastrukturprojekt på olika geografiska
marknader.
Bruttoexponering av kundfinansiering per geografisk marknad

| 2024 | 2023
Nordamerika | 467 | 1 839
Europa och Latinamerika | 2 110 | 2 033
Sydostasien, Oceanien och Indien | 2 211 | 3 679
Mellanöstern och Afrika | 2 328 | 2 130
Totalt bruttoexponering | 7 116 | 9 681
varav dess redovisade värde | 4 522 | 6 917
Totalt antal utestående kundkrediter | 70 | 65
5 största kundkreditåtaganden i % av bruttexponering | 75 % | 86 %
Outnyttjade kreditåtaganden (SEK miljoner) | 47 775 | 37 019

Säkerheter för kundkrediter kan omfatta pantsatt utrustning eller pantsätt-
ningar avseende vissa av låntagarens tillgångar. Om tredje parts risktäckning
finns tillgänglig, tas sådan normalt sett i anspråk. Med ”tredje parts risktäck-
ning” avses att en finansiell betalningsgaranti för täckning av kreditrisken
har lämnats av en bank, ett exportkreditinstitut eller ett försäkringsbolag.
Alla sådana institutioner ska ha ett kreditbetyg om åtminstone ”investment
grade”. Överföring av kreditrisk genom ett så kallat ”sub participation arrang-
ement” kan också göras med en bank, varvid hela kreditrisken och finansie-
ringen övertas av banken för den del som banken täcker.
Utestående kundfinansieringsexponeringar
1)

| 2024 | 2023
Verkligt värde av kundfinansieringskrediter | 4 522 | 6 917
Finansiella garantier för tredje part | 3 | 4
Upplupen ränta | 5 | 7
Maximala kreditrisken | 4 530 | 6 928
Avdrag för risktäckning från tredje part | –35 | –79
Bolagets riskexponering med avdrag |  |
för risktäckning från tredje part | 4 495 | 6 849

1)
Tabellen visar den maximala kreditrisken.
Bedömning av verkligt värde för kundfinansieringsfordringar
Kundfinansieringskrediter redovisas till sitt verkliga värde och klassificeras
enligt nivå 3 i hierarkin för att fastställa detta värde. Kundfinansierings-
enheten på Ericsson Credit AB har etablerat en process för bedömning av
verkligt värde. Den kvartalsvisa kreditbedömningen använder en intern
modell för att fastställa kommersiell rating för varje kredit samt för att
beräkna verkligt värde. Modellen är baserad på extern kreditvärdering, poli-
tisk risk, landrisk och bankernas prissättning. Regelbunden uppföljning av
kundens betalningshistorik är också en del av den interna bedömningen.
Kundfinansiering avstämning av verkligt värde

| 2024 | 2023
Ingående balans | 6 917 | 5 370
Tillkomna krediter | 20 758 | 49 583
Försäljning/Återbetalning | –23 920 | –47 409
Omvärdering/amortering av räntesubvention 1) | 407 | –467
Omräkningsdifferens | 360 | –160
Utgående balans | 4 522 | 6 917
varav långfristig | 190 | 1 347

1)
Nettoeffekten av omvärderingar som presenteras som försäljnings- och administrationskostnader
påverkade resultaträkningen positivt med SEK 6 (negativ påverkan 209) miljoner, varav 6 (negativ
påverkan 209) miljoner relaterar till krediter som innehas vid årets slut.
På grund av den fortsatta utbyggnaden av 5G är efterfrågan på kundfinan-
sieringslösningar fortsatt hög. Den största delen av sådan finansiering har
blivit överförd till banker.
Finansiell kreditrisk
Finansiella instrument medför en risk att motparten inte har möjlighet att
fullgöra sina betalningsåtaganden. Denna exponering uppstår vid investe-
ringar i kassa, likvida medel, räntebärande placeringar och i samband med
derivatpositioner med ett positivt orealiserat resultat mot banker och andra
motparter.
Koncernen minskar dessa risker genom att placera likviditet främst i
värdepapper som statsskuldväxlar, statsobligationer, företagscertifikat
och säkerställda bostadsobligationer (se nedan avsnittet Likviditetsrisk).
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not F1, forts.
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
59
Separata kreditlimiter tilldelas varje motpart för att hantera riskkoncentra-
tionen. Alla derivattransaktioner omfattas av ISDA kvittningsavtal för att
begränsa kreditrisken. För ”cross currency derivat” har ett Credit Support
Annex (CSA) till ISDA tecknats selektivt för att ytterligare reducera kredit-
risken genom att veckovis byta kontanta säkerheter i förhållande till mark-
nadsvärde. Koncernen har också flyttat några derivatexponeringar till
”clearing” motparter med dagliga regleringar av marginaler.
Per den 31 december 2024 var kreditrisken i avistainstrument lika stor
som instrumentens bokförda värde. Kreditexponeringen i derivatinstrument
uppgick till SEK 0,1 (0,4) miljarder.
Likviditetsrisk
Bolaget minimerar likviditetsrisken genom att bibehålla en tillräcklig kassa,
centraliserad kassaförvaltning, placeringar i mycket likvida räntebärande
instrument och genom att ha tillräckliga bindande kreditlöften för att täcka
potentiella finansieringsbehov. För information om avtalsenliga åtaganden,
analyserade per avtalsenlig löptid, se not D4 ”Kontraktsenliga åtaganden”.
Det kortsiktiga åtagandet av skulder under de kommande 12 månaderna är
tillräckligt täckt av kassa och andra räntebärande tillgångar vid årets slut.
Löpande inbetalningar från kunder förväntas uppfylla operativa krav inklu-
sive leverantörsskulder och andra köpåtaganden. Åtaganden för ny kundfi-
nansiering förväntas inte ha negativ kortsiktig effekt på kundinbetalningar
då majoriteten säljs inom en kort period.
Bolaget har tillgång till Leverantörsfinansieringsprogram där betalningsvill-
koren med vissa leverantörer förlängs till upp till 180 dagar. Bolaget förväntas
bibehålla nuvarande nivåer kopplade till dessa överenskommelser. Finaniella
instituts vilja att köpa och sälja fakturor kan påverkas av nuvarande mark-
nadsförutsättningar något som potentiellt kan påverka Bolagets rörelsekapital
negativt. Däremot förväntas sådana effekter ske över tid då affärsvillkor med
kunder och leverantörer sker löpande. Där så krävs förväntar sig Bolaget att
kortfristiga lånefaciliteter nyttjas eller förnyas för att möta likviditetsbehoven.
Kassa, likvida medel och räntebärande placeringar

| Rating |  | 3–12 |  |  |
| eller likn. | < 3 mån | mån | 1–5 år | >5 år | Totalt
2024 |  |  |  |  |  |
Totalt bank |  | 40 749 | 389 | – | – | 41 138
Andra finansiella |  |  |  |  |  |
institut |  | 1 437 | – | – | – | 1 437
Typ av emmitent/ |  |  |  |  |  |
motpart: |  |  |  |  |  |
Stater | AA/AAA | 4 639 | 995 | 3 175 | 603 | 9 412
Företag | A2/P2 | 2 672 | 198 | – | – | 2 870
Bostadsinstitut | AAA | – | 5 353 | 14 878 | 783 | 21 014
|  | 49 497 | 6 935 | 18 053 | 1 386 | 75 871
2023 |  |  |  |  |  |
Totalt bank |  | 33 298 | 181 | – | – | 33 479
Andra finansiella |  |  |  |  |  |
institut |  | 548 | – | – | – | 548
Typ av emmitent/ |  |  |  |  |  |
motpart: |  |  |  |  |  |
Stater | AA/AAA | 789 | 490 | 1 254 | – | 2 533
Företag | A2/P2 | 1 510 | 296 | – | – | 1 806
Bostadsinstitut | AAA | 1 995 | 5 668 | 8 676 | – | 16 339
|  | 38 140 | 6 635 | 9 930 | – | 54 705

Refinansieringsrisk
Refinansieringsrisken är risken att Bolaget inte kan refinansiera sina ute-
stående skulder på acceptabla villkor, eller överhuvudtaget, vid en given tid-
punkt. Bolaget minskar denna risk genom att diversifiera sina finansierings-
källor via en mix av obligationslån, bilaterala lån och privata placeringar,
med en spridd förfallostruktur. Finansieringsstrategin är flexibel och möjlig-
gör förfinansiering av lån före förfall samt upplåning i olika valutor. Utöver
de långfristiga finansieringsprogrammen har Bolaget även ett företags-
certifikatprogram samt en bindande likviditetskreditfacilitet för kortfristig
upplåning. Alla outnyttjade bindande kreditfaciliteter kan användas för att
minska refinansieringsrisken när skulderna förfaller.
Den genomsnittliga löptiden på Moderbolagets lån var 3,6 år (3,2 år)
per 31 december 2024.
Finansieringsprogram
1)

| Belopp | Utnyttjat | Outnyttjat
Obligationslåneprogram EMTN |  |  |
(USD miljoner) | 5 000 | 2 178 | 2 822
Företagscertifikatprogram (SEK miljoner) | 10 000 | 1 615 | 8 385

1)
Programmen innehåller inga finansiella kovenanter.
I januari 2024 tecknade Bolaget ett låneavtal med Europeiska
Investeringsbanken om USD 184 miljoner. I juli 2024 tecknade Bolaget ett
låneavtal med Nordiska Investeringsbanken om USD 108 miljoner.
Bindande kreditlöften

| Belopp | Utnyttjat | Outnyttjat
Kreditfacilitet i flera valutor |  |  |
(USD miljoner) 1) | 2 000 | – | 2 000
Rullande likviditetskreditfacilitet |  |  |
(USD miljoner) 2) | 1 000 | – | 1 000

1)
Facilitetens ränta är inte kopplad till Ericssons kreditbetyg eller några finansiella kovenanter men
är däremot kopplad till två av Ericssons långsiktiga hållbarhetsmål.
2)
Faciliteten förfaller i maj 2026.
Koncernens finansiella instrument värderade till verkligt värde
Koncernens finansiella instrument redovisade till verkligt värde möter gene-
rellt kraven för nivå 1 värdering eftersom de baseras på noterade priser i
aktiva marknader för identiska tillgångar. För vissa av koncernens finansiella
tillgångar och skulder, särskilt derivat, är inte noterade priser tillgängliga
och verkliga värden kalkyleras med användande av marknadsantaganden
såsom noteringar för räntesatser och valutakurser.
För finansiella skulder designerade till verkligt värde reflekterar det bok-
förda värdet också effekten i egna ”credit spreads” antingen till noterade
priser eller noterade priser på ”Credit Default Swap” för ”Investment Grade”
företag.
Värderingshierarki
– Noterade marknadspriser – nivå 1
Tillgångar och skulder klassificeras som nivå 1 om deras värde är observer-
bart på en aktiv marknad. Sådana instrument värderas med referens till ojus-
terade noterade priser för identiska tillgångar eller skulder i aktiva marknader
där det noterade priset är tillgängligt, och där priset representerar aktuella
och normalt förekommande marknadstransaktioner.
– Värderingsteknik användande observerbara ingångsvärden – nivå 2
Skulder och tillgångar klassificerade som nivå 2 har värderats genom att
använda modeller vars ingångsvärden är observerbara antingen direkt eller
indirekt. Värderingar baserade på observerbara ingångsvärden inkluderar
likvida medel (till exempel diskonteringsinstrument, kortfristiga insättningar)
och räntederivat som använder räntesatsavkastningskurvor. Andra ingångs-
värden inkluderar “credit spreads” och valutaterminskurser. Ingångsvärden
för basräntor är noterade fixingräntor, ränteswappar och IBOR räntor.
Valutaderivat är värderade genom att använda observerbara termins-
kurser, diskonterade med avkastningskurvor. Värdering av utländska valuta-
optioner görs med användande av Black-Scholes formeln. Värdet av kredit-
risker i derivatkontrakt följs upp regelbundet. Värderingsjusteringar av
derivattillgångar och derivatskulder kalkyleras baserat på utestående mark-
nadsvärden och sannolikhet för betalningsinställelse från kreditswappar
(CDS) och om effekt av värdering är väsentlig skall den inkluderas i det
verkliga värdet på derivaten.
– Värderingsteknik användande icke-observerbara
ingångsvärden – nivå 3
Skulder och tillgångar klassificeras som nivå 3 om deras värdering innefat-
tar väsentliga ingångsvärden som inte är baserade på observerbara mark-
nadsvärden (inte observerbara ingångsvärden). Förutom kundfordringar
och kundfinansieringsfordringar används i huvudsak värderingstekniken för
investeringar i aktier och andra andelar där ingångsvärden anses vara obser-
verbara om de kan vara direkt observerbara från transaktioner i en aktiv
marknad, eller om det finns övertygande externa uppgifter som påvisar ett
exekverbart pris för att avveckla investeringen. Med en marknadsmässig syn
på värdering, fastställs icke-observerbara ingångsvärden generellt genom
att kopplas till observerbara ingångsvärden, historiska noteringar eller andra
analystekniker.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not F1, forts.
Avstämning av övriga finansiella tillgångar värderade till verkligt värde nivå 3

| Investeringar i
| aktier och andelar
Ingående balans | 2 002
Anskaffningar | 207
Försäljningar | –63
Vinster och förluster 1) | –275
Omräkningsdifferens | –4
Utgående balans | 1 867

1)
Tabellen visar nettoresultat rapporterat som övriga rörelseintäkter/kostnader, varav SEK 246
miljoner avser orealiserade förluster avseende nivå 3 tillgångar som hölls vid årets slut.
Finansiella instrument värderade till upplupet anskaffningsvärde
Finansiella instrument, till exempel vissa likvida medel, räntebärande
placeringar, upplåning och leverantörsskulder redovisas till upplupet
anskaffningsvärde som anses motsvara verkligt värde. Om ett marknadspris
inte finns tillgängligt och den ränteexponering och kreditspreadar som
påverkar värdet är obetydliga, anses det redovisade värdet utgöra en rimlig
uppskattning av det verkliga värdet.
Finansiella instrument

| 2024 | 2023
| Upplupet |  | Hierarkinivå för verkligt värde | Upplupet |  | Hierarkinivå för verkligt värde
| anskaff- | Verkligt |  |  |  | anskaff- | Fair |  |  |
SEK miljarder | ningsvärde | värde | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | ningsvärde | value | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3
Tillgångar värderade till verkligt |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
värde via resultaträkningen |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kundfinansiering | – | 4,5 | – | – | 4,5 | – | 6,9 | – | – | 6,9
Räntebärande placeringar | – | 31,7 | 30,4 | 1,3 | – | – | 19,1 | 18,6 | 0,5 | –
Likvida medel 1) | – | 24,3 | 0,3 | 24,0 | – | – | 17,5 | 0,8 | 16,7 | –
Övriga finansiella tillgångar | – | 2,7 | 0,8 | – | 1,9 | – | 2,1 | 0,1 | – | 2,0
Övriga kortfristiga tillgångar | – | 0,2 | – | 0,2 | – | – | 1,9 | – | 1,9 | –
Tillgångar värderade till verkligt |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
värde via övrigt totalresultat (OCI) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kundfordringar | – | 44,2 | – | – | 44,2 | – | 42,2 | – | – | 42,2
Tillgångar värderade till upplupet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Räntebärande placeringar | 0,3 | – | – | – | – | 0,4 | – | – | – | –
Övriga finansiella tillgångar | 0,3 | – | – | – | – | 0,6 | – | – | – | –
Finansiella tillgångar | 0,6 | 107,6 |  |  |  | 1,0 | 89,7 |  |  |
Finansiella skulder värderade |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
till verkligt värde |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moderbolagets upplåning | – | –35,7 | –19,7 | –16,0 | – | – | –38,0 | –23,7 | –14,3 | –
Finansiella skulder värderade |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
till verkligt värde via resultatet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Övriga kortfristiga skulder | – | –3,3 | – | –3,3 | – | – | –1,8 | – | –1,8 | –
Skulder värderade till upplupet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Leverantörsskulder | –30,2 | – | – | – | – | –27,8 | – | – | – | –
Upplåning | –2,3 | – | – | – | – | –8,9 | – | – | – | –
Finansiella skulder | –32,5 | –39,0 |  |  |  | –36,7 | –39,8 |  |  |

1)
Kassa och likvida medel uppgår till SEK 43,9 (35,2) miljarder
varav SEK 24,3 (17,5) miljarder avser likvida medel som presenteras i ovanstående tabell.
Marknadsprisrisk avseende egna aktier och andra noterade
finansiella instrument
Genom aktiebaserade ersättningar till anställda och till styrelsen är Bolaget
exponerat mot utvecklingen av sin egen aktiekurs. Vissa av planerna är
aktiereglerade och vissa är kontantreglerade, vilket ges ytterligare upplys-
ningar om i not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”, i not G2 ”Information
angående styrelsemedlemmar och ledande befattningshavare” och i not G3
”Aktierelaterade ersättningar”.
Aktierelaterade program för anställda
Åtagandet att leverera aktier i enlighet med det långsiktiga rörliga ersätt-
ningsprogrammet (LTV) till koncernledningen (Executive Team) säkras
genom eget innehav av B-aktier. Kassaflödesexponeringen hanteras genom
eget innehav av B-aktier, som kommer att säljas för att skapa finansiering
och även täcka betalningar hänförliga till sociala avgifter, när aktier tilldelas
deltagarna efter utgången av deras intjänandeperiod.
Kontantreglerade planer för anställda och styrelsen
Rörande syntetiska aktieprogram (kontantreglerat program såsom definie-
rat i IFRS 2) till styrelseledamöter och kontantreglerade planer till anställda
är Bolaget exponerat för risk i relation till sin egen aktiekurs, både avseende
kompensationskostnader och sociala avgifter. Skyldigheten att betala ersätt-
ningar till styrelsen och anställda enligt syntetiska aktiebaserade ersättningar
täcks av en avsättning i balansräkningen. För vidare information om LTV,
de kontantreglerade planerna till de anställda och syntetiska aktiebaserade
ersättningar till styrelsen, se not G2 ”Information angående styrelsemed-
lemmar och ledande befattningshavare” och not G3 ”Aktierelaterade
ersättningar”.
60
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
61
F2
Finansiella intäkter och kostnader

| 2024 | 2023 | 2022
Avtalsenlig ränta på finansiella tillgångar | 2 515 | 1 897 | 717
varav på finansiella tillgångar värderade till upplupet anskaffningsvärde | 538 | 403 | 251
Omvärdering vinster/förluster på finansiella tillgångar, netto | 137 | 64 | –146
Övriga finansiella intäkter | 82 | 184 | 207
Finansiella intäkter | 2 734 | 2 145 | 778
Avtalsenlig ränta på finansiella skulder | –2 486 | –2 282 | –972
varav på finansiella skulder värderade till upplupet anskaffningsvärde | –277 | –501 | –128
Omvärdering vinster/förluster på finansiella skulder, netto | 82 | –134 | 379
Räntekostnader avseende leasingskulder | –421 | –464 | –464
Räntenetto på pensionsskulder | –647 | –517 | –361
Övriga finansiella kostnader | –631 | –721 | –512
Finansiella kostnader | –4 103 | –4 118 | –1 930
Valutaeffekter vinster/förluster, netto | –355 | –1 020 | –1 259
Finansiella intäkter och kostnader, netto | –1 724 | –2 993 | –2 411
Nettovinst/-förlust på finansiella instrument exkluderar vinster/förluster på valutaeffekter: |  |  |
Finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen 1) | 289 | 885 | –2 552
Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen | –378 | –1 100 | 2 847

1)
Exklusive nettovinst från omvärdering av kundfinansieringsfordringar om SEK 6 miljoner (nettoförlust SEK 209 miljoner 2023 och nettoförlust SEK 15 miljoner 2022), rapporterade
som försäljnings- och administrationskostnader, samt nettoförlust från omvärdering av investeringar i aktier och andelar om SEK 202 miljoner (nettoförlust SEK 186 miljoner 2023 och nettoförlust
SEK 205 miljoner 2022), rapporterade som Övriga rörelseintäkter/kostnader.
F3
Finansiella tillgångar, långfristiga

| Övriga investeringar i | Långfristiga räntebärande | Övriga långfristiga
| aktier och andelar | placeringar | finansiella tillgångar 1)
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Ingående balans | 2 091 | 2 074 | 9 931 | 9 164 | 6 350 | 6 839
Investering | 207 | 206 | 15 950 | 12 887 | 2 919 | 1 899
Avyttring/amortering/minskning | –64 | –2 | –224 | –4 127 | –2 585 | –816
Avskrivningar | – | – | – | – | –136 | –457
Förändring av värdet på fonderade pensionsplaner 2) | – | – | – | – | –960 | –1 033
Omvärdering | –202 | –185 | 160 | 269 | 21 | –
Omklassificering | – | – | –6 377 | –8 262 | –455 | –65
Omräkningsdifferens | –3 | –2 | – | – | 7 | –17
Utgående balans | 2 029 | 2 091 | 19 440 | 9 931 | 5 161 | 6 350

1)
Inkluderar poster såsom överskottstillgångar för pensioner, skattekreditfordringar, uppskjutna försäljningskommissioner och lån till intresseföretag.
2)
Det här beloppet inkluderar ändringar i tillgångsbegränsningen. För ytterligare information, se not G1 ”Ersättning efter avslutad anställning”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
62
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
F4
Räntebärande skulder
Bolagets utestående räntebärande skulder uppgick till SEK 38,0 (46,9)
miljarder per den 31 december 2024.
Räntebärande skulder (exklusive leasingåtaganden)

| 2024 | 2023
Kortfristig upplåning |  |
Kortfristig del av långfristig upplåning | 3 953 | 8 995
Övrig kortfristig upplåning | 2 184 | 8 660
Total kortfristig upplåning | 6 137 | 17 655
Långfristig upplåning |  |
Certifikat och obligationslån | 31 799 | 29 071
Övrig långfristig upplåning | 105 | 147
Total långfristig upplåning | 31 904 | 29 218
Totala räntebärande skulder | 38 041 | 46 873

Avstämning av skulder hänförliga till finansiella aktiviteter
(inklusive leasingåtaganden)

| 2024 | 2023
Ingående balans | 54 328 | 42 234
Kassaflöde |  |
Upptagande av lån | 3 615 | 19 728
Återbetalning av lån | –15 917 | –7 884
Övriga finansieringsaktiviteter | 152 | 1 101
Leasingbetalningar | –2 492 | –2 857
Icke kassapåverkande förändringar |  |
Effekt av omräkningsdifferenser | 2 705 | –930
Förändring av verkligt värde vid förändring i kreditrisk | 567 | 667
Övriga förändringar av verkligt värde | 343 | 1 131
Nya och förlängda leasingkontrakt | 2 536 | 1 547
Poster avseende förvärvade bolag | – | 2
Övriga icke kassapåverkande förändringar | –301 | –411
Utgående balans | 45 536 | 54 328

Obligationslån, bilaterala lån, syndikerade lån och företagscertifikat i Moderbolaget

|  |  |  |  |  |  | Ackumulerade |
|  |  |  |  |  | Förändringar av | förändringar |
|  |  |  |  |  | verkligt värde pga | i verkligt värde |
|  |  |  |  |  | förändringar | pga förändringar |
|  |  |  |  | Bokfört värde | i kreditrisk | i kreditrisk | Bokfört värde
Mission–förfall | Nominellt | Kupong | Valuta | Förfallodatum | 2024 | 2024 | 2024 | 2023
Obligationslån |  |  |  |  |  |  |  |
2017–2024 | 500 | 1,875 % | EUR | 1 mars 2024 | – | –13 | – | 5 523
2017–2025 1) | 150 | 2,741 % | USD | 22 dec 2025 | 1 611 | –3 | 24 | 1 416
2020–2030 1) | 200 | 3,020 % | USD | 30 dec 2030 | 1 918 | 33 | 120 | 1 736
2021–2029 | 500 | 1,000 % | EUR | 26 maj 2029 | 5 222 | 189 | 37 | 4 701
2022–2027 | 750 | 1,125 % | EUR | 8 feb 2027 | 8 314 | 79 | 77 | 7 714
2023–2028 | 500 | 5,375 % | EUR | 29 maj 2028 | 6 123 | 116 | 257 | 5 798
Totala obligationslån |  |  |  |  | 23 188 | 401 | 515 | 26 888
Bilaterala lån och syndikerade lån |  |  |  |  |  |  |  |
2019–2024 3) | 281 |  | USD | 31 juli 2024 | – | –11 | – | 2 829
2019–2025 2) | 150 |  | USD | 18 dec 2025 | 1 664 | 7 | 15 | 1 509
2021–2028 3) | 305 |  | USD | 21 juni 2028 | 3 329 | 53 | –23 | 2 976
2023–2030 2) | 107 |  | USD | 16 dec 2030 | 1 223 | 20 | 49 | 1 097
2023–2030 3) | 273 |  | USD | 18 dec 2030 | 3 041 | 55 | 37 | 2 718
2023–2024 4) | 200 |  | USD | 30 aug 2024 | – | – | – | 2 002
2023–2024 4) | 200 |  | USD | 29 feb 2024 | – | – | – | 2 002
2024–2031 3) | 184 |  | USD | 15 feb 2031 | 2 050 | 23 | 23 | –
2024–2031 2) | 108 |  | USD | 14 juli 2031 | 1 207 | 19 | 19 | –
Totala bilaterala och syndikerade lån |  |  |  |  | 12 514 | 166 | 120 | 15 133
Företagscertifikat |  |  |  |  |  |  |  |
2024–2025 4)5) | 1 615 |  | SEK | feb – mar 2025 | 1 607 | – | – | 2 014
Totala företagscertifikat |  |  |  |  | 1 607 | – | – | 2 014

1)
Privat placering, Svensk Exportkredit (SEK).
2)
Nordiska Investeringsbanken (NIB), FoU projektfinansiering.
3)
Europeiska Investeringsbanken (EIB), FoU projektfinansiering.
4)
Kortfristig upplåning värderas till upplupet anskaffningsvärde.
5)
Företagscertifikat med en viktad genomsnittlig ränta om 2,788 %.
För att säkerställa långsiktig upplåning använder koncernen obligations-
lån, bilaterala forsknings- och utvecklingslån samt privata placeringar. Alla
utestående obligationslån emitteras av Moderbolaget inom ramen för dess
obligationsprogram (Euro Medium Term Note program, EMTN). Obligationer
emitterade till fast ränta ändras normalt till rörlig ränta med hjälp av
ränteswappar, i enlighet med ”Asset and liability management” manda-
tet som beskrivs i not F1 ”Finansiell riskhantering”. Utöver de långfristiga
finansieringsprogrammen har Bolaget även ett företagscertifikatprogram
samt en rullande likviditetskreditfacilitet för att effektivt hantera likviditets-
behov, vidare beskrivet i not F1 ”Refinansieringsrisk”. Den totala vägda
genomsnittsräntan för Moderbolagets upplåning var under året 5,88 %
(5,15 %). Upplåningen i dotterbolag uppgick till SEK 0,7 (2,2) miljarder och
bestod huvudsakligen av kortfristiga banklån.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
63
Sektion G – Personalrelaterat
G1
Ersättning efter avslutad anställning
Ericsson ger ett visst finansiellt stöd till ett flertal pensionsplaner för ersätt-
ningar efter avslutad anställning i koncernen, vilket följer marknadspraxis
i varje enskilt land.
Bolaget har uppdaterat de antaganden som används för att värdera den
förmånsbaserade pensionsskulden baserat på de senaste marknadsförhål-
landena. Förändringar i finansiella antaganden resulterade i nettoaktuariella
vinster på förmånsbestämda förpliktelser på SEK 5,0 miljarder kronor, även
om detta motverkades av erfarenhetbaseradeförluster i Sverige. Den andra
stora förändringen under året var en inköptransaktion för en brittisk pen-
sionsplan som resulterade i en omvärderingsförlust för pensionsplanen på
SEK
2,2 miljarder.
Planer i Sverige
I Sverige finns såväl förmånsbestämda som premiebestämda planer base-
rade på kollektivavtal mellan parterna på den svenska arbetsmarknaden.
–
Förmånsbestämd pensionsplan, ITP2 (tjänstepensionsplan för lönean-
ställda i tillverkningsindustri och handel), kompletterad med en premie-
bestämd plan ITPK (tilläggsplan till tjänstepensionsplanen). Denna är
en slutlönebaserad pensionsplan.
–
Premiebestämd tjänstepensionsplan, ITP1, gäller för anställda födda
1979 eller senare.
–
Premiebestämd pensionsplan ITP1 eller alternativ ITP, för anställda med
inkomst överstigande 10 inkomstbasbelopp och som har valt att träda
ut ur ITP2. Villkoren är fastställda av koncernen och godkända av varje
anställd som har valt att delta.
Koncernen har merparten av de svenska pensionsåtagandena i förmåns-
bestämda pensionsplaner, vilket enligt IAS 19 är fonderade till 63 % (59 %) i
Ericssons pensionsstiftelse (en svensk pensionsstiftelse).
Om dessa skulder
värderades enligt annan metod och med antaganden fastställda av svenska
PRI Pensionsgaranti, finansieras de till 96 % (99 %) genom tillgångar i
Ericssons Pensionsstiftelse. Det finns inga fonderingskrav för pensions-
åtaganden i Sverige.
Invaliditets- och efterlevandepensionsdelen av ITP-planen är försäk-
rad i Alecta, se avsnitt om Förmånsbestämda planer som omfattas av flera
arbetsgivare.
Koncernen betalar ut förmånerna direkt till pensionärerna allteftersom
de förfaller. Ansvaret för styrningen av planerna och plantillgångarna ålig-
ger koncernen och pensionsstiftelsen. Pensionsstiftelsen styrs med mål-
sättningen att uppnå en väl riskjusterad avkastning som samtidigt minskar
behovet av oväntade finansieringsbehov. Traditionella tillgångs- och skuld-
matchningsstudier genomförs regelbundet som underlag för placering inom
olika tillgångsklasser.
Planerna är exponerade för olika risker, exempelvis skulle ett plötsligt fall
i obligationsavkastningar kunna leda till en ökning av pensionsåtagandet.
Plötslig instabilitet på finansmarknaderna kan också leda till en nedgång i
verkligt värde i förvaltningstillgångar i pensionsstiftelsen som är delvis expo-
nerade mot aktiemarknaderna, vilket till viss del kan komma att uppvägas
av stigande värden på räntebärande tillgångar. Svenska pensionsplaner är
kopplade till inflation och högre inflation leder med största sannolikhet till
ökade åtaganden.
Förmånsbestämd plan som omfattar flera arbetsgivare
Liksom tidigare, har koncernen säkrat invaliditets- och efterlevandepension
inom ramen för ITP-planen via försäkring hos försäkringsbolaget Alecta.
Trots att denna del av planen är klassificerad som en förmånsbestämd pen-
sionsplan som omfattar flera arbetsgivare är det inte möjligt att få tillräcklig
information från Alecta för att kunna redovisa denna som en förmånsbe-
stämd plan, vilket även gäller för de flesta övriga upplupna pensionsförmå-
ner som ackumulerats hos Alecta då uppgifter om fördelning av förmåns-
tillväxt mellan arbetsgivare saknas. Det fulla förmånsbeloppet redovisas i
stället hos den senaste arbetsgivaren. Alecta kan inte beräkna tillgångar och
försäkringsreserv per respektive arbetsgivare, vilket medför att invaliditets-
och efterlevandepensionsdelen inom ramen för ITP-planen redovisas som
premiebestämda åtaganden.
Alecta kapitaliseras på kollektiv basis, vilket utgör en buffert för försäk-
rings åtagandena som skydd för fluktuationer i avkastning på tillgångar
och för säkringstekniska risker. Alecta insamlingsfinansieringsgrad sträcker
sig mellan 125 % till 170 % och återspeglar marknadsvärdet av Alectas till-
gångar som i procent av åtagandet till försäkringstagarna (både garanterat
och icke-garanterat), beräknade enligt Alectas aktuariella antaganden som
skiljer sig från föreskrifterna i IAS 19. Alectas kapitaltäckning uppgick till
162 % (158 %) per den 31 december 2024. Koncernens andel av Alectas
premiereserv uppgick till 0,4 %, och den totala andelen av aktiva medlemmar
i Alecta är 2,1 %. Premier till planen för 2025 uppskattas till SEK 89 miljoner.
Eventualförpliktelser / Ställda säkerheter
Eventualförpliktelser inkluderar Bolagets ömsesidiga åtagande med kre-
ditförsäkringsbolaget PRI Pensionsgaranti i Sverige. Detta ömsesidiga
åtagande kan endast tas i anspråk om PRI Pensionsgaranti konsumerat
alla sina tillgångar och uppgår till maximalt 2 % av koncernens pensionså-
taganden i Sverige. Bolaget har vid årsskiftet pantförskrivit företagsinteck-
ningar om SEK 7,4 miljarder till PRI Pensionsgaranti. PRI mäter kontinuerligt
Bolagets kreditrisk enligt kreditförsäkringsvillkoren.
Planer i USA
Koncernen hanterar både premiebestämda och förmånsbestämda pensions-
planer i USA, vilka är en kombination av slutlönebaserade och avgiftsbase-
rade planer. De slutlönebaserade planerna erbjuder pensionsförmåner till
medlemmar på en garanterad livslång nivå. Förmånsnivån är beroende av
tjänstgöringstid och lön under de sista tjänstgöringsåren fram till pensione-
ring. Vanligen räknas pensioner inte upp med inflation när utbetalningstiden
inletts.
Den andra typen av plan är en förmånsbestämd pensionsplan som är
avgiftsbaserad och erbjuder förmåner ur ett ”kontosystem”. Saldot gottgörs
månadsvis med ränta och kapitaltillskott som beräknas på basis av aktuell
lön och tjänstgöringstidens längd.
Merparten av pensionsutbetalningarna hanteras med medel ur pensions-
stiftelserna, men det finns ofonderade planer där koncernen fullgör utbetal-
ning i den takt åtagandena förfaller. I USA är koncernens målsättning att
åtminstone uppnå, eller överskrida, den kapitaliseringsnivå som myndighets-
reglering föreskriver. Den amerikanska pensionsplanen hade vid utgången
av räkenskapsåret 2024 en fondering större än minimikravet.
Plantillgångar placerade i stiftelser styrs av lokala föreskrifter och praxis,
med beaktande av karaktären på relationen mellan koncernen och styrelse-
ledamöterna i stiftelsen (eller motsvarande) och dennas sammansättning.
Ansvaret för styrning av planerna, inklusive investeringsbeslut och kapital-
tillskottsplanering, åligger Plan Administrative Committee (PAC). PAC är
sammansatt av representanter från koncernen.
Koncernens planer är exponerade för olika risker hänförliga till pensions-
planer, exempelvis skulle ett plötsligt värdefall i obligationsavkastningar
leda till ökade pensionsåtaganden. En plötslig instabilitet på finansmark-
naderna kan också leda till nedgång i verkligt värde i pensionstillgångarna
i stiftelsen. Pensionsförmåner i USA är inte kopplade till inflation, men
högre inflation utgör en risk för ökade slutlöner vilka används för beräkning
av förmånerna som skall utgå till aktiva anställda. Det finns även en risk
att utbetalningsperioden blir längre än vad som bedömts i antagandena i
livslängdstabellerna.
Planer i Storbritannien
Koncernen använder både förmånsbestämda och premiebestämda planer
i Storbritannien. Samtliga av de förmånsbestämda planerna i Storbritannien
är stängda för framtida pensionsavsättningar.
De förmånsbestämda planerna tillhandahåller förmåner i form av en
garanterad nivå för pensioner på livstid. Nivån på de förmåner som till-
handahålls är definierad i stiftelsens policies och regler och är beroende av
anställningstid och lön. Pensionsbelopp att utbetala uppdateras generellt
i linje med Storbritanniens prisindex för handel, där hänsyn också tas till tak
definierade i reglerna.
Planens tillgångar är placerade i stiftelser och är investerade i ett antal
olika typer av tillgångar. Planerna styrs av lokala regler och ansvaret för
styrningen av planerna ligger hos förvaltarna, som utses av koncernen bland
dess anställda och bland planernas medlemmar. Oberoende professionella
förvaltare sitter i styrelsen
för alla förmånsbestämda planer.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
64
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Not G1, forts.
Planerna är fortsättningsvis exponerade för ett antal risker hänförliga
till förmånsbestämda planer, exempelvis minskad avkastning på obliga-
tioner eller ökad inflation skulle kunna leda till en ökning av nuvärdet av
det förmånsbestämda åtagandet. Alternativt kan skulderna öka som en
följd av att utbetalningar till pensionärer sker över en längre period än den
förväntade livslängden i de aktuella tabellerna för förväntad livslängd. En
plötslig instabilitet i de finansiella marknaderna skulle också kunna leda till
en minskning av det verkliga värdet för plantillgångarna. I november 2024
köpte förvaltarna ett bulk-annuitetsinköpskontrakt (värde SEK 7,3 miljar-
der) från ett försäkringsbolag för att säkerställa alla framtida betalningar
till medlemmarna i en av de brittiska pensionsplanerna. Denna transaktion
resulterade i en omvärderingsförlust på förvaltningstillgången på SEK 2,2
miljarder då värdet hänförligt till bulk-annuitets policyn har antagits vara lika
med värdet av förmånsförpliktelsen den avser. Efter denna transaktion har
riskerna för de flesta av de förmånsbestämda planerna i Storbritannien över-
förts till försäkringsbolag genom annuitetsinköpskontrakt. Detta minskade
avsevärt den finansiella exponeringen för Bolaget eftersom förändringar i
värdet av förmånsbestämda förpliktelser täcks direkt av försäkringsgivarna.
Bolaget behåller det juridiska ansvaret för att betala alla förmåner i planen,
varför planens skulder kvarstår i balansräkningen tillsammans med motsva-
rande inköpstillgång.
Andra pensionsplaner
Koncernen har även planer i andra länder, varav de största är i Brasilien,
Indien och Irland. De huvudsakliga brasilianska planerna är helt fonderade,
med ett nettoöverskott av tillgångar. Planen i Irland är en slutlönepensions-
plan och är helt
finansierad med ett nettoöverskott av tillgångar. Planerna
förvaltas av stiftelser med ledamöter som utsetts av såväl lokal bolaget som
av de anställda som ingår i planerna. Stiftelserna är oberoende i relation till
loka bolaget och de styrs av landets specifika lagar.
Försäkringsfonden i Indien är självförvaltad genom en registrerad
undantagen stiftelse och investeringsavkastningen ska således, enligt lokal
lagstiftning, vara garanterad till en minimiavkastning angiven av regeringen.
Koncernen har en skyldighet att finansiera eventuella underskott på
avkastningen av stiftelsens investeringar över de administrerade räntorna
på årsbasis. Dessa administrerade räntor fastställs årligen med hänsyn
tagen till tidigare års sociala och ekonomiska faktorer.
Belopp som redovisas i koncernens balansräkning

| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt
2024 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser | 49 423 | 5 340 | 10 473 | 21 362 | 86 598
Förvaltningstillgångarnas verkliga värde | 31 191 | 5 153 | 11 195 | 16 820 | 64 359
Underskott/överskott (+/–) | 18 232 | 187 | –722 | 4 542 | 22 239
Planer med nettoöverskott, exklusive tillgångsbegränsningen 1) | – | 330 | 727 | 1 152 | 2 209
Avsättning för ersättningar efter avslutad anställning 2) | 18 232 | 517 | 5 | 5 694 | 24 448
2023 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser | 50 043 | 5 073 | 10 595 | 19 824 | 85 535
Förvaltningstillgångarnas verkliga värde | 29 627 | 4 815 | 12 410 | 15 741 | 62 593
Underskott/överskott (+/–) | 20 416 | 258 | –1 815 | 4 083 | 22 942
Planer med nettoöverskott, exklusive tillgångsbegränsningen 1) | – | 255 | 1 889 | 1 143 | 3 287
Avsättning för ersättningar efter avslutad anställning 2) | 20 416 | 513 | 74 | 5 226 | 26 229

1)
Planer med ett nettoöverskott, det vill säga där förvaltningstillgångar överstiger de förmånsbestämda förpliktelserna, redovisas under övriga långfristiga finansiella tillgångar, se not F3 ”Finansiella
tillgångar, långfristiga.” Tillgångsbegränsningen minskade under året
till SEK 635 (755) miljoner.
2)
Planer med nettoskulder redovisas i balansräkningen under Ersättning efter avslutad anställning, långfristig.
Totala pensionskostnader som redovisas i koncernens resultaträkning
Koncernens kostnader för ersättningar efter avslutad anställning är fördelade mellan avgiftsbestämda planer och förmånsbestämda planer.

| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt
2024 |  |  |  |  |
Pensionskostnader för avgiftsbestämda planer | 1 306 | 500 | 178 | 1 626 | 3 610
Pensionskostnader för förmånsbestämda planer 1) | 1 624 | 79 | –56 | 1 248 | 2 895
Totalt | 2 930 | 579 | 122 | 2 874 | 6 505
Totala pensionskostnader uttryckta i procent av löner |  |  |  |  | 8,3 %
2023 |  |  |  |  |
Pensionskostnader för avgiftsbestämda planer | 1 223 | 522 | 148 | 1 571 | 3 464
Pensionskostnader för förmånsbestämda planer 1) | 2 013 | 67 | –67 | 1 166 | 3 179
Totalt | 3 236 | 589 | 81 | 2 737 | 6 643
Totala pensionskostnader uttryckta i procent av löner |  |  |  |  | 7,8 %
2022 |  |  |  |  |
Pensionskostnader för avgiftsbestämda planer | 1 192 | 542 | 128 | 1 209 | 3 071
Pensionskostnader för förmånsbestämda planer 1) | 2 144 | 160 | –22 | 1 204 | 3 486
Totalt | 3 336 | 702 | 106 | 2 413 | 6 557
Totala pensionskostnader uttryckta i procent av löner |  |  |  |  | 8,9 %

1)
Negativ kostnad för Storbritanniens planer under året på grund av ränteintäkter om SEK 624 miljoner (SEK 626 miljoner 2023 och SEK 355 miljoner 2022) som överstiger räntekostnader om
SEK 532 miljoner (SEK 514 miljoner 2023 och SEK 312 miljoner 2022).
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not G1, forts.
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
65
Förändring i förmånsbestämda förpliktelser

| 2024 | 2023
|  | Förvaltnings- |  |  | Förvaltnings- |
| Nuvärdet av | tillgångarnas |  | Nuvärdet av | tillgångarnas |
| förpliktelsen 1) | verkliga värde | Total | förpliktelsen 1) | verkliga värde | Totalt
Ingående balans | 85 535 | –62 593 | 22 942 | 83 691 | –60 480 | 23 211
Poster i resultaträkningen 2) |  |  |  |  |  |
Kostnader för tjänstgöring innevarande år | 2 210 | – | 2 210 | 2 291 | – | 2 291
Kostnader för tjänstgöring under tidigare år och vinster |  |  |  |  |  |
och förluster från regleringar | –82 | – | –82 | 179 | – | 179
Räntekostnader/-intäkter (+/–) | 2 953 | –2 377 | 576 | 2 839 | –2 371 | 468
Skatter och administrativa kostnader | – | 64 | 64 | – | 78 | 78
Övrigt | 41 | 22 | 63 | 108 | –7 | 101
| 5 122 | –2 291 | 2 831 | 5 417 | –2 300 | 3 117
Omvärderingar |  |  |  |  |  |
Avkastning på förvaltningstillgångarna exklusive belopp som ingår |  |  |  |  |  |
i räntekostnader/-intäkter | – | 1 583 | 1 583 | – | –663 | –663
Aktuariella vinster/förluster (–/+) från förändringar av demografiska antaganden | –229 | – | –229 | 267 | – | 267
Aktuariella vinster/förluster (–/+) från förändringar av finansiella antaganden | –4 958 | – | –4 958 | –943 | – | –943
Erfarenhetsbaserade vinster/förluster (–/+) | 2 825 | – | 2 825 | 347 | – | 347
| –2 362 | 1 583 | –779 | –329 | –663 | –992
Övriga förändringar |  |  |  |  |  |
Omräkningsdifferens | 1 781 | –1 760 | 21 | –179 | 110 | –69
Avgifter och betalningar från: |  |  |  |  |  |
Arbetsgivare 3) | –2 097 | –682 | –2 779 | –1 737 | –594 | –2 331
Anställda som omfattas av planen | 362 | –357 | 5 | 350 | –342 | 8
Utbetalningar från planerna: |  |  |  |  |  |
Utbetalda ersättningar | –1 825 | 1 825 | – | –1 294 | 1 292 | –2
Regleringar | – | – | – | –488 | 488 | –
Övrigt | 82 | –84 | –2 | 104 | –104 | –
Utgående balans | 86 598 | –64 359 | 22 239 | 85 535 | –62 593 | 22 942

1)
Vägd genomsnittlig löptid för pensionsförpliktelsen uppgår till 16,8 (16,8) år.
2)
Exklusive påverkan av tillgångsbegränsningen om SEK 65 (62) miljoner 2024.
3)
Avgifter till planerna förväntas uppgå till SEK 2,8 miljarder under 2025.
Värdet av förmånsbestämda förpliktelser

| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt
2024 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser, utgående balans | 49 423 | 5 340 | 10 473 | 21 362 | 86 598
varav helt eller delvis fonderade | 49 423 | 4 823 | 10 473 | 18 064 | 82 783
varav ofonderade | – | 517 | – | 3 298 | 3 815
2023 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser, utgående balans | 50 043 | 5 073 | 10 595 | 19 824 | 85 535
varav helt eller delvis fonderade | 50 043 | 4 560 | 10 595 | 16 702 | 81 900
varav ofonderade | – | 513 | – | 3 122 | 3 635

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not G1, forts.
66
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Förvaltningstillgångar per tillgångsslag och land
1)

|  |  |  |  |  | varav
| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt | onoterat 2)
2024 |  |  |  |  |  |
Kassa och likvida medel | 231 | 206 | 1 025 | 572 | 2 034 | 15 %
Aktier | 8 557 | 431 | 914 | 1 920 | 11 822 | 24 %
Räntebärande värdepapper | 14 559 | 4 052 | 118 | 9 717 | 28 446 | 26 %
Fastigheter | 5 760 | – | – | 516 | 6 276 | 100 %
Investeringsfonder | 2 139 | 792 | 308 | 2 120 | 5 359 | 68 %
Försäkringsbrev som är en förvaltningstillgång | – | – | 8 002 | 1 909 | 9 911 | 100 %
Övrigt | –55 | –328 | 828 | 66 | 511 | 1 %
Totalt | 31 191 | 5 153 | 11 195 | 16 820 | 64 359 |
av vilka fastigheter utnyttjade av koncernen | – | – | – | – | – |
av vilka värdepapper emitterade av koncernen | – | – | – | – | – |
2023 |  |  |  |  |  |
Kassa och likvida medel | 271 | 181 | 681 | 133 | 1,266 | 22 %
Aktier | 7 311 | 361 | 769 | 1 873 | 10 314 | 27 %
Räntebärande värdepapper | 14 335 | 3 591 | 5 681 | 9 285 | 32 892 | 21 %
Fastigheter | 5 461 | – | – | 544 | 6 005 | 100 %
Investeringsfonder | 2 016 | 834 | 2 346 | 1 829 | 7 025 | 69 %
Försäkringsbrev som är en förvaltningstillgång | – | – | 2 437 | 1 679 | 4 116 | 100 %
Övrigt | 233 | –152 | 496 | 398 | 975 | 38 %
Totalt | 29 627 | 4 815 | 12 410 | 15 741 | 62 593 |
av vilka fastigheter utnyttjade av koncernen | – | – | – | – | – |
av vilka värdepapper emitterade av koncernen | – | – | – | – | – |

1)
Tillgångsklassen presenteras baserat på investeringens underliggande exponering. Detta inkluderar direkt investering i värdepapper eller investering genom sammanslagna
fonder som investerar i en tillgångsklass.
2)
Onoterat avser tillgångar klassificerade som verkligt värde nivå 2 och 3. Onoterade tillgångar består huvudsakligen av investeringar i poolade investeringsinstrument.
Aktuariella antaganden

| 2024 | 2023
| Sverige | USA | Storbritannien | Sverige | USA | Storbritannien
Finansiella antaganden |  |  |  |  |  |
Diskonteringsränta | 2,4 % | 5,6 % | 5,6 % | 2,1 % | 5,0 % | 4,8 %
Inflation | 2,0 % | 2,5 % | 3,1 % | 2,0 % | 2,5 % | 3,0 %
Löneökningsgrad | 2,5 % | 4,0 % | – | 2,5 % | 4,0 % | –
Demografiska antaganden |  |  |  |  |  |
Förväntad livslängd efter 65 års ålder | 23 | 22 | 23 | 23 | 23 | 23

Aktuariella antaganden revideras på kvartalsbasis. Se också not A1
”Väsentliga redovisningsprinciper” och not A2 ”Bedömningar och viktiga
uppskattningar för redovisningsändamål”.
Sverige
Den förmånsbestämda skulden har beräknats med användning av räntorna
för svenska statsskuldsobligationer. IAS 19 ”Ersättningar till anställda” före-
skriver att om det inte finns en omfattande marknad för högkvalitativa före-
tagsobligationer, så ska marknadsräntor för statsskuldsobligationer använ-
das för beräkning av pensionsskuld. Per den 31 december 2024 uppgick den
använda diskonteringsräntan i Sverige till 2,4 % (2,1 %). Om diskonterings-
räntan hade baserats på bostadsobligationer skulle diskonteringsräntan ha
varit 3,6 % (3,5 %) per den 31 december 2024. Om dessa diskonteringsräntor
baserade på svenska bostadsobligationer hade använts för beräkning av
pensionsskulden per den 31 december 2024 så hade den förmånsbestämda
skulden varit approximativt SEK 10,5 (12,1) miljarder lägre.
USA och Storbritannien
Den förmånsbestämda pensionsskulden har beräknats på basis av
avkastning från företagsobligationer av hög kvalitet, där ”hög kvalitet”
har definierats som kreditbetyg AA eller bättre.
Omvärderingar i Övrigt totalresultat relaterade till ersättningar
efter avslutad anställning

| 2024 | 2023
Aktuariella vinster och förluster (+/–) | 340 | 538
Effekt av begränsning i tillgångsbegränsningen | 99 | –87
Svensk särskild löneskatt | 438 | 454
Totalt | 877 | 905

Känslighetsanalys av väsentliga aktuariella antaganden, SEK miljarder

Påverkan på den förmånsbestämda för- |  |  | Stor-
pliktelsen av en förändring av antaganden | Sverige | USA | britannien
Finansiella antaganden |  |  |
Diskonteringsränta –0,5 % | 5,3 | 0,2 | 0,7
Diskonteringsränta +0,5 % | –4,7 | –0,2 | –0,6
Inflation –0,5 % | –4,7 | 0,0 | –0,5
Inflation +0,5 % | 5,3 | 0,0 | 0,5
Löneökningsgrad –0,5 % | –1,4 | 0,0 | –
Löneökningsgrad +0,5 % | 1,5 | 0,0 | –
Demografiska antaganden |  |  |
Livslängd –1 år | –2,3 | 0,0 | –0,2
Livslängd + 1 år | 2,3 | 0,1 | 0,2

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
67
G2
Information angående styrelsemedlemmar och ledande befattningshavare
Ersättning till styrelsen

|  |  | Värde vid |  |  |  |  |  |
|  |  | tidpunkten | Antal |  |  |  |  |
|  | Antal | för tilldelning | utestående | Netto- |  |  |  |
|  | syntetiska | av syntetiska | tidigare | förändring |  |  |  |
|  | aktier/andel | aktier | tilldelade | av värdet av |  |  | Total | Total
| Styrelse- | av styrelse- | tilldelade | syntetiska | syntetiska | Kommitté- | Totalt arvode | ersättning | ersättning
SEK | arvoden | arvodet | 2024 | aktier | aktier 1) | arvoden | i kontanter 2) | 2024 | 2023
|  |  | A |  | B |  | C | (A+B+C) |
Styrelseledamot |  |  |  |  |  |  |  |  |
Jan Carlson | 4 640 000 | 62 021/75 % | 3 479 998 | 25 948 | 2 987 549 | 440 000 | 1 600 000 | 8 067 547 | 4 082 525
Jacob Wallenberg | 1 175 000 | 15 705/75 % | 881 208 | 25 948 | 1 423 458 | 195 000 | 488 750 | 2 793 416 | 487 525
Jon Fredrik Baksaas | 1 175 000 | 10 470/50 % | 587 472 | 17 298 | 948 947 | 540 000 | 1 127 500 | 2 663 919 | 1 015 455
Carolina Dybeck Happe 4) | 587 500 | – | – | 10 003 | 321 797 | – | – | 321 797 | –166 650
Börje Ekholm | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Eric A. Elzvik | 1 175 000 | 5 235/25 % | 293 736 | 8 648 | 474 439 | 540 000 | 1 421 250 | 2 189 425 | 1 355 889
Kristin S. Rinne | 1 175 000 | 5 235/25 % | 239 736 | 14 216 | 659 144 | 395 000 | 1 276 250 | 2 229 130 | 1 051 307
Helena Stjernholm 5) | – | – | – | 17 298 | 595 375 | – | – | 595 375 | 766 726
Jonas Synnergren | 1 175 000 | 15 705/75 % | 881 208 | – | 530 358 | 505 000 | 798 750 | 2 210 316 | 1 610 000
Christy Wyatt | 1 175 000 | 15 705/75 % | 881 208 | – | 530 358 | 200 000 | 493 750 | 1 905 316 | 1 325 000
Karl Åberg | 1 175 000 | – | – | – | – | 195 000 | 1 370 000 | 1 370 000 | –
Arbetstagarledamöter |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ulf Rosberg | 51 750 | – | – | – | – | 14 400 | 66 150 | 66 150 | 63 750
Kjell-Åke Soting | 51 750 | – | – | – | – | 21 600 | 73 350 | 73 350 | 76 950
Annika Salomonsson | 51 750 | – | – | – | – | 19 800 | 71 550 | 71 550 | 69 150
Loredana Roslund (suppleant) | 51 750 | – | – | – | – | – | 51 750 | 51 750 | 54 750
Frans Frejdestedt (suppleant) | 51 750 | – | – | – | – | – | 51 750 | 51 750 | 29 250
Stefan Wänstedt (suppleant) | 51 750 | – | – | – | – | 1 800 | 53 550 | 53 550 | 29 250
Totalt | 13 763 000 | 130 076 | 7 298 566 | 119 359 | 8 471 425 | 3 067 600 | 8 944 350 | 24 714 341 3) | 11 850 877
Totalt inklusive tidigare |  |  |  |  |  |  |  |  |
styrelseledamöter | 13 763 000 | 130 076 | 7 298 566 | 173 770 6) | 10 396 596 7) | 3 067 600 | 8 944 350 | 26 639 512 3) | 9 615 320 8)

1)
Skillnaden mellan värdet vid tidpunkten för betalning och värdet 31 december 2023 för syntetiska aktier tilldelade 2019 (för vilka betalning erlades 2024). Skillnaden mellan värdet den 31 december 2024
och värdet den 31 december 2023 för de syntetiska aktier som tilldelades 2020, 2021 och 2022. Beräknad till aktiekursen SEK 89,88. Värdet för syntetiska aktier som tilldelades 2020, 2021, 2022 and 2023
innefattar (såsom tillämpligt) SEK 2,00, SEK 2,50, SEK 2,70 och SEK 2,70 per aktie i kompensation för utdelningar, enligt beslut vid årsstämmorna 2021, 2022, 2023 och 2024 och värdet för syntetiska aktier
som tilldelades 2019 innefattar utdelningskompensation för utdelningar enligt beslut på årsstämmorna 2020, 2021, 2022 och 2023.
2)
Kommittéarvode och kontant del av styrelsearvode.
3)
Exklusive sociala avgifter om SEK 5 466 068.
4)
Avgick från styrelsen den 23 september 2024 och är därmed enbart berättigad till halva styrelsearvodet.
5)
Avgick från styrelsen i samband med årsstämman den 3 april 2024.
6)
Inklusive syntetiska aktier som tidigare tilldelats de tidigare styrelseledamöterna Kurt Jofs, Nora Denzel och Ronnie Leten.
7)
Inklusive syntetiska akiter som tidigare tilldelats de tidigare styrelseledamöterna Kurt Jofs, Nora Denzel och Ronnie Leten. För dessa syntetiska aktier motsvarar nettoförändringen av värdet skillnaden
mellan värdet vid tidpunkten för utbetalning och värdet den 31 december 2023.
8)
Inklusive tidigare styrelseledamöterna Kurt Jofs, Nora Denzel, Ronnie Leten och arbetstagarledamöterna Torbjörn Nyman och Anders Ripa.
Kommentarer till tabellen
–
Styrelsens ordförande var berättigad till ett styrelsearvode om SEK
4 640 000.
–
Övriga icke anställda styrelseledamöter var berättigade till ett styrelse-
arvode om SEK 1 175 000 vardera.
–
Ordföranden i Kommittén för Audit and Compliance var berättigad till ett
arvode om SEK 540 000 och övriga icke anställda ledamöter i Kommittén
för Audit and Compliance till SEK 310 000 vardera. Ordföranden i
Kommittén för Business Enterprise and Technology var berättigad till ett
arvode om SEK 230 000 och övriga icke anställda ledamöter i Kommittén
för Business Enterprise and Technology till SEK 200 000 vardera.
Ordföranden i Finanskommittén respektive Kompensationskommittén var
berättigad till ett arvode om SEK 220 000 vardera och övriga icke anställda
ledamöter i dessa kommittéer var berättigade till SEK 195 000 vardera.
–
Icke anställda styrelseledamöter har inte erhållit något annat arvode än
arvodet och syntetiska aktier enligt ovan. Ingen av styrelseledamöterna
har ingått ett tjänstekontrakt med Moderbolaget eller något av dess
dotterbolag som ger rätt till förmåner vid avgång.
–
Styrelseledamöter och suppleanter som är Ericssonanställda har inte
erhållit något arvode eller förmåner utöver dem som är förenade med
anställningen och ett arvode om SEK 2 250 till var och en av arbetstagar-
representanterna och deras suppleanter för varje styrelsemöte och SEK
1 800 för varje kommittémöte som de har deltagit vid.
–
Årsstämman 2024 beslutade att icke anställda styrelseledamöter kan
välja att erhålla styrelsearvodet (dock inte arvodet för kommittéarbete)
enligt följande: i) 25 % av styrelsearvodet som kontant ersättning och
75 % i form av syntetiska aktier, ii) 50 % som kontant ersättning och 50 %
i form av syntetiska aktier, eller iii) 75 % som kontant ersättning och 25 %
i form av syntetiska aktier. Styrelseledamöter kan även välja att inte delta
i programmet med syntetiska aktier, och i stället få 100 % av styrelse-
arvodet som kontant ersättning. Kommittéarvoden utbetalas alltid i form
av kontant ersättning.
Antalet tilldelade syntetiska aktier baseras på ett volymvägt genomsnitt av
börskursen för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under de fem han-
delsdagar som följer närmast efter offentliggörandet av Ericssons kvartals-
rapport för det första kvartalet 2024, vilket var SEK 56,11. Antalet syntetiska
aktier avrundas nedåt till närmaste heltal.
De syntetiska aktierna intjänas under styrelseledamotens mandattid.
Rätten att erhålla betalning för de tilldelade syntetiska aktierna infaller
efter publiceringen av Ericssons bokslutskommuniké under det femte året
efter årsstämmans beslut om införande av programmet med syntetiska
aktier, det vill säga år 2029. Beloppet som utbetalas baseras på den volym-
vägda genomsnittskursen för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm
under de fem handelsdagar som följer närmast efter publiceringen av
bokslutskommunikén.
Syntetiska aktier tilldelades styrelseledamöter för första gången 2008
och har därefter tilldelats årligen på motsvarande villkor. Betalning base-
rad på syntetiska aktier som tilldelats 2019 skedde 2024. Beloppen som
utbetalades 2024 under de syntetiska aktieprogrammen fastställdes med
stöd av det volymvägda genomsnittet av börskursen för Ericssons B-aktie
på Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagar som följde närmast efter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
68
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Not G2, forts.
offentliggörandet av Ericssons bokslutskommuniké avseende 2023, vilket
var SEK 60,29 och uppgick till sammanlagt SEK 4 650 892, exklusive sociala
avgifter. Dessa utbetalningar utgör inte någon kostnad för Ericsson 2024.
Ericssons kostnader för syntetiska aktier har redovisats årligen och netto-
förändringen av värdet för de syntetiska aktier för vilka utbetalning skedde
2024 framgår av tabellen ”Ersättning till styrelsens ledamöter”.
Värdet av samtliga utestående syntetiska aktier varierar i enlighet med
marknadsvärdet för Ericssons B-aktie och kan skilja sig från år till år i jäm-
förelse med det ursprungliga värdet vid respektive tilldelningsdatum.
Värdeförändringen avseende alla utestående syntetiska aktier fastställs
varje år och påverkar de totala redovisade kostnaderna för respektive år.
Den 31 december 2024 fanns det totalt 249 435 utestående syntetiska
aktier inom programmen och den totala redovisade skulden uppgick till
SEK 28 661 785.
Ersättningar till koncernledningen
Bolagets kostnader för ersättning till koncernledningen redovisas i resultat-
räkningen över koncernens totalresultat för räkenskapsåret. Dessa kostnader
redovisas nedan under Kostnader för ersättningar.
Kostnader som under ett räkenskapsår redovisats i resultaträkningen
är inte till fullo betalda av Bolaget vid slutet av räkenskapsåret. Sådana
obetalda skulder som Bolaget har i förhållande till koncernledningen vid
utgången av räkenskapsåret redovisas under posten utestående medel.
Kostnader för ersättningar
Den totala ersättningen till VD och koncernchef samt övriga medlemmar i
koncernledningen innefattar fast lön, kort- och långsiktig rörlig ersättning,
pension och andra förmåner. Dessa ersättningskomponenter bygger på de
riktlinjer för ersättningar till ledande befattningshavare som godkändes vid
årsstämmorna 2020 respektive 2023.
Kostnader för
ersättningar till VD och koncernchef samt övriga medlemmar i koncernledningen

|  |  |  | Övriga | Övriga | Övriga |  |  |
|  |  |  | medlemmar | medlemmar | medlemmar |  |  |
| VD och | VD och | VD och | i koncern- | i koncern- | i koncern- |  |  |
| koncernchef | koncernchef | koncernchef | ledningen | ledningen | ledningen | Totalt | Totalt | Totalt
SEK | 2024 | 2023 | 2022 | 2024 | 2023 3) | 2022 3) | 2024 | 2023 | 2022
Lön 1) | 20 526 329 | 19 520 568 | 19 154 852 | 145 880 088 | 135 208 734 | 132 945 295 | 166 406 417 | 154 729 302 | 152 100 147
Avgångsvederlag |  | – | – | 57 092 817 | – | 25 503 967 | 57 092 817 | – | 25 503 967
Avsättning för årlig |  |  |  |  |  |  |  |  |
rörlig ersättning |  |  |  |  |  |  |  |  |
intjänad under året | 15 036 644 | – | – | 162 568 816 | 48 399 226 | 90 908 181 | 177 605 460 | 48 399 226 | 90 908 181
Avsättning för |  |  |  |  |  |  |  |  |
långsiktig rörlig |  |  |  |  |  |  |  |  |
ersättning | 19 780 629 | 31 708 587 | 41 125 015 | 33 628 636 | 30 547 582 | 43 688 149 | 53 409 265 | 62 256 169 | 84 813 164
Pensionskostnader 2) | 10 151 804 | 10 151 804 | 9 856 121 | 22 964 759 | 24 607 643 | 42 248 588 | 33 116 563 | 34 759 447 | 52 104 709
Övriga förmåner | 584 168 | 828 287 | 135 743 | 27 184 306 | 19 575 733 | 20 167 043 | 27 768 474 | 20 404 020 | 20 302 786
Sociala avgifter |  |  |  |  |  |  |  |  |
och skatter | 20 762 202 | 19 546 145 | 22 079 378 | 65 013 883 | 45 222 286 | 60 745 133 | 85 776 085 | 64 768 431 | 82 824 511
Totalt | 86 841 776 | 81 755 391 | 92 351 109 | 514 333 305 | 303 561 204 | 416 206 356 | 601 175 081 | 385 316 595 | 508 557 465

1)
Inkluderar ersättning för ej uttagen semester.
2)
Inkluderar kontant utbetalning till VD och koncernchef istället för premiebetalning på ett sätt som är kostnadsneutralt för Ericsson.
3)
Inkluderar inte kontant ersättning som betalats till Rory Read på USD 32,76 miljoner under 2022 och USD 10,64 miljoner under 2023. Det totala beloppet rapporterades separat som ”Avvikelser från
antagna ersättningsriktlinjer för ledande befattningshavare” i Ersättningsrapporten för 2022. Beloppen avser inlösen av befintliga långsiktiga aktiebaserade rörliga incitamentsprogram avseende
s.k. restricted och performance stock units (RSU respektive PSU) i Vonage.
Kommentarer till tabellen
–
Fredrik Jejdling utsågs till vice verkställande direktör av styrelsen från
7 november 2017. Han ersatte inte VD och koncernchef som vice VD och
koncernchef under 2024. Information om Fredrik Jejdling finns i grup-
pen ”Övriga medlemmar i koncernledningen”. Information om Fredrik
Jejdlings ersättning under 2024 finns i Ersättningsrapporten för 2024.
–
Gruppen ”Övriga medlemmar i koncernledningen 2024” omfattar totalt
20 personer. Gruppen består dels av: MajBritt Arfert, Scott Dresser, Erik
Ekudden, Moti Gyamlani, Niklas Heuveldop, Chris Houghton, Fredrik
Jejdling, Jenny Lindqvist, Stella Medlicott, Per Narvinger och Åsa Tamson.
Vidare inkluderas de personer som blev medlemmar av koncernledningen
under 2024: Yossi Cohen den 1 februari, Chafic Nassif den 26 februari, Lars
Sandström den 1 april, Andrés Vicente den 1 maj och Patrick Johansson
den 1 augusti, och följande personer som lämnade koncernledningen
under 2024: Rory Read den 1 februari, Carl Mellander den 1 april, Nunzio
Mirtillo den 1 maj och Fadi Pharaon den 1 augusti.
–
Gruppen ”Övriga medlemmar i koncernledningen 2023” omfattar totalt
16 personer. Gruppen består dels av: MajBritt Arfert, Scott Dresser, Erik
Ekudden, Moti Gyamlani, Niklas Heuveldop, Chris Houghton, Fredrik
Jejdling, Stella Medlicott, Carl Mellander, Nunzio Mirtillo, Per Narvingar,
Fadi Pharaon, Rory Read och Åsa Tamsons. Vidare blev Jenny Lindqvist
medlem av koncernledningen den 1 februari 2023 och George Mulhern
lämnade koncernledningen den 1 november 2023.
–
Gruppen ”Övriga medlemmar av koncernledningen 2022” omfattar totalt
19 personer. Gruppen består dels av: MajBritt Arfert, Scott Dresser, Erik
Ekudden, Niklas Heuveldop, Chris Houghton, Fredrik Jejdling, George
Mulhern, Moti Gyamlani, Per Narvingar, Stella Medlicott, Carl Mellander,
Nunzio Mirtillo, Fadi Pharaon, Rory Read och Åsa Tamsons. Vidare
lämnade Xavier Dedullen koncernledningen den 21 mars 2022, och
Arun Bansal, Jan Karlsson och Peter Laurin lämnade koncernledningen
den 1 juni 2022.
–
Den lön som anges i tabellen för VD och koncernchef samt övriga
medlemmar i koncernledningen innefattar semesterlön som betalats
ut under 2024 samt andra kontraktsenliga ersättningskostnader
under 2024.
–
”Avsättning för långsiktig rörlig ersättning” refererar till ersättningskost-
nader för helåret 2024 för alla utestående aktiebaserade program.
Utestående saldon
Bolaget har redovisat följande skulder relaterade till obetalda ersättningar
i balansräkningen:
–
Ericssons åtaganden för förmånsbestämda pensioner per 31 december
2024 för övriga medlemmar i koncernledningen under IAS 19 uppgick till
SEK 34,2 (35,4) miljoner kronor vilket avser ITP-planen. Under 2024 har
finansieringsmetoden som används för sjuk- och efterlevandepension
förändrats, vilket innebär att skulderna har upphört och förmånerna är
försäkrade. VD och koncernchef har ingen svensk förmånsbestämd
pensionsplan, varför Ericsson inte har några åtaganden.
–
För personer som tidigare varit VD och koncernchef har Bolaget gjort
avsättningar för förmånsbestämda pensioner i enlighet med deras
aktiva anställningar inom Bolaget.
Villkor för avgångsvederlag för verkställande direktören
och medlemmarna av koncernledningen
Vid uppsägning från Bolagets sida utgår lön och pensionsförmåner under
6 eller 12 månader (uppsägningstiden). Därefter utgår ett avgångsvederlag
enligt avtal på motsvarande maximalt 12 eller 18 månadslöner baserat på
fast lön. Den fasta lönen under uppsägningstiden plus eventuellt avgångs-
vederlag kan inte överstiga ett belopp motsvarande 24 månaders fast lön.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
69
Avgångsvederlag ska avräknas med mot 50 % av inkomster från annan
anställning under samma tid. Vid uppsägning från den anställdes sida gäl-
ler 6 eller 12 månaders uppsägningstid med lön och pensionsförmåner.
Inget avgångsvederlag kan då påkallas om inte det är fråga om betydande
strukturella förändringar inom koncernen eller andra händelser, som på
ett betydande sätt har en negativ inverkan på innehållet i arbetet. Avtal
om avgångsvederlag innehåller både konkurrensbegränsningsklausul,
och icke-värvningsklausul och klausul om samarbete efter anställningens
upphörande.
G3
Aktierelaterade ersättningar
Redovisningsprinciper för långsiktig rörlig ersättning
I not A1, ”Väsentliga redovisningsprinciper”, beskrivs de övergripande
redovisningsprinciper som gäller för aktierelaterade ersättningar inom
koncernen. I sammanfattning:
–
Aktiebaserade program, den totala ersättningskostnaden beräknas
baserat på verkligt värde för Ericssonaktien vid tilldelningstidpunkten
och redovisas under intjänandeperioden över tre år.
–
Kontantbaserade aktieplaner, redovisningen är densamma som för övriga
upplupna kostnader och avsättningar. Innan utbetalning, kostnadsförs
upplupna kostnader och avsättningar i varje given period baserat på den
nuvarande periodens bästa estimat av den totala kostnaden. Finns några
skillnader i total utbetalning jämfört med summan av upplupna kostnader
och avsättningar kostnadsförs dessa i resultaträkningen i perioden för
utbetalning.
Långsiktig rörlig ersättning
Alla långsiktiga rörliga ersättningar har utformats för att utgöra en del av
ett välbalanserat totalt ersättningspaket och löper vanligtvis över minst tre
år (intjänandeperiod). Eftersom dessa ersättningsprogram är rörliga kan
utfallet inte förutsägas när programmen introduceras, utan ersättningar
beror på långsiktigt personligt engagemang, koncernens resultat och
aktiekursens utveckling.
För att förstärka en stark koppling mellan aktieägare och högre chefer
kommer LTV 2024 för högre chefer att tilldelas, intjänas och betalas ut i form
av B-aktier i Ericsson. Fram till och med 2022 har tilldelning och intjänande
av långsiktig rörlig ersättning för högre chefer skett i form av syntetiska aktier
i en s.k. Executive Performance Plan (EPP), där utfallet betalats ut kontant.
Med denna åtgärd, har programmet för långsiktig rörlig ersättning (LTV) för
koncernledningen och för högre chefer slagits samman till en plan.
Prestationsvillkor för LTV och EPP

|  |  |  |  | Möjligt utfall |  | Målupp-
Programår | Mål | Villkor | Vikt | Prestationsperiod | (linjär fördelning) | Resultat 3) | fyllnadsnivå
2024 | Koncernens rörelse- | Intervall (SEK miljarder): | 45 % | 1 jan 2024–31 dec 2024 | 0 %–200 % | SEK 26,0 | 132,82 %
| resultat (EBITA) 2024 | 16,7–30,7 |  |  |  | miljarder 2) |
2024 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2024–31 dec 2026 | 0 %–200 % |  |
2024 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % | 1 jan 2024–31 dec 2026 | 0 %–200 % 1) |  |
2024 | Koncernens miljö- | CO 2 e-utsläpp (kton): 138–114 | 1,66 % | 1 jan 2024–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 105,6 kton CO 2 | 200 %
| mässiga och sociala | CO 2 e-utsläpp (kton): 133–110 | 1,66 % | 1 jan 2025–31 dec 2025 | 0 %–200 % |  |
| faktorer, samt bolags- | CO 2 e-utsläpp (kton): 126–102 | 1,68 % | 1 jan 2026–31 dec 2026 | 0 %–200 % |  |
| styrning (“ESG”) | Öka andelen kvinnliga | 5 % | 1 jan 2024–31 dec 2026 | 0 %–200 % |  |
|  | ledare i Ericssonkoncernen: |  |  |  |  |
|  | Intervall 25 %–27 % |  |  |  |  |
2024 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  |
2023 | Koncernens rörelse- | Intervall (SEK miljarder): | 45 % | 1 jan 2023–31 dec 2023 | 0 %–200 % | SEK 21,4 | 0 %
| resultat (EBITA) 2023 | 26,4 – 40,4 |  |  |  | miljarder 2) |
2023 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2023–31 dec 2025 | 0 %–200 % |  |
2023 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % | 1 jan 2023–31 dec 2025 | 0 %–200 % 1) |  |
2023 | Koncernens miljö- | CO 2 e-utsläpp (kton): 142–121 | 1,66 % | 1 jan 2023–31 dec 2023 | 0 %–200 % | 121,9 kton CO 2 | 193,72 %
| mässiga och sociala |  |  |  |  |  |
|  | CO 2 e-utsläpp (kton): 132–113 | 1,66 % | 1 jan 2024–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 105,6 kton CO 2 | 200 %
| faktorer, samt bolags- |  |  |  |  |  |
|  | CO 2 e-utsläpp (kton): 122–104 | 1,68 % | 1 jan 2025–31 dec 2025 | 0 %–200 % |  |
| styrning (“ESG”) | Öka andelen kvinnliga | 5 % | 1 jan 2023–31 dec 2025 | 0 %–200 % |  |
|  | ledare i Ericssonkoncernen: |  |  |  |  |
|  | Intervall 23 %–25 % |  |  |  |  |
2023 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  |
2022 | Koncernens rörelse- | Intervall (SEK miljarder): | 45 % | 1 jan 2022–31 dec 2022 | 0 %–200 % | SEK 32,2 2) | 162,76 %
| resultat (EBIT) 2022 | 24,1–34,1 |  |  |  | miljarder |
2022 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 0,54 % | 0,00 %
2022 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % 1) | 10 av 12 | 0,00 %
2022 | Koncernens miljö- | CO 2 e-utsläpp (kton): 265–200 | 5 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 201,3 kton CO 2 | 189,52 %
| mässiga och sociala | Öka andelen kvinnliga |  |  |  |  |
| faktorer, samt bolags- | ledare i Ericssonkoncernen: | 5 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 24,15 % | 200 %
| styrning (“ESG”) | Intervall 22 %–24 % |  |  |  |  |
2022 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  | 92,72 %
2021 | Koncernens rörelse- | Intervall (SEK miljarder): | 50 % | 1 jan 2020–31 dec 2021 | 0 %–200 % | SEK 27,4 | 200 %
| resultat (EBIT) 2021 | 15,0–24,0 |  |  |  | miljarder 2) |
2021 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 30 % | 1 jan 2020–31 dec 2023 | 0 %–200 % | –16,17 % | 0,00 %
2021 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % | 1 jan 2020–31 dec 2023 | 0 %–200 % 1) | 12 av 11 | 0,00 %
2021 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  | 100,00 %

1)
Den del av prestationsaktierätterna som tilldelas en deltagare baserat på det relativa TSR prestationsvillkoret förutsätter att de relaterade prestationsvillkoren uppfylls under prestationsperioden
i förhållande till referensgruppen bestående av 11 bolag för 2024, 2023, 2022 och 2021. Intjänande avseende prestationsaktierätterna relaterade till detta villkor varierar beroende på koncernens
TSR placering i förhållande till övriga bolag i referensgruppen vid slutet av prestationsperioden.
2)
Exklusive omstruktureringskostnader och andra poster som inte ingår i prestationsvillkoret.
3)
Beslutat av styrelsen.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
70
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Alla program är aktiebaserade per definition enligt IFRS 2 ”Aktiebaserade
ersättningar”, antingen aktie- eller kontantreglerade. Aktiebaserade utbetal-
ningsprogram av större betydelse beskrivs nedan.
Aktiebaserade program
Långsiktig rörlig ersättning för koncernledningen och högre chefer
Programmen för långsiktig rörlig ersättning för koncernledningen och högre
chefer, som godkänts av aktieägarna har utformats för att ge långsiktiga inci-
tament till koncernledningen och högre chefer för att förbättra koncernens
resultat så att långsiktigt värde skapas.
Tilldelning enligt LTV (prestationsaktierätter) innebär att deltagarna,
under förutsättning att vissa prestationsvillkor uppfylls, vederlagsfritt till-
delas ett antal aktier efter en intjänandeperiod på tre år. Tilldelning av aktier
enligt prestationsaktierätterna förutsätter att prestationsvillkoren har upp-
nåtts. Prestationsvillkoren är utformade specifikt för varje års program, när
programmet införs.
Vilken del, om någon, av prestationsaktierätterna för LTV som kommer att
falla ut bestäms vid slutet av den relevanta prestationsperioden baserat på
måluppfyllnad av de förutbestämda prestationsvillkoren för respektive års
LTV-program (prestationsperioden). Prestationsvillkor för pågående LTV-
och EPP-program sammanfattas i tabellen ovan, tillsammans med resultat
och måluppfyllnadsnivå i de fall där prestationsperioden avslutats. Generellt
krävs att den anställda bibehåller sin anställning under tre år från tilldel-
ningstidpunkten för att vara berättigad att erhålla prestationsaktierätterna.
Förutsatt att prestationsvillkoren har uppfyllts och att deltagaren fortsatt
vara anställd (om inga speciella omständigheter föreligger) under intjänan-
deperioden, ska tilldelning av aktier ske så snart det är praktiskt möjligt efter
utgången av intjänandeperioden.
Vid bedömning av slutlig målluppfyllnadsnivå avseende prestationsaktie-
rätterna ska styrelsen pröva om måluppfyllnadsnivån är rimlig med tanke på
koncernens finansiella resultat och ställning, förhållanden på aktiemarkna-
den och andra omständigheter. Styrelsen förbehåller sig rätten att reducera
tilldelningen till en lägre nivå som styrelsen bedömer lämplig.
I de fall deltagarna inte kan tilldelas aktier enligt tillämplig lag eller till
rimlig kostnad och med rimliga administrativa åtgärder, har styrelsen rätt
att besluta att deltagarna istället kan erbjudas kontant ersättning.
Alla större beslut beträffande utfallet av LTV fattas av Kompensations-
kommittén, med godkännande av styrelsen.
2024 års program för långsiktig rörlig ersättning för
koncernledningen och högre chefer (LTV 2024)
LTV 2024 godkändes på årsstämman 2024 och innefattar samtliga medlem-
mar i koncernledningen och högre chefer, sammanlagt 176 personer under
2024, inklusive VD och koncernchef.
Tilldelning av prestationsaktierätter till deltagarna ägde rum 17 maj 2024.
Värdet på de underliggande aktierna för prestationsaktierätterna till VD och
koncernchef var 150 % av den årliga grundlönen och för andra deltagare
varierade värdet mellan 10 % och 100 % av deltagarnas respektive årliga
grundlön vid tidpunkten för tilldelningen. Den aktiekurs som användes för att
beräkna det antal aktier som prestationsaktierätterna berättigar till, beräk-
nades som det volymviktade genomsnittet av marknadspriset för Ericssons
B-aktie på Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagarna som följde
omedelbart efter offentliggörandet av koncernens kvartalsrapport för fjärde
kvartalet 2023.
Efter att ha utvärderat de pågående programmen för långsiktig rör-
lig ersättning och tagit hänsyn till återkoppling från investerare föreslog
Kompensationskommittén och styrelsen till årsstämman 2024 ett program
för långsiktig rörlig ersättning 2024 liknande programmet för långsiktig rörlig
ersättning 2023. Syftet är att ytterligare förstärka Ericssons engagemang
kring långsiktig hållbarhet och ansvarsfulla affärsmetoder. Således infördes
återigen ett ettårigt mål för koncernens rörelseresultat (EBITA), mätt över
perioden 1 januari 2024 till 31 december 2024 som prestationsvillkor för
LTV 2024 som komplement till de vanliga treåriga målen om totalavkastning
till aktieägarna (Total Shareholder Return, TSR), som även användes för LTV
sedan 2020, dock med andra viktningar.
Prestationsvillkoren avseende TSR är absolut TSR-utveckling och rela-
tiv TSR-utveckling för Ericssons B-aktie under perioden 1 januari 2024 till
31 december 2026 (prestationsperioden). De kriterier som är relaterade till
ESG är uppdelade i två underkomponenter för att minska utsläppen av kol-
dioxidekvivalenter (”CO
2
e”) i Ericsson-koncernens egna aktiviteter samt att
öka andelen kvinnliga ledare i Ericsson-koncernen. ESG-prestationsvillkoren
mäts över perioden 1 januari 2024 till 31 december 2026 (prestationsperio-
den), där målet om att minska utsläppen av koldioxidekvivalenter (”CO
2
e”)
från Ericsson-koncernens egna aktiviteter delas upp i 3 årsvisa mål.
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2024 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2024 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen "Prestationsvillkor för LTV och EPP".
2023 års program för långsiktig rörlig ersättning för
koncernledningen och högre chefer (LTV 2023)
LTV 2023 godkändes på årsstämman 2023 och innefattar samtliga medlem-
mar i koncernledningen och högre chefer, sammanlagt 176 personer under
2023, inklusive VD och koncernchef.
Tilldelning av prestationsaktierätter till deltagarna ägde rum 18 maj 2023.
Värdet på de underliggande aktierna för prestationsaktierätterna till VD och
koncernchef var 190 % av den årliga grundlönen. För övriga deltagare varie-
rade värdet mellan 30 % och 70 % av deltagarnas respektive årliga grundlön
vid tidpunkten för tilldelningen. Den aktiekurs som användes för att beräkna
det antal aktier som prestationsaktierätterna berättigar till, beräknades som
det volymviktade genomsnittet av marknadspriset för Ericssons B-aktie på
Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagarna som följde omedelbart
efter offentliggörandet av koncernens kvartalsrapport för fjärde kvartalet
2022.
Efter att ha utvärderat de pågående programmen för långsiktig rör-
lig ersättning och tagit hänsyn till återkoppling från investerare föreslog
Kompensationskommittén och styrelsen till årsstämman 2023 ett program
för långsiktig rörlig ersättning 2023 liknande programmet för långsiktig rörlig
ersättning 2022 med justering av prestationsvillkoret gällande miljö, sociala
förhållanden och bolagsstyrning (”ESG”) där målet avseende reduktion av
utsläpp av koldioxidekvivalenter (”CO
2
e”) i Ericsson-koncernens egna aktivi-
teter ändras från ett mål till tre årsvisa mål. Syftet är att ytterligare förstärka
Ericssons engagemang kring långsiktig hållbarhet och ansvarsfulla affärs-
metoder. Således infördes återigen ett ettårigt mål för koncernens rörelse-
resultat (EBITA), mätt över perioden 1 januari 2023 till 31 december 2023
som prestationsvillkor för LTV 2023 som komplement till de vanliga treåriga
målen om totalavkastning till aktieägarna (Total Shareholder Return, TSR),
som även användes för LTV 2022, LTV 2021 och LTV 2020, dock med andra
viktningar.
Prestationsvillkoren avseende TSR är absolut TSR-utveckling och rela-
tiv TSR-utveckling för Ericssons B-aktie under perioden 1 januari 2023 till
31 december 2025 (prestationsperioden). De kriterier som är relaterade till
ESG är uppdelade i två underkomponenter för att minska utsläppen av kol-
dioxidekvivalenter (”CO
2
e”) i Ericsson-koncernens egna aktiviteter samt att
öka andelen kvinnliga ledare i Ericsson-koncernen. ESG-prestationsvillkoren
mäts över perioden 1 januari 2023 till 31 december 2025 (prestationsperio-
den), där målet om att minska utsläppen av koldioxidekvivalenter (”CO
2
e”)
från Ericsson-koncernens egna aktiviteter delas upp i 3 årsvisa mål.
Kompensationskommittén och styrelsen beslöt att föreslå till årsstämman
2024 att ett program för långsiktig rörlig ersättning för 2024 antas med
liknande struktur och prestationsvillkor som programmet för långsiktig
rörlig ersättning för 2023.
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2023 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2023 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen "Prestationsvillkor för LTV och EPP".
2022 års program för långsiktig rörlig ersättning för
koncernledningen (LTV 2022)
LTV 2022 godkändes på årsstämman 2022 och omfattar samtliga med-
lemmar i koncernledningen, totalt 15 medlemmar i koncernledningen under
2022, inklusive VD och koncernchef.
Deltagarna tilldelades prestationsaktierätter 18 maj 2022. Värdet på de
underliggande aktierna för prestationsaktierätterna till VD och koncernchef
var 190 % av den årliga grundlönen. För övriga deltagare varierade värdet
mellan 30 % och 70 % av deltagarnas respektive årliga grundlön vid tidpunk-
ten för tilldelningen. Den aktiekurs som användes för att beräkna det antal
aktier som prestationsaktierätterna berättigar till, beräknades som det volym-
viktade genomsnittet av marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq
Not G3, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not G3, forts.
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
71
Stockholm under de fem handelsdagarna som följde omedelbart efter
offentliggörandet av koncernens kvartalsrapport för fjärde kvartalet 2021.
Efter att ha utvärderat de pågående programmen för långsiktig rör-
lig ersättning och tagit hänsyn till återkoppling från investerare föreslog
Kompensationskommittén och styrelsen till årsstämman 2022 ett program
för långsiktig rörlig ersättning 2022 för koncernledningen liknande program-
met för långsiktig rörlig ersättning 2021 med tillägget av ett prestations-
villkor gällande miljö, sociala förhållanden och bolagsstyrning (”ESG”) för
koncernen. Syftet är att ytterligare förstärka Ericssons engagemang kring
långsiktig hållbarhet och ansvarsfulla affärsmetoder. Således infördes återi-
gen ett ettårigt mål för koncernens rörelseresultat (EBIT), mätt över perioden
1 januari 2022 till 31 december 2022 som prestationsvillkor för LTV 2022
som komplement till de vanliga treåriga målen om totalavkastning till aktie-
ägarna (Total Shareholder Return, TSR), som även användes för LTV 2021,
LTV 2020 och LTV 2019, dock med andra viktningar.
Prestationsvillkoren avseende TSR är absolut TSR-utveckling och rela-
tiv TSR-utveckling för Ericssons B-aktie under perioden 1 januari 2022 till
31 december 2024 (prestationsperioden). De kriterier som är relaterade
till ESG är uppdelade i två underkomponenter för att minska utsläppen
av koldioxidekvivalenter (”CO
2
e”) i Ericsson-koncernens egna aktivite-
ter samt att öka andelen kvinnliga ledare i Ericsson-koncernen. ESG-
prestationsvillkoren mäts över perioden 1 januari 2022 till 31 december
2024 (prestationsperioden).
Kompensationskommittén och styrelsen beslöt att föreslå till årsstäm-
man 2023 att ett program för långsiktig rörlig ersättning för 2023 antas med
liknande struktur och prestationsvillkor som programmet för långsiktig rörlig
ersättning för 2022.
Prestationsvillkor för LTV 2022 samt detaljer om hur prestationsvillkoren
kommer att beräknas och mätas finns i protokollet från årsstämman 2022
under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen "Prestationsvillkor för LTV och EPP".
2021 års program för långsiktig rörlig ersättning för
koncernledningen (LTV 2021)
LTV 2021 godkändes på årsstämman 2021 och omfattar samtliga med-
lemmar i koncernledningen, totalt 15 medlemmar i koncernledningen under
2021, inklusive VD och koncernchef.
Tilldelning av prestationsaktierätter till deltagarna ägde rum 3 maj 2021.
Värdet på de underliggande aktierna för prestationsaktierätterna till VD och
koncernchef var 190 % av den årliga grundlönen. För övriga deltagare varie-
rade värdet mellan 30 % och 70 % av deltagarnas respektive årliga grundlön
vid tidpunkten för tilldelningen. Den aktiekurs som användes för att beräkna
det antal aktier som prestationsaktierätterna berättigar till, beräknades som
det volymviktade genomsnittet av marknadspriset för Ericssons B-aktie på
Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagarna som följde omedelbart efter
offentliggörandet av koncernens kvartalsrapport för fjärde kvartalet 2020.
Baserat på utvärdering av tidigare planer för långsiktig rörlig ersättning
till koncernledningen, beslutade styrelsen att använda samma prestations-
villkor för LTV 2021 som för LTV 2020, LTV 2019 och LTV 2018. Detta för
att skapa stabilitet och kontinuitet för att stödja uppfyllande av koncernens
2022 mål. Således infördes återigen ett ettårigt mål för koncernens rörelse-
resultat (EBIT), mätt över perioden 1 januari 2021 till 31 december 2021 i
LTV 2021 som komplement till de vanliga treåriga målen om totalavkastning
till aktieägarna (Total Shareholder Return, TSR), som även användes för LTV
2020, LTV 2019 och LTV 2018.
Prestationsvillkoren avseende TSR är absolut TSR-utveckling och
relativ TSR-utveckling för Ericssons B-aktie under perioden 1 januari 2021
till 31 december 2023 (prestationsperioden).
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2021 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2021 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen "Prestationsvillkor för LTV och EPP".
2019 års program för långsiktig rörlig ersättning och 2020 års
program för långsiktig rörlig ersättning för koncernledningen
(LTV 2019 - 2020)
Prestationsaktierna för LTV 2019 och LTV 2020 betalades ut under 2024
och deltagarna erhöll motsvarande antal aktier vederlagsfritt med officiell
stängning av LTV 2019 och LTV 2020.
Kontantbaserade ersättningsplaner
Resultatplaner för högre chefer (EPP)
Ingen ny resultatplan för högre chefer beslutades för 2023, eftersom dessa
chefer erbjöds tilldelning och intjäning av aktier enligt LTV 2023. De resultat-
planer för högre chefer (EPP) som är i kraft fortsätter att löpa under presta-
tionsperioden tills de faller ut.
Resultatplanen för högre chefer (EPP) är en kontantbaserad plan med
samma prestationsvillkor som respektive års program för långsiktig rörlig
ersättning för koncernledningen.
Högre chefer, exkluderat medlemmar i koncernledningen, väljs årligen
som deltagare till EPP genom en nomineringsprocess som identifierar
personer efter resultat, potential, kritiska kunskaper och affärskritiska roller.
Det finns två ersättningsnivåer, hög och medel, som representerar en pro-
cent av deltagarens årliga grundlön, som beslutas separat av styrelsen inför
varje ny plan innan den lanseras. Deltagare tilldelas ett potentiellt belopp,
som konverteras till ett antal syntetiska aktier baserat på samma mark-
nadspris som för Ericssons B-aktie som använts för LTV för det aktuella året.
Intjänandeperioden på tre år är densamma som för LTV. För intjänandenivån
gäller samma prestationsvillkor över samma prestationsperiod som är defi-
nierad för respektive år, och kräver i allmänhet att deltagaren bibehåller sin
anställning under intjänandeperioden.
I slutet av intjänandeperioden konverteras de tilldelade syntetiska aktierna
till ett kontantbelopp, baserat på marknadspriset för Ericssons B-aktie på
Nasdaq Stockholm på intjänandeperiodens slutdatum, och detta slutgiltiga
belopp betalas ut kontant till deltagaren som bruttobelopp före skatt.
Resultatplan för högre chefer 2022 (EPP 2022)
165 högre chefer valdes ut som deltagare till EPP 2022. Ersättningsnivån
medel är 15 % och hög är 25 % för alla länder förutom USA/Kanada.
Ersättningsnivåerna medel och hög är 35 % respektive 45 % i USA/Kanada.
Resultatplan för högre chefer 2021 (EPP 2021)
159 högre chefer valdes ut som deltagare till EPP 2021. Ersättningsnivå
medel är 15 % och hög är 25 % för alla länder utom USA. Ersättningsnivå
medel och hög är 25 % respektive 35 % i USA. Ersättningen under EPP 2021
betalades ut 2024 i slutet av intjänandeperioden och EPP 2021 stängdes
officiellt.
Planer för nyckelpersoner (KC-planer)
KC-planen är en kontantbaserad plan för att behålla nyckelpersoner.
Medarbetare, exklusive högre chefer och medlemmar i koncernledningen,
väljs årligen som deltagare till KC-planen genom en nomineringsprocess
som identifierar deltagare efter resultat, potential, kritiska kunskaper och
affärskritiska roller. Deltagare erhåller en potentiell tilldelning baserad på en
procentandel av deltagarens årliga grundlön, som konverteras till ett antal
syntetiska aktier baserat på samma marknadspris för Ericssons B-aktie som
använts för LTV för respektive år.
KC-planen är utformad med syftet att behålla nyckelpersoner och såle-
des finns inget prestationsvillkor kopplat till tilldelning. Det finns en generell
intjänandeperiod på tre år för att få full utbetalning, och deltagaren måste
bibehålla sin anställning under intjänandeperioden. Från och med KC-planen
2019 är den totala intjänandeperioden tre år, dock sker utbetalning under
hela intjänandeperioden med stegvisa betalningar enligt följande schema:
–
25 % av ersättningen betalas ut i slutet av första året,
–
25 % av ersättningen betalas ut i slutet av andra året och
–
återstående 50 % av ersättningen betalas ut i slutet av tredje året.
Redovisningsmässigt ses de tre stegvisa betalningarna som tre separata
delplaner. Delplanerna redovisas som separata ersättningar och periodi-
seras parallellt med samma tilldelningstidpunkt, men med olika slutdatum
för intjänandeperioden. Effekten av stegvisa betalningar är en högre kost-
nad i början av planen. Redovisningsprincipen är refererad till som stegvis
utbetalning.
Värdet på varje syntetisk aktie drivs av den absoluta kursutvecklingen för
Ericssons B-aktie under intjänandeperioden. I slutet av intjänandeperioden
konverteras de tilldelade syntetiska aktierna till ett kontantbelopp, baserat
på marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm på intjänan-
deperiodens slutdatum, och detta slutgiltiga belopp betalas ut kontant till
deltagaren som bruttobelopp före skatt.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not G3, forts.
72
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Planer för nyckelpersoner 2024 (KC-plan 2024)
9 538 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2024. Den har
ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–50 % av deltagarnas årliga
grundlön. Den totala intjänandeperioden är tre år. Dock sker utbetalning
under hela intjänandeperioden med stegvisa betalningar som förklaras
under Planer för nyckelpersoner (KC-planer).
Planer för nyckelpersoner 2023 (KC-plan 2023)
10 154 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2023. Den
har ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–50 % av deltagarnas årliga
grundlön. Den totala intjänandeperioden är tre år. Dock sker utbetalning
under hela intjänandeperioden med stegvisa betalningar som förklaras
under Planer för nyckelpersoner (KC-planer). De tidigare planerna inom
Vonage är inkluderade och uppdaterade i siffrorna och kostnadsförda i
enlighet med detta.
Dessutom har Vonage en plan för att behålla nyckelpersoner med
87deltagare som löper på två år, utan prestationskriterier, med utbetalning
50 %/50 % på varje årsdag.
Planer för nyckelpersoner 2022 (KC-plan 2022)
7 704 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2022. Den har
ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–40 % av deltagarnas årliga
grundlön. Den totala intjänandeperioden är tre år. Dock sker utbetalning
under hela intjänandeperioden med stegvisa betalningar som förklaras
under Planer för nyckelpersoner (KC-planer).
Cradlepoints konverteringsplan för nyckelpersoner 2022
(KC-konverteringsplan 2022)
KC-konverteringsplanen är en kontantbaserad plan för att behålla nyckelper-
soner med 95 deltagare. Planen har en stängd deltagargrupp, och det kom-
mer inte att bli några nya deltagare. Det finns en tvåårig intjänandeperiod,
utan prestationskriterier (februari 2022 – februari 2024) för full utdelning.
Utbetalningen fördelas över tvåårsperioden: 50 % betalades ut i mars 2023:
USD 4,8 miljoner. 50 % av utbetalningen sker i mars 2024. Värdet för varje
utbetalning baseras på kursen för Ericssons B-aktier på intjänandeperiodens
slutdatum.
Planer för nyckelpersoner 2021 (KC-plan 2021)
7 246 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2021. Det finns
tre ersättningsnivåer: 10 %, 25 % och 30 % av deltagarnas årliga grundlön.
Den totala intjänandeperioden är tre år. Dock sker utbetalning under hela
intjänandeperioden med stegvisa betalningar som förklaras under Planer för
nyckelpersoner (KC-planer). KC-plan 2021 stängdes officiellt under 2024.
Clawbackpolicy
2023 antog styrelsen en skriftlig policy gällande clawback för att kunna
återkräva viss incitamentsersättning från ledande befattningshavare om en
omräkning av bokföringen skulle bli nödvändig, och att meddela eventuellt
återkrävd ersättning. Policyn gäller parallellt med de rättigheter till clawback
som finns i riktlinjerna för ersättning till ledande befattningshavare samt
pågående ersättningsprogram (och som är kopplade till brott mot Ericssons
affärsetiska kod).
Antal aktier
Tilldelad ersättning till deltagarna i LTV programmen och utvecklingen av
tilldelade aktier över tid, med hänsyn tagen till måluppfyllelse av prestations-
villkoren, visas i tabellen nedan.
Antal aktier för koncernledning och högre chefer

(miljoner) | LTV | LTV | LTV | LTV
Aktiebaserade program | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Maximalt antal aktier som krävs | 10,4 | 4,1 | 2,0 | 2,1
Tilldelade aktier | 4,0 | 3,7 | 0,7 | 0,6
varav VD och koncernchef | 0,5 | 0,6 | 0,3 | 0,3

Utestående antal aktier

| Program för koncernledning och högre chefer 1) | varav VD och koncernchef
(miljoner) | LTV | LTV | LTV | LTV | Före |  | LTV | LTV | LTV | LTV | Före |
Aktiebaserade program | 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2021 2) | Totalt | 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2021 2) | Totalt
Utestående antal aktier |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
vid periodens början | – | 2,0 | 0,9 | 0,5 | 1,7 | 5,1 | – | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,7 | 1,7
Tilldelade aktier för periodens program | 4,0 | – | – | – | – | 4,0 | 0,5 | – | – | – | – | 0,5
Inlösta | – | – | – | –0,5 | –1,5 | –2,0 | – | – | – | –0,3 | –0,7 | –1,0
Förfallna | – | –0,2 | –0,1 | – | –0,2 | –0,5 | – | – | – | – | – | –
Ökning/minskning till följd |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
av måluppfyllnad | 0,7 | 0,1 | –0,2 | – | – | 0,6 | 0,1 | – | –0,1 | – | – | –
Utestående antal aktier vid |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
periodens slut | 4,7 | 1,9 | 0,6 | – | – | 7,2 | 0,6 | 0,3 | 0,3 | – | – | 1,2

1)
LTV 2023 och 2024 innefattar koncernledningen och högre chefer.
2)
Innefattar programmen LTV 2019 och LTV 2020.
Ersättningskostnader
Tabellen nedan, Ersättningskostnader för LTV 2021-2024, visar ersättnings-
kostnaden för de aktuella programmen för innevarande år. Därmed stämmer
inte nödvändigtvis ersättningskostnaderna i tidigare års kolumner överens
med kostnaderna i resultaträkningen för motsvarande räkenskapsperiod.
Ersättningskostnaden under kolumnen för innevarande år är kostnaden i
resultaträkningen för 2024.
Ersättningskostnaden baseras på verkligt värde och antalet aktier eller
syntetiska aktier. Ersättningskostnaden för aktiebaserade långsiktiga
ersättningsprogram för VD och koncernchef, övriga medlemmar i kon-
cernledningen samt högre chefer under 2024 var SEK 93 (82) miljoner.
Ersättningskostnaden för de kontantbaserade EPP-programmen och
KC-planerna under 2024 var SEK 27 (39) miljoner respektive SEK 1 953
(1 250) miljoner. Den totala ersättningskostnaden under 2024 uppgick till
SEK 2 073 (1 371) miljoner.
Den totala avsättningen för kontantbaserade planer uppgick till SEK 2 992
(1 584) miljoner, inklusive sociala avgifter om SEK 272 (153) miljoner, vid
slutet av 2024.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not G3, forts.
Ersättningskostnader för LTV 2021–2024

(miljoner) | 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | Totalt
Aktiebaserade program 1) |  |  |  |  |
LTV 2024 | 44 | – | – | – | 44
LTV 2023 | 24 | 25 | – | – | 49
LTV 2022 | 18 | 20 | 12 | – | 50
LTV 2021 | 7 | 31 | 36 | 24 | 98
Totalt aktiebaserade program | 93 | 76 | 48 | 24 | 241
varav VD och koncernchef | 24 | 28 | 22 | 11 | 85
Kontantbaserade ersättningsplaner |  |  |  |  |
EPP 2022 | 30 | 20 | 12 | – | 62
EPP 2021 | –3 | 16 | 15 | 17 | 45
Totalt resultatplaner för högre chefer | 27 | 36 | 27 | 17 | 107
KC 2024 | 1 127 | – | – | – | 1 127
KC 2023 | 620 | 811 | – | – | 1 431
KC 2022 | 217 | 330 | 280 | – | 827
KC 2021 | –11 | 91 | 89 | 355 | 524
Totalt planer för nyckelpersoner | 1 953 | 1 232 | 369 | 355 | 3 909
Totalt kontantbaserade ersättningsplaner | 1 980 | 1 268 | 396 | 372 | 4 016
Total ersättningskostnad | 2 073 | 1 344 | 444 | 396 | 4 257

1)
LTV 2024 och 2023 innefattar koncernledningen och högre chefer.
Verkligt värde
Ersättningskostnaden för aktiebaserade program är baserad på verkligt
värde och antalet aktier. Verkligt värde för LTV-programmen inkluderar
justeringar för absoluta och relativa TSR prestationsvillkor på tilldelnings-
dagen, genom en Monte Carlo-modell som använder ett antal ingångs-
värden, inklusive förväntade utdelningar, förväntad volatilitet i aktiekursen
och den förväntade perioden fram till erhållande. Prestationsvillkoren för
LTV-programmen baseras också på utfallet av koncernens rörelseresultat
(EBITA) för räkenskapsår 2024 och 2023 samt koncernens rörelseresultat
(EBIT) för räkenskapsåren 2022 och 2021. Verkligt värde för prestations-
villkoret koncernens rörelseresultat (EBITA och EBIT) beräknas baserat
på aktiekurs vid tilldelningstidpunkten, reducerat med nuvärdet av förvän-
tade utdelningar under den treåriga intjänandeperioden. För prestations-
villkoret justeras antalet aktier i förhållande till uppnådd nivå vid slutet av
prestationsperioden.

Verkligt värde (SEK) |  |  |  |
Program för koncernledningen/högre chefer | LTV 2024 | LTV 2023 | LTV 2022 | LTV 2021
Aktiekurs vid tilldelning | 61,46 | 55,59 | 78,88 | 116,66
Verkligt värde Absolut TSR | 59,05 | 32,75 | 41,18 | 113,47
Verkligt värde ESG – Miljö (1, 2, 3) | 53,61 | 47,80 | 71,45 | –
Verkligt värde ESG – Sociala faktorer | 53,61 | 47,80 | 71,45 | –
Verkligt värde Relativ TSR | 55,61 | 39,40 | 54,48 | 108,61
Verkligt värde Koncernens rörelseresultat (EBITA och EBIT) | 53,61 | 47,80 | 71,45 | 110,70

Utbetalning av kontantbaserade ersättningsprogram
Under 2024 föll fyra planer ut till betalning: EPP 2021 och KC-plan 2021
delbetalning 3 samt KC-plan 2022 delbetalning 2 och KC-plan 2023 del-
betalning 1 (föll ut 18 februari 2024). Aktiekursen var SEK 55,63 för den plan
som föll ut 18 februari och den ackumulerade utbetalningen till deltagarna
uppgick till SEK 632,2 miljoner.
Ericssons aktiesparplan (ESPP)
Ericsson avser att hjälpa sina medarbetare att utvecklas och ersätta dem för
den prestation de utför genom att erbjuda möjligheter som förbättrar deras
upplevelse av arbetet. För att uppmuntra Ericssons medarbetare att ta en
aktiv roll i att uppnå Bolagets syfte, förstärka känslan av tillhörighet och
ägarskap, lanserades Ericssons aktiesparplan i november 2021. I slutet
av 2024 är planen implementerad i totalt 69 länder och erbjuds till cirka
76 000 medarbetare.
ESPP är en aktiesparplan som riktar sig till alla medarbetare och som
möjliggör för medarbetaren att investera i Ericsson B-aktier upp till ett maxi-
malt värde av SEK 55 000 per år genom ett månatligt nettolöneavdrag. Som
bekräftelse på medarbetares engagemang bidrar Ericsson med ett nettolö-
netillägg på maximalt 15 % av valt investeringsbelopp och betalar även skatt
på nettolönetillägget, som erläggs vid ordinarie löneutbetalning. Under ESPP
kommer deltagare att förvärva Ericsson B-aktier på börsen till marknadspris,
och det uppstår därför ingen utspädningseffekt under ESPP.
Ericssons aktiesparplan
Deltagarandel –
procent av antal
Behöriga
Antal länder
Antal
behöriga
medarbetare
med ESPP
deltagare
medarbetare
76 000
69
13 148
17,3 %
Optionsavtal
Före tillträdet som VD och koncernchef i Ericsson ingick styrelseledamoten
Börje Ekholm 2016 optionsavtal med Investor AB och AB Industrivärden,
aktieägare i Ericsson. Var och en av dessa två aktieägare har ställt ut
1 000 000 köpoptioner till Börje Ekholm på marknadsmässiga villkor (värde-
ringen utfördes med Black & Scholes-modellen av en oberoende tredje part).
I enlighet med dessa avtal har Börje Ekholm köpt sammanlagt
2 000 000 köpoptioner som utfärdats av aktieägarna, till ett pris av SEK 0,49
per köpoption. Varje köpoption berättigade till köp av en B-aktie i Ericsson
från aktieägarna till lösenpriset SEK 80 per aktie (justerat för utdelningsef-
fekter under optionsperioden) efter en tidsperiod på sju år. Inlösenperioden
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
73
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Not G3, forts.
74
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
var ett år, med möjlighet att förlänga den med upp till ett år i händelse av
att innehavaren inte kan lösa optionen under inlösenperioden på grund av
regulatoriska begränsningar eller förbud. Optionsprogrammet avslutades i
november 2024 genom kontantlösen. Sammanlagt 2 000 000 köpoptioner
löstes in till nettobehållningen om SEK 2,44 per köpoption. Eftersom köp-
optionerna förvärvats på marknadsmässiga villkor enligt ovan har ingen
kompensationskostnad redovisats av koncernen under optionsperioden.
Under 2024 ingick styrelseordföranden Jan Carlson ett optionsavtal med
Investor AB, aktieägare i Ericsson, avseende förvärv av 132 538 köpoptio-
ner hänförliga till aktierna i Telefonaktiebolaget LM Ericsson. Investor AB
har under avtalet ställt ut dessa köpoptioner till Jan Carlson på marknads-
mässiga villkor (värdering utfördes med Black & Scholes-modellen av en
oberoende tredje part) och Jan Carlson har köpt köpoptionerna till ett pris av
SEK 15,09 per köpoption. Varje köpoption berättigar till köp av en B-aktie i
Ericsson från Investor AB till lösenpriset SEK 68,62 per aktie (som kommer
att omvärderas för att neutralisera effekten av utbetalning av utdelningar
under optionsperioden) efter en tidsperiod på sex år som startade den 7 maj
2024. Inlösenperioden är ett år, med möjlighet att förlänga den med upp till
ett år i händelse av att innehavaren inte kan lösa optionen under inlösenpe-
rioden på grund av regulatoriska begränsningar eller förbud. Då köpoptio-
nerna förvärvats på marknadsmässiga villkor enligt ovan har ingen kompen-
sationskostnad redovisats av koncernen under optionsperioden och kommer
inte heller att redovisas under den kvarvarande delen av optionsperioden.
G4
Information om anställda
Genomsnittligt antal anställda fördelat på marknadsområde

| 2024 | 2023
| Kvinnor | Män | Totalt | Kvinnor | Män | Totalt
Nordamerika | 2 624 | 7 585 | 10 209 | 2 720 | 8 546 | 11 266
Europa och Latinamerika 1) | 11 074 | 31 566 | 42 640 | 11 772 | 33 740 | 45 512
Sydostasien, Oceanien och Indien | 6 199 | 20 453 | 26 652 | 6 035 | 21 625 | 27 660
Nordostasien | 3 941 | 7 434 | 11 375 | 4 293 | 8 403 | 12 696
Mellanöstern och Afrika | 890 | 3 388 | 4 278 | 886 | 3 624 | 4 510
Totalt | 24 728 | 70 426 | 95 154 | 25 706 | 75 938 | 101 644
1) varav i EU | 8 314 | 23 856 | 32 170 | 8 900 | 25 564 | 34 464
varav i Sverige | 3 125 | 9 259 | 12 384 | 3 393 | 10 224 | 13 617

Antal anställda per marknadsområde vid årets slut

| 2024 | 2023
Nordamerika | 9 935 | 10 744
Europa och Latinamerika 1) | 43 353 | 45 380
Sydostasien, Oceanien och Indien | 26 389 | 27 016
Nordostasien | 10 426 | 12 331
Mellanöstern och Afrika | 4 133 | 4 481
Totalt | 94 236 | 99 952
1) varav i EU | 33 342 | 34 763
varav i Sverige | 13 420 | 13 977

Antal anställda fördelat på ålder vid årets slut 2024

|  |  | Andel av
| Kvinnor | Män | totalt antal
Under 25 år | 1 276 | 1 595 | 3 %
25–35 år | 8 418 | 16 595 | 27 %
36–45 år | 8 057 | 25 560 | 36 %
46–55 år | 4 894 | 17 180 | 23 %
Över 55 år | 2 328 | 8 333 | 11 %
Andel av totalt antal | 27 % | 73 % | 100 %

Personalförflyttningar

| 2024 | 2023
Antal anställda vid årets slut | 94 236 | 99 952
Antal anställda som lämnat Bolaget | 11 919 | 13 362
Antal anställda som tillkommit i Bolaget | 6 203 | 7 785
Tillfälliga anställningar | 339 | 433

Styrelseledamöter, verkställande direktörer
och koncernledningen vid årets slut

| 2024 | 2023
| Kvinnor | Män | Kvinnor | Män
Moderbolaget |  |  |  |
Styrelseledamöter och VD | 25 % | 75 % | 38 % | 62 %
Koncernledning | 24 % | 76 % | 25 % | 75 %
Dotterbolag |  |  |  |
Styrelseledamöter och VD | 23 % | 77 % | 21 % | 79 %

Ersättningar avseende VD och ledande befattningshavare är inkluderade i
tabellen.
Löner och andra ersättningar samt sociala kostnader

MSEK | 2024 | 2023
Löner och andra ersättningar | 77 983 | 84 996
Sociala kostnader | 15 422 | 16 442
varav pensionskostnader | 5 929 | 6 175

Ersättningar avseende styrelseledamöter och verkställande direktörer
i dotterbolag

MSEK | 2024 | 2023
Löner och andra ersättningar | 535 | 459
varav årliga rörliga ersättningar | 112 | 109
Pensionskostnader 1) | 36 | 36

1)
Pensionskostnader är utöver sociala kostnader och skatt.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
75
Sektion H – Övrigt
H1
Skatter
Koncernens skattekostnader uppgick till SEK –2 215 (–2 785) miljoner
eller 85,6 % (–11,9 %) av resultatet efter finansiella poster. Skattesatsen
kan variera mellan åren beroende på affärsmix och var Bolaget geografiskt
bedrivit sin verksamhet.
Inkomstskatter redovisade i resultaträkningen

| 2024 | 2023 | 2022
Aktuell skattekostnad | –6 461 | –4 289 | –7 353
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år | –162 | 118 | 253
Uppskjuten skatteintäkt/-kostnad (+/–) | 4 563 | 1 406 | 1 617
Andel i intresseföretags skatt | –102 | –20 | –14
Pelare Två skattekostnad | –53 | – | –
Inkomstskatt kostnad | –2 215 | –2 785 | –5 497

En avstämning mellan årets redovisade skattekostnad och den teoretiska
skattekostnad som skulle uppstå om svensk skattesats, 20,6 %, tillämpats
på koncernens resultat före skatt, visas i tabellen nedan.
Skattesatsen är negativt påverkad av effekten av den icke avdragsgilla
nedskrivningen av goodwill och omvärderingen av underskottsavdrag och
positivt påverkad av nedskrivningar av andra immateriella tillgångar främst
hänförlig till Vonage om SEK 15,1 (31,9) miljarder. Under 2022 påverkades
skatterna positivt med SEK 411 miljoner, till följd av nyttjande av tidigare
kostnadsförda källskattefordringar i Sverige och negativt av skatteeffekten
från avsättningen för förlikningen med Department of Justice (DOJ) om
SEK 450 miljoner.
Avstämning av svensk inkomstskattesats jämfört med effektiv skattesats

| 2024 | 2023 | 2022
Skatt enligt svensk skattesats 20,6 % | –533 | 4 804 | –5 070
Effekt av utländska skattesatser | 430 | –884 | –605
Aktuell skattekostnad hänförlig |  |  |
till tidigare år | –162 | 118 | 253
Omvärdering av underskottsavdrag | –973 | –28 | –49
Omvärdering av avdragsgilla temporära |  |  |
skillnader | 308 | 394 | 15
Nedskrivning av källskatter | –780 | –217 | –
Redovisning av tidigare kostnadsförd |  |  |
källskatt | – | – | 411
Skatteeffekt av ej avdragsgilla kostnader | –1 045 | –7 311 | –760
Skatteeffekt av ej skattepliktiga intäkter | 655 | 335 | 327
Skatteeffekt av förändrad skattesats | –62 | 4 | –19
Pelare Två skattekostnad | –53 | – | –
Inkomstskatt kostnad | –2 215 | –2 785 | –5 497
Effektiv skattesats | 85,6 % | –11,9 % | 22,3 %

Koncernen har tillämpat det tillfälliga undantag som IASB utfärdade i maj
2023 från redovisningskraven för uppskjutna skatter i IAS 12. Följaktligen
varken redovisar eller lämnar koncernen information om uppskjutna
skattefordringar eller uppskjutna skatteskulder relaterade till Pelare Två
inkomstskatter.
Uppskjutna skattefordringar och skatteskulder
Uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder är hänförliga
till balansräkningsposterna som visas i tabellen nedan. Tabellen innehåller
ändringarna i IAS 12 avseende uppskjuten skatt som härrör från en enda
transaktion som trädde i kraft den 1 januari 2023.
Inkomstskatteeffekt av temporära skillnader
och outnyttjade underskottsavdrag

| Uppskjuten | Uppskjuten | Netto-
| skattefordran | skatteskuld | balans
2024 |  |  |
Immateriella tillgångar och materiella |  |  |
anläggningstillgångar | 1 447 | 3 457 |
Nyttjanderätter och liknande tillgångar | – | 1 199 |
Kortfristiga tillgångar | 4 340 | 1 323 |
Ersättningar efter avslutad anställning | 4 778 | 229 |
Avsättningar | 4 788 | – |
Leasingskulder och liknande skulder | 1 307 | – |
Uppskjutna skattekrediter | 5 027 | – |
Övrigt | 2 394 | 359 |
Underskottsavdrag | 5 603 | – |
Uppskjutna skattefordringar/skulder | 29 684 | 6 567 | 23 117
Kvittning fordringar/skulder | –5 272 | –5 272 |
Uppskjutna skattefordringar/ |  |  |
skulder, netto | 24 412 | 1 295 | 23 117
2023 |  |  |
Immateriella tillgångar och materiella |  |  |
anläggningstillgångar | 1 195 | 7 193 |
Nyttjanderätter och liknande tillgångar | – | 1 272 |
Kortfristiga tillgångar | 3 413 | 1 313 |
Ersättningar efter avslutad anställning | 5 297 | 477 |
Avsättningar | 3 980 | – |
Leasingskulder och liknande skulder | 1 337 | – |
Uppskjutna skattekrediter | 5 453 | – |
Övrigt | 2 095 | 178 |
Underskottsavdrag | 6 158 | – |
Uppskjutna skattefordringar/skulder | 28 928 | 10 433 | 18 495
Kvittning fordringar/skulder | –6 553 | –6 553 |
Uppskjutna skattefordringar/ |  |  |
skulder, netto | 22 375 | 3 880 | 18 495

Förändringar i uppskjuten skatt, netto

| 2024 | 2023
Ingående balans, netto | 18 495 | 14 610
Redovisat i årets resultat | 4 563 | 1 406
Redovisat i övrigt totalresultat | 505 | –631
Poster avseende förvärvade/avyttrade verksamheter | – | –57
Uppskjutna skattekrediter ökning (+) / utnyttjande (–) | –685 | 3 249
Omräkningsdifferens | 239 | –82
Utgående balans, netto | 23 117 | 18 495

Skatt på poster redovisat mot eget kapital och övrigt totalresultat

| 2024 | 2023 | 2022
Omvärdering av förmånsbestämda |  |  |
pensionsplaner | –147 | –251 | –2 093
Omvärdering av kreditrisk på upplåning | 117 | 137 | –212
Kassaflödessäkringar | 652 | –380 | –671
Innehav utan bestämmande inflytande | 2 | – | –4
Totalt | 624 | –494 | –2 980

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
76
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Not H1, forts.
Skatt på poster redovisat mot eget kapital och övrigt totalresultat presente-
ras i tabellen ovan. Av den totala skatteeffekten rapporterad mot övrigt total-
resultat utgör SEK 507 (–631) miljoner uppskjuten skatt och
SEK 117 (137) miljoner aktuell skatt.
Som en följd av Moderbolagets befrielse från skatt på utdelning från
dotterbolag och på kapitalvinst vid avyttring finns inga väsentliga skatte-
pliktiga temporära skillnader hänförliga till innehav i dotterbolag, filialer
och intresseföretag.
Underskottsavdrag
Väsentliga skattefordringar rörande underskottsavdrag rapporteras i den
utsträckning utnyttjande av skatteförmånen beräknas ske med hänsyn till
framtida beskattningsbara vinster och då dessa bedöms vara sannolika
också när man beaktar perioden under vilken de kan nyttjas, som beskrivet
nedan.
Merparten av de redovisade skattemässiga underskottsavdragen är
hänförliga till Sverige, USA, Tyskland och Brasilien. Dessa länder har långa
eller obestämda nyttjandeperioder. Av de totala redovisade uppskjutna
skattefordringarna avseende underskottsavdrag om SEK 5 603 (6 158)
miljoner, är SEK 3 815 (4 172) miljoner hänförliga till Sverige.
Framtida vinstprognoser ger stöd för bedömningen att de uppskjutna
skattefordringarna kommer att utnyttjas inom överskådlig framtid.
Per den 31 december 2024 uppgick de skattemässiga underskotts-
avdragen till SEK 25 354 (27 666) miljoner. Det skattemässiga värdet av
underskottsavdragen redovisas som en skattefordran baserat på nytt-
jandeperioden och förväntningen att koncernen kommer att realisera
en betydande skattepliktig intäkt för att kvitta dessa underskottsavdrag.
Underskottsavdragen om SEK 11 025 (8 918) miljoner med ett skattemäs-
sigt värde om SEK 2 399 (1 819) miljoner har inte redovisats på grund av
bedömningar om att de sannolikt inte kommer att kunna utnyttjas mot fram-
tida skattepliktiga vinster i respektive jurisdiktion. Merparten av både redovi-
sade och oredovisade underskottsavdrag har en förfallodag som överstiger
fem år. Merparten av de oredovisade underskottsavdragen är hänförliga till
USA, Irland, Ungern och Storbritannien. De slutliga år då redovisade under-
skottsavdrag kan nyttjas visas i nedanstående tabell.

Underskottsavdrag | Redovisad skatteförlust | Oredovisad skatteförlust
Förfalloår | Underskottsavdrag | Skatteeffekt | Underskottsavdrag | Skatteeffekt
2025 | 58 | 10 | 136 | 19
2026 | 2 | 1 | 160 | 26
2027 | 10 | 2 | 1 331 | 327
2028 | 59 | 15 | 450 | 107
2029 | 300 | 85 | 118 | 16
2030 eller senare (inkluderar även obegränsade underskottsavdrag) | 24 925 | 5 490 | 9 052 | 1 960
Totalt | 25 354 | 5 603 | 11 247 | 2 455

Uppskjutna skattekrediter
Utöver uppskjutna skattekrediter om SEK 5 027 (5 453) miljoner, som redo-
visades under 2024, uppgick outnyttjade uppskjutna skattekrediter, främst
hänförliga till FoU-skattekrediter, för vilka någon uppskjuten skattefordran
inte redovisats i koncernens balansräkning, till SEK 1 114 (1 148) miljoner.
De sista åren då avdragen kan utnyttjas framgår av tabellen nedan.
Riskbedömning baserad på affärsplanerna görs regelbundet och upp-
skjutna skattefordringars nyttjandevärde analyseras när indikationer tyder
på att sådana tillgångar kan behöva skrivas ned.

Uppskjutna skattekrediter | Redovisad | Oredovisad
| uppskjuten | uppskjuten
| skattekredit | skattekredit
Förfalloår | Skatteeffekt | Skatteeffekt
2025 | 32 | 108
2026 | 121 | 122
2027 | 33 | 105
2028 | 1 376 | 9
2029 | 2 132 | 10
2030 eller senare | 1 333 | 760
Totalt | 5 027 | 1 114

H2
Resultat per aktie

| 2024 | 2023 | 2022
Före utspädning |  |  |
Årets resultat hänförligt till Moderbolagets |  |  |
aktieägare (SEK miljoner) | 20 | –26 446 | 18 724
Genomsnittligt antal utestående aktier |  |  |
före utspädning (miljoner) | 3 332 | 3 330 | 3 330
Resultat per aktie, före |  |  |
utspädning (SEK) | 0,01 | –7,94 | 5,62
Efter utspädning |  |  |
Årets resultat hänförligt till Moderbolagets |  |  |
aktieägare (SEK miljoner) | 20 | –26 446 | 18 724
Genomsnittligt antal utestående aktier |  |  |
före utspädning (miljoner) | 3 332 | 3 330 | 3 330
Utspädningseffekt av aktierelaterade |  |  |
ersättningsprogram (miljoner) | 7 | – | 4
Genomsnittligt antal utestående aktier |  |  |
efter utspädning (miljoner) | 3 339 | 3 330 | 3 334
Resultat per aktie, efter |  |  |
utspädning (SEK) | 0,01 | –7,94 | 5,62

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
77
H3
Kassaﬂödesanalys
Kassa och likvida medel inkluderar kassa om SEK 19 622 (17 686) miljoner
och likvida medel om SEK 24 263 (17 504) miljoner. För mer information
om sammansättningen av kassa och likvida medel samt outnyttjade kredit-
löften, se not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Kassa och likvida medel i länder där det finns betydande valutaregleringar
på grund av brist på hårdvaluta eller strikta myndighetskontroller, uppgick
per den 31 december 2024 till SEK 727 (1 115) miljoner. Detta belopp är
inte direkt tillgängligt för generell användning av Moderbolaget, eller
för att användas för att betala de normala företagsutgifterna lokalt för de
kommande 12 månaderna.
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet

| 2024 | 2023 | 2022
Materiella anläggningstillgångar |  |  |
Avskrivningar | 3 861 | 4 272 | 4 114
Nedskrivningar | 282 | 662 | 274
Totalt | 4 143 | 4 934 | 4 388
Nyttjanderätter |  |  |
Avskrivningar | 2 179 | 2 427 | 2 451
Nedskrivningar | 99 | 154 | 66
Totalt | 2 278 | 2 581 | 2 517
Immateriella tillgångar |  |  |
Avskrivningar |  |  |
Balanserade utvecklingskostnader | 1 480 | 1 137 | 1 586
Kundrelationer, produkträttigheter |  |  |
och övriga immateriella tillgångar | 2 500 | 3 321 | 1 991
Totala avskrivningar | 3 980 | 4 458 | 3 577
Nedskrivningar |  |  |
Kundrelationer, produkträttigheter |  |  |
och övriga immateriella tillgångar | 14 073 | 19 | 61
Goodwill | 1 260 | 31 897 | –
Totala nedskrivningar | 15 333 | 31 916 | 61
Totalt | 19 313 | 36 374 | 3 638
Totala avskrivningar och nedskrivningar |  |  |
på materiella anläggningstillgångar och |  |  |
immateriella tillgångar | 25 734 | 43 889 | 10 543
Skatter | 2 540 | 3 189 | 5 383
Utdelningar från intresseföretag 1) | 111 | 46 | 58
Ej utdelad vinst i intresseföretag 1) | 348 | –104 | –3
Vinst/förlust vid försäljning av aktier, |  |  |
andelar och verksamheter samt imma- |  |  |
teriella tillgångar och materiella anlägg- |  |  |
ningstillgångar, netto 2) | 153 | 268 | –287
Övriga ej kassapåverkande poster 3) | 1 731 | 4 422 | 1 944
Totala justeringar för poster som inte |  |  |
ingår i kassaflödet | 30 617 | 51 710 | 17 638

1)
Se not E3 ”Intresseföretag”.
2)
Inkluderar vinster och förluster från omvärdering av investeringar, se not B4 ”Övriga rörelseintäkter
och rörelsekostnader”.
3)
Hänför sig huvudsakligen till orealiserade valutavinster/-förluster på finansiella instrument.
För information kring avstämning av skulder hänförliga till finansiella
aktiviteter, se not F4 ”Räntebärande skulder”.
Förvärv/avyttringar av dotterbolag och andra verksamheter

| Förvärv | Avyttringar
2024 |  |
Kassaflöde från företagsförvärv/avyttringar 1) | –141 | –
Förvärv/avyttringar av övriga investeringar/ |  |
intresseföretag | –256 | 86
Totalt | –397 | 86
2023 |  |
Kassaflöde från företagsförvärv/avyttringar 1) | –1 309 | –633
Förvärv/avyttringar av övriga investeringar | – 206 | 8
Totalt | –1 515 | –625
2022 |  |
Kassaflöde från företagsförvärv/avyttringar 1) | –51 734 | 20
Förvärv/avyttringar av övriga investeringar | –261 | 287
Totalt | –51 995 | 307

1)
Se även not E2 ”Företagsförvärv/avyttringar”.
H4
Transaktioner med närstående

Miljarder SEK | 2024 | 2023 | 2022
Försäljning till Ericsson Nikola Tesla | 0,4 | 0,4 | 0,3
Inköp från Ericsson Nikola Tesla | 1,6 | 1,6 | 1,5

IAS 24, ”Upplysningar om närstående” kräver upplysning om närstående-
relationer, transaktioner och utestående mellanhavanden.
Olika mindre transaktioner med närstående under 2024 baserades på
vedertagna kommersiella villkor i branschen och ingicks enligt armlängds-
principen. De huvudsakliga transaktionerna med närstående hänförs till
Ericsson Nikola Tesla d.d beläget i Kroatien, där Ericsson äger 49,07 % av
aktierna. För information om eget kapital och Ericssons andel av tillgångar,
skulder och resultat i intresseföretag, se not E3 ”Intresseföretag”.
För information om transaktioner med styrelsemedlemmar och ledande
befattningshavare, se not G2 ”Information angående styrelsemedlemmar
och ledande befattningshavare”.
För information om Bolagets pensionsstiftelser, se not G1 ”Ersättning
efter avslutad anställning”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
78
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
H5
Ersättning till revisorer

| Deloitte | Övriga | Totalt
2024 |  |  |
Arvoden för revision | 178 | 21 | 199
Revisionsrelaterade arvoden | 4 | 3 | 7
Arvoden för skattefrågor | 3 | 50 | 53
Alla övriga arvoden | 2 | 35 | 37
Totalt | 187 | 109 | 296
2023 |  |  |
Arvoden för revision | 164 | 8 | 172
Revisionsrelaterade arvoden | 6 | – | 6
Arvoden för skattefrågor | 12 | 13 | 25
Alla övriga arvoden | – | 37 | 37
Totalt | 182 | 58 | 240
2022 |  |  |
Arvoden för revision | 163 | 7 | 170
Revisionsrelaterade arvoden | 7 | 2 | 9
Arvoden för skattefrågor | 2 | 11 | 13
Alla övriga arvoden | 1 | 22 | 23
Totalt | 173 | 42 | 215

Deloitte valdes på årsstämman 2024 som revisorer för perioden fram till
årsstämman 2025.
De revisionsrelaterade uppdragen inkluderar granskning av kvartals-
rapporter och försäkran om Ericssons hållbarhetsrapport och bolags-
styrningsrapport. Skattekonsulttjänsterna inkluderar bolagsskatte-
konsultationer. Övriga konsulttjänster inkluderar överenskomna uppdrag.
H6
Händelser efter räkenskapsårets utgång
Ericsson utser Charlotte Levert till personaldirektör
Den 5 februari 2025 meddelade Ericsson att Charlotte Levert har utsetts till
ny personaldirektör, Senior Vice President och chef för koncernfunktionen
People. Charlotte Levert, som för närvarande är Vice President och personal-
chef för affärsområdet Cloud and Software Services, kommer att ersätta
MajBritt Arfert, vars avgång Ericsson tillkännagav i oktober 2024. Charlotte
Levert tillträdde sin nya tjänst den 10 februari och är baserad i Sverige.
Ericsson meddelar förändringar i koncernledningen och
i strukturen för marknadsområdena
Den 25 februari 2025, meddelar Ericsson förändringar i koncernledningen
och den globala operativa strukturen genom att organisera marknads-
områdena på ett mer effektivt sätt. Per Narvinger utses till Executive Vice
President och chef för affärsområdet Networks. Jenny Lindqvist utses till
chef för affärsområdet Cloud Software and Services. Fredrik Jejdling lämnar
sin tjänst som chef för affärsområde Networks 15 mars 2025 och kvarstår
som senior rådgivare i företaget fram till 30 juni 2025.
I Ericssons nya operativa struktur kommer två nya marknadsområden
att skapas för att ersätta marknadsområde Nordamerika, marknadsom-
råde Europa och Latinamerika och marknadsområde Mellanöstern & Afrika.
Marknadsområde Americas kommer att ledas av Yossi Cohen och mark-
nadsområde Europa, Mellanöstern & Afrika kommer att ledas av Patrick
Johansson.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter och noter
79
Moderbolagets finansiella rapporter och noter

Noter till Moderbolagets finansiella rapporter |
M1 | Väsentliga redovisningsprinciper | 84
M2 | Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader | 85
M3 | Finansiella intäkter och kostnader | 85
M4 | Skatter | 85
M5 | Immateriella anläggningstillgångar | 86
M6 | Materiella anläggningstillgångar | 86
M7 | Finansiella anläggningstillgångar | 87
M8 | Aktier och andelar | 88
M9 | Kundfordringar och kundfinansiering | 89
M10 | Fordringar och skulder koncernföretag | 89
M11 | Övriga kortfristiga fordringar | 90
M12 | Eget kapital och övrigt totalresultat | 90
M13 | Obeskattade reserver | 91
M14 | Pensioner | 91
M15 | Övriga avsättningar | 91
M16 | Räntebärande skulder | 92
M17 | Finansiell riskhantering och finansiella instrument | 93
M18 | Övriga kortfristiga skulder | 94
M19 | Leverantörsskulder | 95
M20 | Ställda säkerheter | 95
M21 | Eventualförpliktelser | 95
M22 | Kassaflödesanalys | 95
M23 | Leasing | 95
M24 | Information angående anställda | 95
M25 | Transaktioner med närstående | 96
M26 | Ersättning till revisorer | 96
M27 | Händelser efter räkenskapsårets utgång | 96

Moderbolagets finansiella rapporter |
Moderbolagets resultaträkning och rapport |
över Moderbolagets totalresultat | 80
Moderbolagets balansräkning | 81
Moderbolagets kassaflödesanalys | 82
Förändringar i Moderbolagets eget kapital | 83

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
80
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Moderbolagets resultaträkning

Januari–december, MSEK | Not | 2024 | 2023 | 2022
Försäljningskostnader |  | –125 | –203 | –298
Administrationskostnader |  | –1 195 | –1 615 | –1 194
Omkostnader |  | –1 320 | –1 818 | –1 492
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader | M2 | 4 827 | 3 606 | 691
Resultat före finansiella poster och skatter (EBIT) |  | 3 507 | 1 788 | –801
Finansiella intäkter och kostnader, netto | M3 | 3 138 | –2 496 | 19 213
Resultat efter finansiella poster |  | 6 645 | –708 | 18 412
Lämnade koncernbidrag, netto | M13 | –2 415 | –81 | –7 272
|  | 4 230 | –789 | 11 140
Skatter | M4 | –488 | –382 | 631
Årets resultat |  | 3 742 | –1 171 | 11 771

Rapport över Moderbolagets totalresultat

Januari–december, MSEK | 2024 | 2023 | 2022
Årets resultat | 3 742 | –1 171 | 11 171
Övrigt totalresultat för perioden |  |  |
Poster som inte kommer omföras till resultaträkningen |  |  |
Kassaflödessäkringar |  |  |
Vinster/förluster redovisade under perioden | – | – | 3 703
Omföring till aktier och andelar | – | – | –3 677
Skatt på poster som inte kommer omföras till resultaträkningen | – | – | –758
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt | – | – | –732
Totalresultat för perioden | 3 742 | –1 171 | 11 039

Moderbolagets finansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
81
Moderbolagets balansräkning

|  | 31 dec | 31 dec
MSEK | Not | 2024 | 2023
Tillgångar |  |  |
Anläggningstillgångar |  |  |
Immateriella anläggningstillgångar | M5 | 160 | –
Materiella anläggningstillgångar | M6 | 295 | 344
Finansiella anläggningstillgångar |  |  |
Koncernföretag | M7, M8 | 93 569 | 106 534
Intresseföretag | M7, M8 | 628 | 628
Andra aktier och andelar | M7 | 1 998 | 2 059
Fordringar koncernföretag | M7, M10 | 5 352 | 6 635
Långfristig kundfinansiering | M9 | 193 | 150
Uppskjutna skattefordringar | M4 | 534 | 561
Övriga långfristiga finansiella anläggningstillgångar | M7 | 8 | 26
Långfristiga räntebärande placeringar | M7, M17 | 19 439 | 9 930
|  | 122 176 | 126 867
Omsättningstillgångar |  |  |
Kundfordringar | M9 | 5 | 6
Kortfristig kundfinansiering | M9 | 128 | 81
Fordringar koncernföretag | M10 | 15 194 | 17 839
Aktuella skattefordringar |  | 1 | 84
Övriga kortfristiga fordringar | M11 | 4 548 | 4 423
Kortfristiga räntebärande placeringar | M17 | 12 222 | 9 355
Kassa och likvida medel | M17 | 27 073 | 15 640
|  | 59 171 | 47 428
Summa tillgångar |  | 181 347 | 174 295
Eget kapital, avsättningar och skulder |  |  |
Eget kapital | M12 |  |
Aktiekapital |  | 16 743 | 16 722
Uppskrivningsfond |  | 20 | 20
Reservfond |  | 31 472 | 31 472
Bundet eget kapital |  | 48 235 | 48 214
Balanserad vinst |  | 18 593 | 28 755
Årets resultat |  | 3 742 | –1 171
Fritt eget kapital |  | 22 335 | 27 584
|  | 70 570 | 75 798
Avsättningar |  |  |
Pensioner | M14 | 6 | 3
Övriga avsättningar | M15 | 138 | 272
|  | 144 | 275
Långfristiga skulder |  |  |
Certifikat och obligationslån | M16 | 21 511 | 20 975
Skulder till kreditinstitut | M16 | 10 289 | 8 096
Övriga långfristiga skulder |  | 84 | 79
|  | 31 884 | 29 150
Kortfristiga skulder |  |  |
Kortfristig upplåning | M16 | 5 509 | 15 578
Leverantörsskulder | M19 | 412 | 435
Skulder till koncernföretag | M10 | 67 806 | 47 585
Övriga kortfristiga skulder | M18 | 5 022 | 5 474
|  | 78 749 | 69 072
Summa eget kapital, avsättningar och skulder |  | 181 347 | 174 295

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
82
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
Moderbolagets kassaflödesanalys

Januari–december, MSEK | Not | 2024 | 2023 | 2022
Rörelsen |  |  |  |
Årets resultat |  | 3 742 | –1 171 | 11 771
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet | M22 | 18 258 | 34 369 | 8 382
|  | 22 000 | 33 198 | 20 153
Förändringar i rörelsens nettotillgångar |  |  |  |
Kort- och långfristig kundfinansiering |  | –91 | 313 | 242
Kundfordringar |  | 1 363 | –1 717 | –5
Leverantörsskulder |  | –113 | –3 | 243
Avsättningar och pensioner |  | –130 | –2 161 | 2 142
Övriga rörelsetillgångar och -skulder, netto |  | –428 | 1 033 | –1 068
|  | 601 | –2 535 | 1 554
Erhållen ränta |  | 3 523 | 3 786 | 1 708
Betald ränta |  | –5 311 | –4 310 | –1 542
Skatt betald/erhållen |  | –455 | –337 | –259
Kassaflöde från rörelsen |  | 20 358 | 29 802 | 21 614
Investeringsaktiviteter |  |  |  |
Investeringar i materiella anläggningstillgångar |  | –71 | –83 | –81
Investeringar i immateriella anläggningstillgångar |  | –5 | – | –
Investeringar i aktier och andelar |  | –1 054 | –12 031 | –58 586
Avyttring av aktier och andelar |  | 375 | 1 227 | 552
Övriga investeringsverksamheter |  | –4 366 | 1 908 | –3 634
Inköp av räntebärande placeringar |  | –15 950 | –12 887 | –13 583
Försäljning av räntebärande placeringar |  | 8 561 | 9 845 | 40 541
Kassaflöde från investeringsaktiviteter |  | –12 510 | –12 021 | –34 791
Kassaflöde före finansieringsaktiviteter |  | 7 848 | 17 781 | –13 177
Finansieringsaktiviteter |  |  |  |
Upptagande av lån från dotterbolag |  | 51 614 | 72 081 | 57 291
Återbetalning av lån från dotterbolag |  | –50 777 | –51 527 | –53 716
Upptagande av lån |  | 3 061 | 15 989 | 7 777
Återbetalning av lån |  | –13 808 | –3 333 | –9 993
Nyemission |  | 21 | 50 | –
Återköp av egna aktier |  | –21 | –50 | –
Betald utdelning |  | –8 997 | –8 991 | –8 325
Reglerad del av erhållna/lämnade (–) koncernbidrag |  | –81 | –7 272 | –1 526
Övriga finansieringsverksamheter |  | 20 806 | –41 387 | 7 353
Kassaflöde från finansieringsaktiviteter |  | 1 818 | –24 440 | –1 139
Resultat av omvärdering i likvida medel |  | 1 767 | –1 432 | 919
Förändring av likvida medel |  | 11 433 | –8 091 | –13 397
Likvida medel vid årets början |  | 15 640 | 23 731 | 37 128
Likvida medel vid årets slut | M17 | 27 073 | 15 640 | 23 731

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
83
Förändringar i Moderbolagets eget kapital

|  |  |  | Totalt | Dispo- |  |  |
| Aktie- | Uppskriv- | Reserv- | bundet eget | sitions- | Fria | Totalt fritt |
MSEK | kapital | ningsfond | fond | kapital | fond | vinstmedel | eget kapital | Totalt
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
1 januari | 16 722 | 20 | 31 472 | 48 214 | 100 | 27 484 | 27 584 | 75 798
Totalresultat för perioden | – | – | – | – | – | 3 742 | 3 742 | 3 742
Transaktioner med ägare |  |  |  |  |  |  |  |
Nyemission, netto | 21 | – | – | 21 | – | – | – | 21
Återköp av egna aktier | – | – | – | – | – | –21 | –21 | –21
Planer för långsiktig rörlig ersättning | – | – | – | – | – | 27 | 27 | 27
Betald utdelning | – | – | – | – | – | –8 997 | –8 997 | –8 997
31 december 2024 | 16 743 | 20 | 31 472 | 48 235 | 100 | 22 235 | 22 335 | 70 570
2023 |  |  |  |  |  |  |  |
1 januari | 16 672 | 20 | 31 472 | 48 164 | 100 | 37 653 | 37 753 | 85 917
Totalresultat för perioden | – | – | – | – | – | –1 171 | –1 171 | –1 171
Transaktioner med ägare |  |  |  |  |  |  |  |
Nyemission, netto | 50 | – | – | 50 | – | – | – | 50
Återköp av egna aktier | – | – | – | – | – | –50 | –50 | –50
Planer för långsiktig rörlig ersättning | – | – | – | – | – | 43 | 43 | 43
Betald utdelning | – | – | – | – | – | –8 991 | –8 991 | –8 991
31 december 2023 | 16 722 | 20 | 31 472 | 48 214 | 100 | 27 484 | 27 584 | 75 798

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
84
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
M1
Väsentliga redovisningsprinciper
Moderbolaget, Telefonaktiebolaget LM Ericsson, tillämpar Årsredo-
visningslagen och RFR 2 ”Redovisning för juridiska personer.”
RFR 2 ställer krav på att Moderbolaget tillämpar samma redovisnings-
principer som koncernen, d v s IFRS i den omfattning som RFR 2 tillåter.
De viktigaste skillnaderna mellan redovisningsprinciperna för
koncernen och Moderbolaget är:
Koncernföretag, intresseföretag
Investeringar redovisas enligt anskaffningsvärdemetoden. Investeringarna
redovisas till anskaffningsvärde och endast utdelningar resultatförs.
Nedskrivningstest för alla koncernföretag genomförs årligen under fjärde
kvartalet eller när det finns indikation på nedskrivningsbehov. En nedskriv-
ning redovisas om det redovisade värdet på en investering överstiger sum-
man av koncernföretagets eget kapital och tillhörande goodwill, immate-
riella skulder och uppskjutna skatteskulder eller dess beräknade framtida
kassaflöden efter skatt. Kassaflöden diskonteras till nuvärdet med en diskon-
teringsränta efter skatt som återspeglar nuvarande marknadsbedömningar
av pengars tidsvärde och de specifika riskerna för tillgången.
Koncernbidrag och aktieägartillskott redovisas i enlighet med RFR 2.
Koncernbidrag från/till svenska koncernföretag redovisas netto i resultat-
räkningen. Aktieägartillskott ökar Moderbolagets investering.
Klassificering och värdering av finansiella instrument
Klassificering och värdering av finansiella instrument IFRS 9 ”Finansiella
instrument” tillämpas, förutom avseende finansiella garantier och omvärde-
ring av lån p.g.a. förändringar i kreditrisk. Finansiella garantier ingår i even-
tualförpliktelser, enligt det tillåtna undantaget i RFR 2. Omvärdering av lån
p.g.a förändringar i kreditrisk redovisas i resultaträkningen.
Leasing
Leasingavtal rapporteras i enlighet med det tillåtna undantaget i
RFR 2. För leasingavtal där Moderbolaget är leasetagare innebär detta
att nyttjande-rätten och leasingskulden inte redovisas i balansräkningen.
Kostnader hänförliga till leasingavtalet redovisas i resultaträkningen linjärt
över leasingperioden. Erhållna förmåner redovisas som en del av den totala
leasingkostnaden, över leasingtiden. För leasingavtal där Moderbolaget är
leasegivare redovisas utrustningen som en materiell anläggningstillgång
och både intäkter och avskrivningar redovisas linjärt över leasingperioden.
De utgifter som sammanhänger med leasingintäkterna redovisas då de
uppstår. Direkta utgifter som uppstår då ett leasingavtal ingås läggs till
det redovisade värdet för den leasade tillgången och kostnadsförs över
leasingperioden utifrån samma grund som leasingintäkten.
Uppskjuten skatt
Redovisning av obeskattade reserver i balansräkningen medför att redovis-
ningen av uppskjuten skatt skiljer sig från koncernens redovisningsprinciper.
God redovisningssed och skattelagstiftning i Sverige kräver att bolag redovi-
sar vissa skillnader mellan beskattningsunderlaget och bokfört värde av skatt
som en obeskattad reserv i balansräkningen i räkenskaperna för enskilda
bolag. Ändringar i dessa reserver redovisas i resultaträkningen som en
avsättning till eller en upplösning av obeskattade reserver.
Pensioner
Pensioner redovisas i enlighet med förenklingsregeln i RFR 2. Moderbolagets
pensionsförpliktelser är tryggade genom överföring av medel till en pensions-
stiftelse vilket resulterar i att en avsättning enbart får redovisas om stiftel-
sens förmögenhet värderad till marknadsvärde understiger förpliktelserna.
Enligt RFR 2 skall upplysningar lämnas avseende tillämpliga delar av IAS 19.
Rörelseförvärv
Förvärvsrelaterade kostnader inkluderas i anskaffningsvärdet i Moder-
bolagets bokslut medan de för koncernen kostnadsförs när de uppstår.
Bedömningar och viktiga uppskattningar för
redovisningsändamål
Se noter till koncernens bokslut, Not A2, ”Bedömningar och viktiga upp-
skattningar för redovisningsändamål.” Viktiga redovisningsprinciper,
uppskattningar och bedömningar för redovisningsändamål för Moderbolaget
omfattar kundfordringar och kundfinansiering och immateriella produkt-
rättigheter och övriga immateriella tillgångar, exklusive goodwill.
Nya standarder och tolkningar som ännu inte har antagits
Den första januari 2024 publicerade IASB följande tillägg vilka inte har
haft någon materiell påverkan på Moderbolagets finansiella rapporter:
–
Ändringar i
IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (klassificering
av skuld)
–
Ändringar i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (långfristiga
skulder med kovenanter)
–
Ändringar i
IFRS 16 Leasingavtal (redovisning av leasingskuld vid
en sale and leasebacktransaktion)
–
Ändringar i
IAS 7 Rapport över kassaflöden och IFRS 7 Finansiella
instrument: Upplysningar (leverantörsfinansiering)
–
Moderbolaget har lagt till upplysningar om leverantörsfinansiering.
Ett antal nya standarder, tillägg till standarder och tolkningar är ännu inte
gällande för räkenskapsåret som slutar 31 december 2024 och har inte
tillämpats vid upprättandet av Moderbolagets finansiella rapporter.
IASB har publicerat följande nya tillägg till följande standarder med infö-
randedatum 1 januari 2025: “Ändringar i IAS 21 Effekter av ändrade valu-
takurser: brist på utbytbarhet.” För nämnda tillägg finns det inga tillägg eller
undantag i RFR 2 och bedömningen är att det inte kommer att ha någon
materiell påverkan, men den i RFR 2 befintliga regeln om redovisningsvaluta
skall beaktas.
En ändring i årsredovisningslagen (ÅRL) under 2024 innebär att ett obli-
gatoriskt undantag i RFR 2; IFRS 9 tas bort (se "Klassificering och värdering
av finansiella instrument") och tillåter redovisning av omvärdering av lån
p.g.a förändringar i kreditrisk under Övrigt totalresultat från 1 januari 2025.
Rådet för hållbarhets- och finansiell rapportering (”Rådet”) fattade det for-
mella beslutet att ta bort det obligatoriska undantaget i december 2024 och
Moderbolaget kommer att utvärdera och besluta om IFRS 9-regeln avse-
ende redovisning av omvärdering av lån p.g.a. förändringar i kreditrisk ska
tillämpas utan undantag.
Bland de ändringar och tillägg som har publicerats av IASB med in-
förandedatum den 1 januari 2026 finns ”Årliga förbättringar volym 11”
och “Ändringar i klassificering och värdering av finansiella instrument
(Ändringar i IFRS 9 och IFRS 7).” Det finns inga tillägg eller undantag i RFR
2. Den nya standarden "IFRS 18 Upplysningar i finansiella rapporter" träder
i kraft den 1 januari 2027. Eventuella tillägg eller undantag i RFR 2 för denna
nya standard har ännu inte beslutats av Rådet. För ändringar och nya
standarder som gäller från 2026 och 2027 har Moderbolaget ännu inte slut-
fört sin utvärdering av eventuella effekter på finansiellt resultat eller pre-
sentation av rapporter. För nuvarande och kommande förändringar i IFRS-
standarder finns mer information i koncernredovisningen, not A1 ”Väsentliga
redovisningsprinciper.”
Noter till Moderbolagets finansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
85
M2
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader

| 2024 | 2023 | 2022
Licensintäkter och övriga rörelseintäkter |  |  |
Koncernföretag | 2 912 | 3 468 | 2 956
Övriga rörelseintäkter/kostnader 1) | 1 915 | 138 | –2 265
Totalt | 4 827 | 3 606 | 691

1)
2024 inkluderar en intäkt om SEK 1,9 miljarder relaterad till en överenskommelse rörande en
kommersiell tvist. 2022 inkluderar en avsättning om SEK –2,3 miljarder relaterad till uppgörelsen
gällande överträdelse av DPA med Department of Justice i USA, inklusive kostnader för
förlängningen av tillsynen.
M3
Finansiella intäkter och kostnader

| 2024 | 2023 | 2022
Finansiella intäkter |  |  |
Resultat från andelar i koncernföretag |  |  |
Utdelningar | 18 540 | 32 422 | 19 412
Nettovinst på andelar | 505 | 78 | 19
Resultat från andelar i intresseföretag |  |  |
Utdelningar | 111 | 45 | 59
Resultat från andelar i övriga företag |  |  |
Nettovinst på andelar | 289 | 121 | 96
Ränteintäkter från koncernföretag | 2 133 | 2 838 | 1 465
Ränteintäkter från övriga | 1 837 | 1 076 | 147
Totalt | 23 415 | 36 580 | 21 198
Finansiella kostnader |  |  |
Förlust från andelar i koncernföretag | –2 | –5 | –
Nedskrivning av investeringar |  |  |
i koncernföretag 1) | –14 025 | –32 783 | –1 446
Nettoförlust från intresseföretag | – | – | –557
Nettoförlust från investeringar |  |  |
i övriga bolag | –472 | –299 | –209
Räntekostnader från koncernföretag | –2 715 | –2 858 | –712
Räntekostnader från övriga | –2 302 | –2 054 | –368
Övriga finansiella kostnader 2) | –689 | –695 | 948
Totalt | –20 205 | –38 694 | –2 344
Netto kursvinst/förlust på finansiella |  |  |
skulder/tillgångar | –72 | –382 | 359
Finansnetto | 3 138 | –2 496 | 19 213
Nettovinst/-förlust på finansiella |  |  |
instrument enligt nedan exkluderar |  |  |
vinster/förluster på valutaeffekter: |  |  |
Nettoresultat från finansiella instrument |  |  |
till verkligt värde via resultaträkningen 3) | 302 | –900 | –2 563
Nettoresultat från finansiella skulder |  |  |
värderade till verkligt värde via resultat- |  |  |
räkningen | –945 | –1 100 | 2 847

1)
För information om nedskrivningar 2024, se not M7 ”Finansiella anläggningstillgångar.”
2)
Omvärdering av upplåning på grund av förändring av kreditrisk 2024: SEK –567 miljoner
(2023: SEK –667 miljoner, 2022: SEK 1 030 miljoner).
3)
Exklusive nettovinst från omvärderingar av kundfinansieringsfordringar om SEK 14 miljoner
(SEK –209 miljoner 2023 och SEK –64 miljoner 2022) rapporterade som Omkostnader.
Räntor på pensionsskulder ingår i ovanstående redovisade Övriga finansiella
kostnader.
M4
Skatter
Inkomstskatter redovisade i resultaträkningen

| 2024 | 2023 | 2022
Aktuell skatteintäkt/-kostnad (+/–) | –41 | –113 | 758
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år | –372 | –244 | –294
Tilläggsskatt Pelare Två 1) | –48 |  |
Uppskjuten skatteintäkt/-kostnad (+/–) | –27 | –25 | 167
Skatteintäkt/-kostnad | –488 | –382 | 631

1)
Moderbolaget har bokat en aktuell skattekostnad som avser tilläggsskatt (Pelare Två) uppgående
till SEK 48 miljoner för länder som inte har passerat "safe harbour test" och inte har någon QDMTT
("qualified domestic minimum top-up tax") implementerad.
En avstämning mellan årets redovisade skattekostnad och den skattekost-
nad som skulle uppstå om svensk skattesats, 20,6 %, beräknats på resultat
före skatt visas nedan.
Avstämning av svensk inkomstskattesats jämfört med effektiv inkomstskatt

| 2024 | 2023 | 2022
Skatt enligt svensk skattesats | –871 | 163 | –2 295
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år | –372 | –244 | –294
Skatteeffekt av ej avdragsgilla kostnader | –306 | –291 | –668
Skatteeffekt av ej skattepliktiga intäkter | 3 998 | 6 739 | 4 186
Skatteeffekt hänförlig till nedskrivning |  |  |
av investering i koncernföretag | –2 889 | –6 753 | –298
Skatteeffekt av förändrad skattesats | – | 4 | –
Tilläggsskatt Pelare Två 1) | –48 | – | –
Skatteintäkt/-kostnad | –488 | –382 | 631

1)
Moderbolaget har bokat en aktuell skattekostnad som avser tilläggsskatt ( Pelare Två) uppgående
till SEK 48 miljoner för länder som inte har passerat "safe harbour test" och inte har någon QDMTT
("qualified domestic minimum top-up tax") implementerad.
Inkomstskatter redovisade i Fria vinstmedel

| 2024 | 2023 | 2022
Aktuell skattekostnad/-intäkt (–/+) | – | – | –758
Skattekostnad/-intäkt | – | – | –758

Uppskjutna skattefordringar
Uppskjutna skattefordringar är hänförliga till balansposter enligt tabellen
nedan.
Inkomstskatteeffekt av temporära skillnader

| 2024 | 2023
Kortfristiga tillgångar | 407 | 388
Ersättningar efter avslutad anställning | 28 | 35
Avsättningar | 8 | 30
Övrigt | 91 | 108
Uppskjutna skattefordringar | 534 | 561

Förändringar i uppskjuten skatt

| 2024 | 2023
Ingående balans | 561 | 586
Redovisat i årets resultat | –27 | –25
Utgående balans | 534 | 561

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
86
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
M5
Immateriella anläggningstillgångar
Patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter

| 2024 | 2023
Ackumulerat anskaffningsvärde |  |
Ingående balans | 5 086 | 5 086
Årets anskaffningar | 164 | –
Försäljning/utrangering | – | –
Utgående balans | 5 250 | 5 086
Ackumulerade avskrivningar |  |
Ingående balans | –4 138 | –4 134
Årets avskrivningar | –4 | –4
Försäljning/utrangering | – | –
Utgående balans | –4 142 | –4 138
Ackumulerade nedskrivningar |  |
Ingående balans | –948 | –948
Årets nedskrivningar | – | –
Utgående balans | –948 | –948
Netto bokfört värde | 160 | –

Beloppen hänför sig huvudsakligen till Radio Frequency-teknologi.
M6
Materiella anläggningstillgångar

| 2024 | 2023
|  | Pågående |  |  | Pågående |
| Inventarier och | nyanläggningar och |  | Inventarier och | nyanläggningar och |
| installationer | betalda förskott | Totalt | installationer | betalda förskott | Totalt
Ackumulerat anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 1 963 | 34 | 1 997 | 1 972 | 26 | 1 998
Investeringar | 1 | 70 | 71 | 8 | 79 | 87
Försäljning/utrangering | – | – | – | –84 | –4 | –88
Omklassificeringar | 83 | –84 | –1 | 67 | –67 | –
Utgående balans | 2 047 | 20 | 2 067 | 1 963 | 34 | 1 997
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –1 653 | – | –1 653 | –1 618 | – | –1 618
Årets avskrivningar | –119 | – | –119 | –117 | – | –117
Försäljning/utrangering | – | – | – | 82 | – | 82
Utgående balans | –1 772 | – | –1 772 | –1 653 | – | –1 653
Netto bokfört värde | 275 | 20 | 295 | 310 | 34 | 344

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
87
M7
Finansiella anläggningstillgångar
Aktier och andelar i koncernföretag och intresseföretag

| Koncernföretag | Intresseföretag
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Ingående balans | 106 534 | 128 638 | 628 | 628
Köp och nyemissioner | 3 | 150 | – | –
Aktieägartillskott | 1 076 | 11 857 | – | –
Återbetalning aktieägartillskott | – | –1 028 | – | –
Nedskrivning 1) | –14 025 | –32 783 | – | –
Försäljning | –19 | –300 | – | –
Utgående balans | 93 569 | 106 534 | 628 | 628

1)
Under 2024 gjordes nedskrivningar av investeringar i koncernföretag med SEK 14,0 (32,8) miljarder, varav SEK 13,4 miljarder avsåg investeringen i Vonage. Anledningen till nedskrivningen av investeringen
i Vonage var främst lägre marknadstillväxt och ändrade efterfrågetrender. Anledningen till övriga nedskrivningar var i huvudsak devalvering av valuta och lägre förväntan om framtida lönsamhet för några
bolag. För nedskrivningstestet 2024 avseende koncernföretag och intresseföretag användes landspecifika diskonteringsräntor (10 %
–
30 %).
Vid tidpunkten för nedskrivningarna uppgick det bokförda
värdet i balansräkningen för varje påverkat koncernföretag till nyttjandevärdet eller det egna kapitalet i koncernföretaget.
Övriga finansiella tillgångar

|  |  | Långfristiga räntebärande | Övriga långfristiga | Långfristiga fordringar
| Aktier och andelar | placeringar | fordringar | koncernföretag
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Ackumulerat anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 2 059 | 2 039 | 9 930 | 9 157 | 26 | 36 | 6 635 | 15 414
Inköp/kreditgivning/ökning | 146 | 206 | 15 950 | 12 887 | – | – | 1 441 | 11 517
Försäljning/amortering/minskning | –6 | –1 | –255 | –4 233 | –8 | – | –3 110 | –10 804
Omklassificering | – | – | –6 348 | –8 152 | –10 | –10 | –188 | –8 026
Omvärdering | –201 | –185 | 162 | 271 | – | – | – | –
Omräkningsdifferens | – | – | – | – | – | – | 574 | –1 466
Utgående balans | 1 998 | 2 059 | 19 439 | 9 930 | 8 | 26 | 5 352 | 6 635

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
88
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2024
M8
Aktier och andelar
Nedanstående förteckning omfattar vissa av Moderbolagets direkt och indirekt ägda aktier och andelar, per den 31 december 2024.
En fullständig specifikation över innehav av aktier och andelar, som upprättas enligt den svenska årsredovisningslagen och ingår i den årsredovisning
som lämnas till Bolagsverket, kan rekvireras från Telefonaktiebolaget L M Ericsson, External Reporting, SE-164 83 Stockholm.
Aktier ägda direkt av Moderbolaget

|  |  |  | Nominellt innehav |
|  |  | Innehav | i lokal valuta, | Bokfört värde,
Bolag | Org.nr. | Säte | i procent | miljoner | MSEK
Koncernföretag |  |  |  |  |
Ericsson AB | 556056-6258 | Sverige | 100 | 50 | 20 731
Ericsson Shared Services AB | 556251-3266 | Sverige | 100 | 361 | 2 216
Datacenter i Rosersberg AB | 556895-3748 | Sverige | 100 | – | 74
Datacenter i Mjärdevi Aktiebolag | 556366-2302 | Sverige | 100 | 10 | 69
Aktiebolaget Aulis | 556030-9899 | Sverige | 100 | 14 | 6
Övriga (Sverige) |  |  | – | – | 736
Ericsson Austria GmbH |  | Österrike | 100 | 4 | 94
Ericsson Danmark A/S |  | Danmark | 100 | 90 | 216
Oy L M Ericsson Ab |  | Finland | 100 | 13 | 196
Ericsson France S.A.S |  | Frankrike | 100 | 21 | 524
Ericsson Antenna Technology Germany GmbH |  | Tyskland | 100 | 2 | 21
Ericsson Germany GmbH |  | Tyskland | 100 | 1 | 1 816
Ericsson Hungary Ltd. |  | Ungern | 100 | 1 301 | 120
L M Ericsson Limited |  | Irland | 100 | 4 | 34
Ericsson Telecomunicazioni S.p.A. |  | Italien | 100 | 44 | 2 429
Ericsson Holding International B.V. |  | Nederländerna | 100 | 222 | 2 983
Ericsson A/S |  | Norge | 100 | 75 | 257
Ericsson Sp. z o.o. |  | Polen | 100 | 4 | 412
Ericsson España, S.A.U. |  | Spanien | 100 | 28 | 14
Ericsson Ltd. |  | Storbritannien | 100 | 53 | 1 663
Övriga (Europa, förutom Sverige) |  |  | – | – | 555
Ericsson Canada Inc. |  | Kanada | 100 | – | 221
Ericsson Holding II Inc. |  | USA | 100 | – | 34 295
Ericsson Smart Factory Inc. |  | USA | 100 | – | 424
Ericsson Global Network Platform Holding Inc. |  | USA | 100 | – | 18 031
Compañía Ericsson S.A.C.I. |  | Argentina | 95 1) | 7 677 | 10
Ericsson de Colombia S.A.S. |  | Colombia | 100 | 701 | 178
Ericsson Telecom S.A. de C.V. |  | Mexiko | 100 | 1 439 | 576
Övriga (USA, Latinamerika) |  |  | – | – | 384
Teleric Pty Ltd. |  | Australien | 100 | 20 | 100
Ericsson (China) Company Ltd. |  | Kina | 100 | 65 | 475
P.T. Ericsson Indonesia |  | Indonesien | 95 | 9 531 | 614
Ericsson India Private Limited |  | Indien | 100 | 291 | 51
Ericsson-LG Co., Ltd. |  | Korea, Republiken | 75 | 285 | 2 279
Ericsson (Malaysia) Sdn Bhd |  | Malaysia | 100 | 3 | 131
L. M. Ericsson (Nigeria) Limited |  | Nigeria | 100 | 50 | 10
Ericsson South Africa (Pty) Ltd. |  | Sydafrika | 70 | – | 94
Ericsson Taiwan Ltd. |  | Taiwan | 90 | 270 | 36
Ericsson (Thailand) Ltd. |  | Thailand | 49 2) | 90 | 17
Ericsson Telekomünikasyon A.Ş. |  | Turkiet | 100 | 5 | 150
Övriga (resten av världen) |  |  | – | – | 327
Totalt |  |  |  |  | 93 569
Intresseföretag |  |  |  |  |
ConcealFab,Inc. |  | USA | 36 | – | 298
Leone Media Inc. |  | USA | 46 | 134 | –
Ericsson Nikola Tesla d.d. |  | Kroatien | 49 | 65 | 330
Totalt |  |  |  |  | 628

1)
Jämte innehav via koncernföretag äger koncernen 100 % i Compañía Ericsson S.A.C.I.
2)
Jämte innehav via koncernföretag äger koncernen 74 % i Ericsson (Thailand) Ltd.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
89
Not M8, forts.
Aktier ägda av koncernföretag

Bolag | Org. nr. | Säte | Innehav, %
Koncernföretag |  |  |
Ericsson Telekommunikation GmbH |  | Tyskland | 100
Ericsson GmbH |  | Tyskland | 100
Ericsson Telecommunicatie B.V. |  | Nederländerna | 100
Ericsson Inc. |  | USA | 100
Vonage Holdings Corp. |  | USA | 100
Ericsson Enterprise Solutions, Inc. |  | USA | 100
Iconectiv, LLC |  | USA | 83
Ericsson Telecomunicações LTDA. |  | Brasilien | 100
Ericsson Australia Pty. Ltd. |  | Australien | 100
Ericsson (China) Communications Co. Ltd. |  | Kina | 100
Nanjing Ericsson Panda Communication Co. Ltd. |  | Kina | 51
Ericsson Japan K.K. |  | Japan | 100

M9
Kundfordringar och kundfinansiering
Kundfordringar och kundfinansiering

| 2024 | 2023
Kundfordringar, exklusive intresseföretag | 5 | 24
Reserv för osäkra kundfordringar | – | –18
Kundfordringar, netto | 5 | 6
Kundfordringar hos intresseföretag | – | –
Kundfordringar, totalt | 5 | 6
Kundfinansiering | 321 | 231
Kundfinansiering, netto | 321 | 231

Utestående kundfinansieringsexponeringar
1)

| 2024 | 2023
Redovisat värde av kundfinansieringskrediter | 321 | 231
varav kortfristiga | 128 | 81
Finansiella garantier för tredje part | 3 | 4
Upplupen ränta | 5 | 7
Maximal kreditriskexponering | 329 | 242
Avgår risktäckning från tredje part | – | –
Moderbolagets riskexponering | 329 | 242
Åtaganden för kundfinansiering | 145 | 185

1)
Tabellen visar den maximala kreditrisken.
Rörelser avseende reserver för osäkra fordringar

| 2024 | 2023
Ingående balans | 18 | 19
Ökning | – | –
Ianspråktagande under perioden | –18 | –
Periodens återföringar av outnyttjade belopp | – | –
Omräkningsdifferens | – | –1
Utgående balans | – | 18

Avstämning av verkligt värde kundfinansiering

| 2024 | 2023
Ingående balans | 231 | 544
Tillkomna krediter | 137 | 292
Försäljning/återbetalning | –103 | –388
Omvärdering | 56 | –217
Omräkningsdifferens | – | –
Utgående balans | 321 | 231

Ericssons kreditrisker övervakas på koncernnivå. För mer information, se
not B6, ”Balansposter relaterade till kundkontrakt” och not F1 ”Finansiell
riskhantering”.
M10
Fordringar och skulder koncernföretag

| Förfallostruktur |  |
|  |  |  | Totalt | Totalt
| <1 år | 1–5 år | >5 år | 2024 | 2023
Långfristiga fordringar |  |  |  |  |
Finansiella fordringar | – | 5 352 | – | 5 352 | 6 635
Kortfristiga fordringar |  |  |  |  |
Kundfordringar | 1 240 | – | – | 1 240 | 2 408
Finansiella fordringar | 13 954 | – | – | 13 954 | 15 431
Totalt | 15 194 | – | – | 15 194 | 17 839
Långfristiga skulder |  |  |  |  |
Finansiella skulder | – | – | – | – | –
Kortfristiga skulder |  |  |  |  |
Leverantörsskulder | 426 | – | – | 426 | 316
Finansiella skulder | 67 380 | – | – | 67 380 | 47 269
Totalt | 67 806 | – | – | 67 806 | 47 585

M11
Övriga kortfristiga fordringar
2024
2023
Förutbetalda kostnader
349
315
Upplupna intäkter
274
123
Derivat tillgångar
3 196
3 326
Övrigt
729
659
Totalt
4 548
4 423
M12
Eget kapital och övrigt totalresultat
Aktiekapitalet den 31 december 2024 bestod av:
Aktiekapital
Antal utestående aktier
Aktiekapital
A-aktier
1)
261 755 983
1 309
B-aktier
1)
3 086 495 752
15 434
Totalt
3 348 251 735
16 743
1)
A-aktier (kvotvärde SEK 5,00 per aktie) och B-aktier (kvotvärde SEK 5,00 per aktie).
Årsstämman 2024 beslutade om emission av 4 100 000 C-aktier för
programmen med långsiktig rörlig ersättning LTV I 2023 för Ericssons
ledande befattningshavare och andra befattningshavare. I enlighet med
mandat från årsstämman beslutade styrelsen att återköpa de nyemitterade
aktierna, som sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta
aktierna var SEK 5,00 per aktie, totalt SEK 20,5 miljoner, vilket motsvarar
0,1 % av aktiekapitalet. Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 20,7 miljoner.
Styrelsen föreslår en utdelning om SEK 2,85 (2,70) per aktie och att åter-
stoden av fritt kapital behålles i Moderbolaget. Utdelningen föreslås betalas
ut i två lika delar, SEK 1,43 per aktie med 27 mars 2025 som avstämnings-
dag för utdelning (utbetalning 1 april 2025) och SEK 1,42 per aktie med 29
september 2025 som avstämningsdag för utdelning (utbetalning 2 oktober
2025). För Moderbolagets innehav av egna B-aktier utgår ingen utdelning.
Med antagandet att inga egna aktier kvarstår på avstämningsdagen föreslår
styrelsen att vinsten disponeras enligt nedan:
Förslag till vinstdisposition
Belopp att utdelas till registrerade aktieägare
9 542 517 445
Belopp att överföra i ny räkning
12 792 927 405
Totalt fritt eget kapital i Moderbolaget
22 335 444 850
Förändringar i eget kapital
Aktie-
kapital
Uppskriv-
ningsfond
Reservfond
Totalt
bundet eget
kapital
Dispositions-
fond
Fria
vinstmedel
Totalt fritt
eget kapital
Totalt
2024
1 januari
16 722
20
31 472
48 214
100
27 484
27 584
75 798
Årets resultat
–
–
–
–
–
3 742
3 742
3 742
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
–
–
–
–
–
–
–
–
Totalresultat för perioden
–
–
–
–
–
3 742
3 742
3 742
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
21
–
–
21
–
–
–
21
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–21
–21
–21
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
27
27
27
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 997
–8 997
–8 997
31 december 2024
16 743
20
31 472
48 235
100
22 235
22 335
70 570
2023
1 januari
16 672
20
31 472
48 164
100
37 653
37 753
85 917
Årets resultat
–
–
–
–
–
–1 171
–1 171
–1 171
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
–
–
–
–
–
–
–
–
Totalresultat för perioden
–
–
–
–
–
–1 171
–1 171
–1 171
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
50
–
–
50
–
–
–
50
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–50
–50
–50
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
43
43
43
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 991
–8 991
–8 991
31 december 2023
16 722
20
31 472
48 214
100
27 484
27 584
75 798
90
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
M13
Obeskattade reserver
Koncernbidrag till svenska koncernföretag uppgår till SEK 2 415 (81)
miljoner. Inga koncernbidrag från svenska koncernföretag 2024 och 2023.
M14
Pensioner
Moderbolaget har två typer av pensionsplaner:
–
Avgiftsbestämda pensionsplaner, där Moderbolaget betalar fasta premier
till ett antal olika försäkringsbolag. Efter erlagd premie har Moderbolaget
fullgjort sitt åtagande avseende pensionsersättningar. Avgiftsbestämda
planer kostnadsförs under den period den anställde utför sina tjänster.
–
Förmånsbestämda pensionsplaner, där Moderbolagets åtagande är
att erlägga förutbestämda ersättningar till den anställde vid eller efter
pensionering.
Förmånsbestämda planer – belopp som redovisas i balansräkningen
2024
2023
Förpliktelsernas nuvärde avseende helt eller delvis
fonderade pensionsplaner
1)
1 736
1 659
Förvaltningstillgångarnas verkliga värde
–1 917
–1 821
Nettoförpliktelse/överskott (–) i pensionsstiftelse
–181
–162
Ej redovisat överskott i pensionsstiftelse
187
165
Utgående balans pensionsskuld
6
3
1)
Samtliga pensionsutfästelser i Moderbolaget anses vara tryggade i pensionsstiftelsen men inte helt
fonderade. Samtliga pensionsutfästelser är pensionsförsäkrade.
De förmånsbestämda förpliktelserna är beräknade baserat på gällande löne-
nivåer per respektive balansdag och med en diskonteringsränta på 2,85 %
(2,85 %) gällande ITP2 och 2,4 % (1,0 %) avseende övriga pensionsskulder.
Beräknad livslängd efter 65 år är 24,7 (24,7) år för kvinnor och 23,5 (23,5)
år för män.
Inga av pensionsstiftelsens tillgångar har utnyttjas av Moderbolaget.
Tillgångsallokering av förvaltningstillgångar
2024
varav
onoterat
2023
varav
onoterat
Likvida medel
14
0 %
17
0 %
Aktier
526
34 %
449
38 %
Räntebärande värdepapper
895
20 %
881
20 %
Fastigheter
354
100 %
336
100 %
Derivat
–3
88 %
14
87 %
Investeringsfonder
131
100 %
124
100 %
Totalt
1 917
1 821
av vilka värdepapper
emitterade av Ericsson
–
–
Avkastning på förvaltningstillgångar är 5,3 % (3,9 %).
Förändring i förmånsbestämda förpliktelser
2024
2023
Ingående balans
3
–
I resultaträkningen redovisad kostnad för
pension i egen regi, exklusive skatter
171
250
Utbetalda pensioner
–94
–82
Verklig avkastning på förvaltningstillgångar
–96
–165
Ej redovisat överskott i pensionsstiftelse
22
–
Utgående balans pensionsskuld
6
3
2025 års förväntade utbetalning avseende förmånsbestämda pensions-
planer uppgår till SEK 97 miljoner.
Pensionskostnader och intäkter som redovisas i resultaträkningen
2024
2023
2022
Förmånsbestämda planer
Pensionskostnader exklusive ränta
och skatter
125
211
233
Räntekostnad
46
39
33
Avkastning på förvaltningstillgångar
–74
–165
–194
Totala kostnader för förmånsbestämda
planer, exklusive skatter
97
85
72
Avgiftsbestämda planer
Pensionspremier
60
59
67
Totala kostnader för avgiftsbestämda
planer, exklusive skatter
60
59
67
Kreditförsäkringspremier
1
2
0
Total netto pensionskostnad,
exklusive skatter
158
146
139
Av total netto pensionskostnad redovisas SEK 186 miljoner (SEK 271 miljo-
ner 2023 och SEK 300 miljoner 2022) under omkostnader och SEK –28 mil-
joner (SEK –125
miljoner 2023 och SEK –161 miljoner 2022) i finansnettot.
M15
Övriga avsättningar
Omstruk-
turering
Övriga
Totalt
2024
Totalt
2023
Ingående balans
174
98
272
2 435
Avsättningar
23
13
36
261
Återföring av outnyttjade
belopp
–1
–23
–24
–
Ianspråktagande
–99
–74
–173
–2 424
Omklassificering
–
27
27
–
Utgående balans
97
41
138
272
Kortfristiga avsättningar
93
5
98
195
Långfristiga avsättningar
4
36
40
77
91
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
M16
Räntebärande skulder
2024
2023
Kortfristiga upplåning
Kortfristig del av långfristig upplåning
3 902
8 947
Övrig kortfristig upplåning
1 607
6 631
Total kortfristig upplåning
5 509
15 578
Långfristig upplåning
Certifikat och obligationslån
21 511
20 975
Övrig långfristig upplåning
10 289
8 096
Total långfristig upplåning
31 800
29 071
Totala räntebärande skulder
37 309
44 649
Per den 31 december 2024 uppgick Moderbolagets utestående ränte-
bärande skulder, exkluderat skulder till dotterbolag, till SEK 37,3 (44,6)
miljarder.
För att säkerställa långsiktig upplåning använder koncernen obliga-
tionslån tillsammans med bilaterala forsknings- och utvecklingslån. Alla
utestående obligationslån emitteras av Moderbolaget inom ramen för dess
obligationsprogram (Euro Medium Term Note program, EMTN). Obligationer
emitterade till fast ränta ändras normalt till rörlig ränta med hjälp av ränte-
swappar, i enlighet med ”Asset and liability management” mandatet som
beskrivs i not F1 ”Finansiell riskhantering”. Den totala vägda genomsnitts-
räntan för upplåning var under året 5,88 % (5,15 %).
Lån emitterade av Moderbolaget redovisas till verkligt värde med
värdeförändringar redovisade i resultaträkningen. Se not M1 ”Väsentliga
redovisningsprinciper”.
Avstämning av skulder hänförliga till finansiella aktiviteter
2024
2023
Ingående balans
44 649
29 566
Kassaflöde
Upptagande av lån
3 061
15 989
Återbetalning av lån
–13 808
–3 333
Övriga finansieringsaktiviteter
107
1 503
Icke kassapåverkande förändringar
Effekt av omräkningsdifferenser
2 385
–870
Förändring av verkligt värde vid förändring i kreditrisk
567
667
Förändring av verkligt värde
348
1 127
Utgående balans
37 309
44 649
För detaljerad information om obligationslån, bilaterala lån, syndikerade
lån och företagscertifikat, se noter till koncernredovisningen, not F4
”Räntebärande skulder”.
92
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
M17
Finansiell riskhantering och finansiella
instrument
Ericssons finansiella risker övervakas på koncernnivå. För mer information,
se noter till koncernens bokslut, not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Utestående derivat
Bruttovärde
Av-
räkning
Netto-
värde
Relaterade
belopp som inte
avräknats –
Ställda
säkerheter
Netto
2024
Valutaderivat
Tillgångar
3 303
–101
3 202
–92
3 110
Skulder
–4 187
101
–4 086
3 237
–849
Räntederivat
Tillgångar
–
–
–
–
–
Skulder
–6
–
–6
–
–6
2023
Valutaderivat
Tillgångar
3 392
–43
3 349
–1 487
1 862
Skulder
–4 241
43
–4 198
874
–3 324
Räntederivat
Tillgångar
–
–
–
–
–
Skulder
–23
–
–23
–
–23
“Cash collaterals” (kassa ställd som säkerhet) under Credit Support Annex
(CSA) till ISDA för “cross-currencies” derivat redovisas som kortfristiga
räntebärande placeringar respektive kortfristig upplåning.
Kassa, likvida medel och räntebärande placeringar
Rating el.
liknande <3
mån
3–12
mån
1–5 år
>5 år
Totalt
2024
Banker
24 095
148
–
–
24 243
Andra finansiella
institutioner
1 437
–
–
–
1 437
Typ av emmitent/
motpart:
Stater
AAA
4 397
995
3 175
603
9 170
Företag
A2/P2
2 672
198
–
–
2 870
Bostadsinstitut
AAA
–
5 353
14 878
783
21 014
Totalt
32 601
6 694
18 053
1 386
58 734
2023
Banker
14 488
–
–
–
14 488
Andra finansiella
institutioner
548
–
–
–
548
Typ av emmitent/
motpart:
Stater
AAA
–
490
1 254
–
1 744
Företag
A2/P2
1 510
296
–
–
1 806
Bostadsinstitut
AAA
1 995
5 668
8 676
–
16 339
Totalt
18 541
6 454
9 930
–
34 925
Lånefinansiering sker i huvudsak genom upplåning på de svenska och
internationella kapitalmarknaderna. Bankfinansiering används för viss
finansiering av dotterbolag och för att få bindande kreditlöften, se not
M16 ”Räntebärande skulder”.
Finansieringsprogram
1)
Belopp
Utnyttjat
Outnyttjat
Obligationslåneprogram EMTN
(USD miljoner)
5 000
2 178
2 822
Företagscertifikatprogram (SEK miljoner)
10 000
1 615
8 385
1)
Innehåller inga särskilda lånevillkor med krav på specifika finansiella nyckeltal.
I januari 2024 tecknade Bolaget ett låneavtal med Europeiska
Investeringsbanken på USD 184 miljoner. I juli 2024 tecknade Bolaget
ett låneavtal med Nordiska Investeringsbanken på USD 108 miljoner.
Bindande kreditlöften
Belopp
Utnyttjat
Outnyttjat
Kreditfacilitet i flera valutor
(USD miljoner)
1)
2 000
–
2 000
Rullande likviditetskreditfacilitet
(USD miljoner)
2)
1 000
–
1 000
1)
Facilitetens ränta är inte kopplad till Ericssons kreditbetyg eller några finansiella kovenanter men
är däremot kopplad till två av Ericssons långsiktiga hållbarhetsmål.
2)
Faciliteten förfaller i maj 2026.
Nedanstående tabell visar en analys över finansiella skulder, exkluderat
skulder till dotterbolag, per avtalsenlig löptid:
<1
år
1–3 år
3–5 år
>5 år
Totalt
2024
Leverantörsskulder
412
–
–
–
412
Lån och krediter
5 509
9 494
14 998
7 308
37 309
Derivatskulder
2 203
1 815
68
–
4 086
Totalt
8 124
11 309
15 066
7 308
41 807
2023
Leverantörsskulder
435
–
–
–
435
Lån och krediter
15 578
3 472
16 489
9 110
44 649
Derivatskulder
3 681
211
306
–
4 198
Totalt
19 694
3 683
16 795
9 110
49 282
93
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
M18
Övriga kortfristiga skulder
2024
2023
Upplupen ränta
357
429
Upplupna kostnader
550
482
varav personalrelaterade
306
326
varav övriga
244
156
Derivat skulder
4 086
4 198
Andra övriga kortfristiga skulder
29
365
Totalt
5 022
5 474
Koncernen har en Treasury och kundfinansieringsorganisation vars huvud-
sakliga uppgift är att säkerställa lämplig finansiering genom lån och bin-
dande kreditfaciliteter, att aktivt förvalta koncernens likviditet, finansiella
tillgångar och skulder, samt att hantera och kontrollera att exponeringen
mot finansiella risker är förenlig med underliggande affärsrisker och finan-
siella riktlinjer. Kundfinansieringsfunktionen kan stödja med lämpliga lös-
ningar för tredjepartsfinansiering åt kunder för att underlätta deras köp från
Ericsson. I vissa fall och i den utsträckning som kundlånen inte tillhandahålls
direkt genom banker kan Moderbolaget erbjuda kredit direkt till kunderna.
Funktionen för kundfinansiering övervakar exponeringen av utestående
kundfinansiering och kreditlöften.
Koncernens finansiella instrument värderade till verkligt värde
För en detaljerad beskrivning av koncernens värderingsteknik och värderings-
hierarkier, se noter till koncernens bokslut, not F1 “Finansiell riskhantering”.
Avstämning av övriga finansiella tillgångar värderade till verkligt värde nivå 3
Aktier och andelar
Ingående balans
1 970
Inköp/ökning
146
Försäljning/minskning
–6
Vinst/förlust
1)
–274
Utgående balans
1 836
1)
Tabellen visar nettoresultat rapporterat som Finansiella intäkter, varav SEK 245 miljoner avser
orealiserade förluster avseende nivå 3 tillgångar som hölls vid årets slut.
Finansiella instrument, redovisat värde
2024
2023
SEK miljarder
Upplupet
anskaffnings-
värde
Verkligt
värde
Hierarkinivå för verkligt värde
Upplupet
anskaffnings-
värde
Verkligt
värde
Hierarkinivå för verkligt värde
Nivå 1
Nivå 2
Nivå 3
Nivå 1
Nivå 2
Nivå 3
Tillgångar värderade till verkligt
värde via resultaträkningen
Kundfinansiering
–
0,3
–
–
0,3
–
0,2
–
–
0,2
Räntebärande placeringar
–
31,7
30,4
1,3
–
–
19,1
18,6
0,5
–
Likvida medel
1)
–
20,6
–
20,6
–
–
10,1
–
10,1
–
Övriga finansiella tillgångar
2)
–
2,0
0,2
–
1,8
–
2,1
0,1
–
2,0
Övriga kortfristiga fordringar
–
3,2
–
3,2
–
–
3,3
–
3,3
–
Tillgångar värderade till verkligt
värde via övrigt total resultat (OCI)
Kundfordringar
–
0,0
–
–
0,0
–
0,0
–
–
0,0
Tillgångar värderade till upplupet
anskaffningsvärde
Räntebärande placeringar
0,0
–
–
–
–
0,2
–
–
–
–
Övriga finansiella tillgångar
0,7
–
–
–
–
0,6
–
–
–
–
Fordringar koncernföretag
19,3
–
–
–
–
22,1
–
–
–
–
Finansiella tillgångar
20,0
57,8
–
–
–
22,9
34,8
–
–
–
Finansiella skulder värderade
till verkligt värde
Räntebärande skulder
–
–35,7
–19,7
–16,0
–
–
–38,0
–23,7
–14,3
–
Finansiella skulder värderade till
verkligt värde - innehas för handel
Övriga kortfristiga skulder
–
–4,1
–
–4,1
–
–
–4,2
–
–4,2
–
Skulder värderade till upplupet
anskaffningsvärde
Leverantörsskulder
–0,4
–
–
–
–
–0,4
–
–
–
–
Upplåning
–1,6
–
–
–
–
–6,6
–
–
–
–
Skulder koncernföretag
–67,4
–
–
–
–
–47,3
–
–
–
–
Finansiella skulder
–69,4
–39,8
–
–
–
–54,3
–42,2
–
–
–
1)
Kassa och likvida medel uppgår till SEK 27,1 (15,6) miljarder varav SEK 20,6 (10,1) miljarder avser likvida medel som presenteras i ovanstående tabell.
2 )
Övriga finansiella tillgångar avser investeringar i aktier och andelar som är inkluderade i ”Aktier och andelar” i not M7.
Not M17, forts.
94
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
M19
Leverantörsskulder
2024
2023
Leverantörsskulder, exklusive intresseföretag
412
432
Intresseföretag
–
3
Totalt
412
435
Av beloppet för leverantörsskulder, utgörs leverantörsfakturor under
Ericssons program för betalning av leverantörer (SPP), enligt följande:
2024
Ingående balans
99
Nya fakturor
12
Betalningar till bank
–111
Omräkningsdifferens
–
Utgående balans
1)
–
1)
Varav leverantörer som redan erhållit betalningar från
bank vid årets slut.
–
Omfång för betalningsförfallodagar för fakturor vid årets slut
2024
Leverantörsfakturor under Ericssons program för betalning
av leverantörer (SPP)
–
Leverantörsfakturor som inte ingår i Ericssons program
för betalning av leverantörer (SPP)
0–154 dagar
M20
Ställda säkerheter
2024
2023
Banktillgodohavanden
1 734
823
Övrigt
248
229
Totalt
1 982
1 052
Övrigt inkluderar pantförskrivna kapitalförsäkringar för pensionsåtagande
till anställda.
M21
Eventualförpliktelser
2024
2023
Eventualförpliktelser
30 794
28 417
Totalt
30 794
28 417
Av eventualförpliktelserna är garantier för pensionsåtaganden SEK 30 657
(28 272) miljoner.
M22
Kassaflödesanalys
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet
2024
2023
2022
Materiella anläggningstillgångar
Avskrivningar
119
117
115
Totalt
119
117
115
Immateriella anläggningstillgångar
Avskrivningar
4
4
4
Totalt
4
4
4
Totala avskrivningar på materiella och
immateriella anläggningstillgångar
123
121
119
Skatter
488
382
–631
Nedskrivningar och realisationsvinster
(–)/förluster på sålda anläggningstill-
gångar, exklusive kundfinansiering, netto
13 705
32 888
2 097
Oreglerade koncernbidrag
2 415
81
7 272
Övriga icke kassapåverkande poster
1 527
897
–475
Totala icke likviditetspåverkande poster
18 258
34 369
8 382
M23
Leasing
Leasingåtaganden
Moderbolaget har följande leasingavtal: fastighetsleasing och billeasing.
Kostnaden för fastigheter uppgick till SEK 654,9 (675,8) miljoner och för
bilar till SEK 5,9 (4,2) miljoner. Moderbolaget hade rörliga hyreskostnader
relaterade till fastighetsskatt till ett värde av SEK 43,7 (49,9) miljoner.
Framtida minimileasingavgifter i Moderbolaget per 31 december 2024
fördelar sig enligt följande:
Framtida minimileasingavgifter
Operationell leasing
2025
626
2026
526
2027
211
2028
100
2029
34
2030 och senare
59
Totalt
1 556
Leasingintäkter
Moderbolagets operationella leasingintäkter avser främst andrahandsut-
hyrning av lokaler.
Framtida minimileasingersättningar per den 31 december 2024 fördelar
sig enligt följande:
Minimileasingersättningar
Operationell leasing
2025
6
2026
–
2027
–
2028
–
2029
–
2030 och senare
–
Totalt
6
M24
Information angående anställda
Medelantal anställda
2024
2023
Män
Kvinnor
Totalt
Män
Kvinnor
Totalt
Europa och
Latinamerika
1)
149
145
294
170
165
335
Totalt
149
145
294
170
165
335
1)
varav EU
149
145
294
170
165
335
varav Sverige
149
145
294
170
165
335
Löner och andra ersättningar och sociala kostnader
2024
2023
Löner och andra ersättningar
537
597
Sociala kostnader
358
311
varav pensionskostnader
207
184
Ersättningar till styrelseledamöter och VD
Se noter till koncernens bokslut, not G2, ”Information angående styrelse-
medlemmar och ledande befattningshavare.”
Långsiktig rörlig ersättning
Redovisad kompensationskostnad för Moderbolagets anställda uppgår till
SEK 8,1 (7,3) miljoner för den kontantbaserade planen och SEK 28,7 (44,4)
miljoner för den aktiebaserade planen. Se noter till koncernens bokslut, not
G3 ”Aktierelaterade ersättningar”.
95
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
M25
Transaktioner med närstående
IAS 24, ”Upplysningar om närstående” kräver upplysning om närstående-
relationer, transaktioner och utestående mellanhavanden.
Under 2024 genomfördes olika transaktioner enligt kontrakt baserade
på villkor vedertagna i branschen och förhandlade på armlängds avstånd.
Ericsson Nikola Tesla d.d.
Ericsson Nikola Tesla d.d. är ett aktiebolag som utvecklar, säljer och utför
service på system och utrustning för telekommunikation och som är ett
intresseföretag inom Ericssonkoncernen. Moderbolaget äger 49,07 %
av aktierna.
För Moderbolaget utgörs transaktionerna av licensintäkter från Ericsson
Nikola Tesla d.d. för användning av varumärken samt mottagen utdelning.
2024
2023
Transaktioner med närstående
Licensintäkter
17
5
Utdelning
111
45
Moderbolaget har inga ansvarsförbindelser, panter eller garantier gentemot
Ericsson Nikola Tesla d.d.
Leone Media Inc.
Leone Media Inc., som verkar under varumärket MediaKind, har plattformar
för kompression, videobearbetning och -lagring, innehållspublicering och
innehållsleverans. Moderbolaget äger 45,5 % av aktierna. Moderbolaget har
tillhandahållit ett lån till Leone Media Inc. om SEK 0,7 (0,6) miljarder.
2024
2023
Balanser avseende närstående
Fordringar
699
594
Moderbolaget har inga ansvarsförbindelser, panter eller garantier gentemot
Leone Media Inc.
Övriga transaktioner med närstående
Totala fordringar på övriga närstående uppgick till SEK 4,0 (3,9) miljoner.
För information om ersättning till ledande befattningshavare, se noter till
koncernens bokslut, not G2 ”Information angående styrelsemedlemmar och
ledande befattningshavare”.
M26
Ersättning till revisorer
Deloitte
Övriga
Totalt
2024
Arvoden för revision
110
–
110
Arvoden, revisionsrelaterade
1
–
1
Arvoden för skattefrågor
–
2
2
Övriga arvoden
–
5
5
Totalt
111
7
118
2023
Arvoden för revision
90
1
91
Arvoden, revisionsrelaterade
3
–
3
Arvoden för skattefrågor
–
–
–
Övriga arvoden
–
9
9
Totalt
93
10
103
2022
Arvoden för revision
94
–
94
Arvoden, revisionsrelaterade
2
–
2
Arvoden för skattefrågor
–
–
–
Övriga arvoden
–
7
7
Totalt
96
7
103
Klassificering av arvoden är baserat på kraven i ÅRL.
Vid årsstämman 2024 utsågs Deloitte till revisor för perioden fram till
årsstämman 2025.
De revisionsrelaterade uppdragen avser bland annat granskning av kvar-
talsrapporter, SSAE 16-granskningar och tjänster i samband med utfärdande
av certifikat och revisionsintyg samt rådgivning angående finansiell redovis-
ning. Skattekonsulttjänsterna inkluderar bolagsskattekonsultationer. Övriga
konsulttjänster avser bland annat tjänster i samband med förvärv.
M27
Händelser efter räkenskapsårets utgång
Inga väsentliga händelser har inträffat efter räkenskapsårets utgång som
bedöms få en väsentlig påverkan på Moderbolagets finansiella rapporter.
För övriga händelser efter räkenskapsårets utgång, se noter till koncernens
bokslut, not H6 ”Händelser efter räkenskapsårets utgång”.
96
Ericsson 2024
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Riskfaktorer
Detta avsnitt om riskfaktorer ska läsas tillsammans med all
information som presenteras i denna årsredovisning, inklusive
denna finansiella rapport samt koncernens finansiella rapporter
med tillhörande noter.
Ericssons verksamhet är föremål för ett antal risker och
osäkerheter som kan ha negativ inverkan på vår verksamhet,
resultat, finansiella ställning eller kursen för våra aktier eller andra
värdepapper. Ericsson varnar läsaren för att dessa riskfaktorer
inte nödvändigtvis är uttömmande. Ericsson verkar i en ständigt
föränderlig affärs- och regelverksmiljö och nya risker och osäker-
heter kan uppstå över tid. Ledningen kan inte förutse sådana
nya risker och osäkerheter, och kan inte heller bedöma i vilken
utsträckning någon av riskfaktorerna nedan, eller någon sådan ny
risk eller osäkerhet, eller någon kombination av dessa, kan påverka
Ericssons verksamhet. Se även ”Framtidsriktad information”.
Risker relaterade till affärsaktiviteter och branschen
1.1
Den pågående geopolitiska och handelsmässiga osäkerheten
till följd av flera faktorer kan ha en väsentlig negativ inverkan på
Ericssons affärer, verksamhet och möjlighet att nå uppsatta mål
liksom på informations- och telekommunikationsbranschen i stort.
Geopolitiska allianser förändras när globala spänningar gällande
handel och inflytande bidrar till en ökad ekonomisk, teknisk, militär
och politisk konkurrens i hela världen, i synnerhet mellan USA och
Kina. Geopolitiska spänningar och pågående konflikter, som de på
flera platser i Mellanöstern samt Ryssland och Ukraina, ökar risken för
statlig inblandning, inklusive protektionistiska åtgärder såsom tullar,
säkerhetsrelaterade krav såsom ökade regleringshinder, restriktioner
för tekniköverföring, telekommunikation och digital infrastruktur för att
främja nationell säkerhet, liksom handelsrestriktioner, exportkontroll
och förstärkta sanktionsåtgärder. Geopolitisk instabilitet leder dess-
utom i allt högre grad till att myndigheterna i vissa länder använder den
privata sektorn för politiska syften, bland annat genom att begränsa
eller möjliggöra marknadstillträde baserat på nationella säkerhetsin-
tressen, utöva inflytande över branschstandarder, ge finansiellt stöd
till inhemska företag eller införa restriktioner mot användning av
utländsk teknik och/eller utrustning inom kritisk infrastruktur.
Det föreligger också särskilda osäkerhetsfaktorer gällande fram-
tida relationer mellan Kina och ett antal länder(såsom USA, Indien
och Sverige), som ett resultat av bland annat restriktionerna riktade
mot kinesiska leverantörer eller komponenter i 5G-nät. Dessa restrik-
tioner har införts i många länder och har resulterat i, och kan även
fortsättningsvis resultera i, begränsningar av tillgången till hård- och
mjukvaruprodukter och komponenter. Ericsson kan komma att påver-
kas negativt av en ytterligare försämrad relation mellan dessa länder.
Dessutom har Bolaget affärsverksamhet i Kina, och framtida föränd-
ringar i ekonomisk och politisk policy eller i relation till Kina kan ha en
väsentlig negativ inverkan på Bolagets verksamhet.
Vidare har den nya administrationen i USA meddelat att det finns
planer på att införa en lång rad olika tullar på importvaror till USA.
Vissa av dessa åtgärder har redan trätt i kraft och har, och kan fortsätta
att, resultera i vedergällningstullar eller andra handelshinder från andra
länder. Denna utveckling skulle kunna få betydande negativa konse-
kvenser för hela informations- och telekommunikationsbranschen,
inklusive Bolagets internationella produktutveckling samt globala
värde- och leverantörskedjor. Begränsningar av internationell handel,
såsom tullar och andra restriktioner på import eller export av varor,
teknik eller data, kan öka kostnaderna för regelefterlevnad, negativt
påverka försäljningspriser och marginaler, minska efterfrågan och på
annat sätt ha en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet.
Ericsson är, med tanke på den strategiska betydelsen av informa-
tions- och telekommunikationsbranschen, utsatt för konkurrensrisker
från statligt finansierade företag, särskilt från länder med betydande
statligt finansierade industrier. Företag inom statligt finansierade
branscher kan erhålla ekonomiskt stöd, gynnsamma regulatoriska
förutsättningar, och selektiv tillämpning av regler som gör det möjligt
för dessa företag att bedriva verksamhet i en omfattning och med
en kostnadsstruktur som företag inom den privata sektorn inte kan
matcha. De kan dessutom få tillgång till marknader och teknik som ger
dem betydande konkurrensfördelar. Detta kan skapa konkurrensmäs-
siga utmaningar, särskilt på internationella marknader där dessa stat-
ligt stödda företag kan verka med betydligt lägre marginaler jämfört
med företag inom den privata sektorn. Dessutom kan sådana statligt
stödda företag ta tillvara möjligheter i sitt fokus på de strategiska prio-
riteringar som deras statliga ägare och andra understödjande aktörer
har, snarare än på finansiella resultat, vilket gör det lättare för dessa
företag att på ett oproportionerligt sätt expandera sin marknadsandel.
Under de senaste åren har det funnits fortsatta utmaningar för det
globala frihandelssystemet, bland annat mot tvistlösningsforumet
inom Världshandelsorganisationen, WTO. Vissa länder har rört sig bort
från multilaterala systemet och i stället infört tullar och andra han-
delshinder, pris- eller valutakontroller, importrestriktioner och andra
statliga åtgärder. Ökade utsikter för statliga restriktioner på interna-
tionell handel kan ha en negativ inverkan på Ericssons förmåga att
utnyttja öppna marknader och frihandel, vilket i sin tur kan begränsa
Bolagets verksamhet, öka kostnaderna och minska lönsamheten.
Vidare har den lagstadgade eller på annat sätt obligatoriska lokalise-
ringen av tillverkning och FoU eller användning av lokala leverantörer
eller produktion – samt digitala motsvarigheter som datalokalisering
av IT-infrastruktur och begränsningar av dataflöden – kontinuerligt
ökat, och har motiverats av protektionism, inhemsk industripolitik och
hot mot nationell säkerhet. Geopolitisk osäkerhet har lett till mins-
kad effektivitet inom FoU inklusive begränsningar i användningen av
FoU-resurser, och möjligheter att skala upp eller växa med ökande
logistiska och administrativa bördor, samtidigt som polariseringen av
industrin och fragmenteringen av globala standarder fortsätter att
utvecklas. Det föreligger risk för rörelser bort från globala värdekedjor
och leverantörskedjor och mot mer regionala eller lokala alternativ.
Myndigheterna i olika länder kan fortsätta att införa villkor som kräver
användning av lokala leverantörer, lokal produktion eller partnerskap
med lokala företag för FoU och IT-infrastruktur, kräva licensiering eller
annan överföring av immateriella rättigheter eller vidta andra åtgärder
för att främja lokala företag och lokala konkurrenter, vilket kan ha en
betydande negativ inverkan på Ericssons möjligheter att på ett effek-
tivt sätt bedriva sin globala verksamhet.
Många länder, däribland USA och Kina, betraktar teknik, däribland
infrastruktur för telekommunikation och teknik för trådlös mobil kom-
munikation, som kritisk infrastruktur och strävar efter att dominera och
påverka globala policyer och regelverk kring sådan teknik. Ericsson
är ett globalt bolag med global närvaro, men som svenskt bolag kan
Risker relaterade till affärsaktiviteter och branschen
97
Risker relaterade till Ericssons finansiella ställning
105
Juridiska och regulatoriska risker
106
Risker relaterade till cybersäkerhet
109
Risker relaterade till miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt företagande
111
97
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ericsson ställas inför unika utmaningar eftersom Sverige och Europa
historiskt sett har haft begränsat inflytande över utformningen av
globala teknikpolicyer jämfört med mer framträdande teknikregle-
rande länder, och vi har inte investerat i teknisk infrastruktur i samma
utsträckning. Varken Sverige eller EU har utvecklat en gemensam
och enhetlig teknikagenda eller geopolitisk strategi för teknik, och de
regelverk som har införts inom EU har i huvudsak inriktats på konsu-
mentprissättning, snarare än på att främja eller skydda teknik- eller
telekommunikationsföretag med bas i Europa. Ericsson är följaktligen
fortsatt exponerat för förändringar av den globala politiken som Bola-
get inte har möjlighet att påverka, vare sig direkt eller indirekt, och som
kan utformas på ett sätt som gynnar konkurrenterna. Med hänsyn till
den strategiska betydelsen av den bransch där Ericsson är verksamt
kan andra länder välja att stödja eller skapa en nationell aktör som
ett alternativ till etablerade globala leverantörer som Ericsson, för att
öka sin kontroll över lokala kommunikationsnätverk och infrastruktur.
Det finns ett flertal pågående lokala och regionala konflikter, till
exempel de pågående militära konflikterna mellan Ukraina och
Ryssland (en marknad Ericsson har lämnat) och på flera platser i
Mellanöstern. Även om den slutgiltiga påverkan från dessa händelser
är oklar förväntas den osäkerhet de resulterar i att fortsätta. Denna
geopolitiska utveckling, exempelvis i form av handels- och säkerhets-
begränsningar och exportkontroller, förstärkta sanktionsåtgärder
och leverantörskonsolidering, kan få en negativ påverkan på globala
marknadsvillkor, inklusive marknadsandel, tillgång och position.
Informations- och telekommunikationsbranschens strategiska och
känsliga karaktär innebär också en förhöjd risk för cyberattacker och
företagsspionage både i fråga om tekniska och kommersiella aspek-
ter, som resulterar i en förhöjd risk från statligt stödda och kriminella
hotaktörer, inklusive digitala attacker som syftar till att störa, skada
eller infiltrera en annan parts kritiska infrastruktur, nätverk och system.
Många länder och den politik de för har i allt högre grad inriktats på
att minska risken för cyberspionage, geolokalisering och datakontroll
samt skydd av kritisk nationell infrastruktur och information.
Dessutom kan politisk instabilitet, strikta krav på lokalisering av
data, tillverkning och FoU eller användning av lokala leverantörer eller
produktion i de områden där Bolaget är verksamt ytterligare öka risken
för eventuella överträdelser av lagar och regelverk av Ericsson eller
dess anställda. Överträdelser som begås av Ericsson eller Bolagets
anställda kan medföra allvarliga konsekvenser för Bolagets anseende
och kan få en väsentlig negativ inverkan på Ericssons affärsverksam-
het och resultera i myndighetsåtgärder och betydande ekonomiska
påföljder och restriktioner som begränsar Bolagets möjligheter att
göra affärer, inklusive med vissa kunder, såsom statliga organ eller
kunder i vissa reglerade sektorer (till exempel telekommunikation).
Den geopolitiska situationen utvecklas ständigt, och har haft och
kommer fortsätta att ha konsekvenser för hela informations- och
telekommunikationsbranschen, med risk för ytterligare uppdelning
av branschen, separation av globala värde- och leverantörskedjor
och uppdelning av globala standarder för mobil telekommunikation.
Denna utveckling har också lett till att flera länder har utvärderat hur
de ska säkerställa fortsatt tillgång till infrastruktur för telekommunika-
tionsnät, till exempel genom att främja uppdelning av radioaccessnät,
även om tidpunkten för och omfattningen av detta förblir oklar.
Allt det ovanstående kan ha betydande och potentiellt kvarstå-
ende negativ inverkan på Ericssons internationella produktutveckling
och globala värde- och leverantörskedjor, detta gör det nödvändigt
med en flexibel och anpassningsbar organisation, vilket kan negativt
påverka Bolagets lönsamhet och verksamhet som helhet.
1.2
Utmanande globala ekonomiska förhållanden kan inverka
negativt på efterfrågan, kostnader och priser för Ericssons
produkter och tjänster, och begränsa Bolagets förmåga till tillväxt.
Utmanande globala ekonomiska förhållanden, exempelvis bero-
ende på nedgångar i den globala ekonomin, politisk oro och osäker-
het, förändrade regelverk, bristande tillgång på arbetskraft eller
råvaror, perioder av förhöjda räntenivåer eller inflation, förändrat
konsumentförtroende eller geopolitiska risker och handelskonflikter,
kan ha omfattande negativa effekter på efterfrågan på Ericssons
produkter samt på produkterna och tjänsterna som Ericssons kunder
tillhandahåller. Ericsson verkar inom en cyklisk bransch där kunder-
nas efterfrågan, vilja och förmåga att investera i hög grad påverkas
av makroekonomiska förhållanden, växlande marknadsdynamik och
bredare investeringscykler. Om Ericssons kunder förväntar sig eller
upplever en nedgång i konsumtionen kan detta leda till att leverantö-
rer av kommunikationstjänster och andra kunder skjuter upp, minskar
eller helt avbryter sina investeringar, inklusive drastiska nedskärningar
av utgifterna för Ericssons produkter, eller inleder andra kostnadsbe-
sparande åtgärder för att upprätthålla eller förbättra sin finansiella
ställning. En sådan minskad efterfrågan på produkter och tjänster,
vilket kan leda till hårdare priskonkurrens eller uppskjutna köp, kan
innebära lägre intäkter som inte helt kan kompenseras med sänkta
kostnader. Om Ericssons finansiella resultat begränsas på grund av
en ekonomisk nedgång kan Bolagets förmåga att återinvestera i pro-
duktinnovation, marknadsexpansion eller andra strategiska initiativ
som är viktiga för Ericssons långsiktiga tillväxt begränsas. Dessutom
kan minskade investeringar i tekniksektorn generellt, som en följd
av ekonomiska förhållanden, påverka Ericssons tillväxtmöjligheter
negativt.
Utmanande globala ekonomiska förhållanden i kombination
med regelverk som är under utveckling har lett till ett tekniklandskap
i Europa med omfattande regulatoriska krav och relativt låga inves-
teringsnivåer i teknisk infrastruktur och utveckling. På grund av dessa
utmanande globala ekonomiska förhållanden har Europas regelverk i
hög grad inriktats på konsumentskydd, bland annat sänkta kostnader
för konsumenter samt rättigheter beträffande integritet och data-
skydd. Även om detta är avgörande för kundernas förtroende, har det
haft en negativ inverkan på efterfrågan, kostnader och prissättning
av produkter och tjänster inom de sektorer där Ericsson är verksamt.
Otillräckliga investeringar i teknisk infrastruktur på starkt reglerade
marknader kan minska efterfrågan på infrastrukturprodukter efter-
som företag och regeringar ställer sig avvaktande till att investera i
mer avancerade lösningar i tider av ekonomisk osäkerhet och stränga
krav beträffande regelefterlevnad. Kombinationen av dessa faktorer
kan begränsa Ericssons förmåga att justera prissättningen effektivt
mellan olika marknader, vilket kan leda till lägre marginaler och ett
lägre finansiellt resultat. Utmanande makroekonomiska omständig-
heter kan också leda till ekonomiska svårigheter eller konkurser hos
Ericssons kunder eller leverantörer, ökad efterfrågan på kundfinan-
siering, svårigheter att driva in kundfordringar samt ökade
kreditrisker bland Ericssons motparter.
Ericssons finansiella resultat har varierat, och kommer att fortsätta
variera, mellan delårsperioderna, och jämförelser av Ericssons resultat
mellan perioderna är därmed inte alltid meningsfulla. Ericssons netto-
omsättning, nettoresultat och kassaflöde från den löpande verksam-
heten är normalt lägst under första kvartalet och högst under fjärde
kvartalet. Vidare är nivån på efterfrågan från leverantörer av kom-
munikationstjänster och andra kunder som köper Ericssons produkter
och tjänster säsongsbetonad och kan variera över kortare tidsperioder,
även från en månad till en annan. Det kan få till följd att Ericssons
resultat under en period inte är direkt jämförbart med tidigare eller
framtida finansiella perioder och sådana jämförelser behöver inte
nödvändigtvis fullt ut avspegla Ericssons finansiella resultat, vilket
kan leda till oförutsägbara finansiella resultat eller trender i Ericssons
övergripande resultat.
Makroekonomisk osäkerhet kan också leda till ökade svårigheter
att prognostisera försäljning och ekonomiska resultat, samt ökad
volatilitet beträffande Ericssons redovisade resultat och potentiella
nedskrivningar av Ericssons immateriella tillgångar på grund av för-
sämrade försäljningsprognoser för vissa produkter. Om någon av
ovan nämnda faktorer skulle bestå eller förvärras, kan den negativa
påverkan på Ericssons verksamhet, resultat och finansiella ställning
bli mer uttalad.
98
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
1.3
Ericssons verksamhet är beroende av en fortsatt tillväxt
inom mobilkommunikation och av framgång för Ericssons
befintliga kundbas samt den kundbas som Bolaget inriktar sig
mot, vilket kan påverka efterfrågan från kunder samt Ericssons
produktmix och marginaler.
En stor del av Ericssons verksamhet är beroende av fortsatt tillväxt
inom mobilkommunikation både i fråga om antalet abonnemang
och en ökad användning per abonnent, vilket i sin tur driver Ericssons
kunder att fortsätta installera och bygga ut näten. Om leverantörer
av kommunikationstjänster inte lyckas öka antalet abonnenter och/
eller om användningen inte ökar, eller om de inte kan utnyttja möjlig-
heterna i den tekniska utvecklingen, kan detta få en väsentlig negativ
inverkan på Ericssons verksamhet och resultat. Om leverantörer av
kommunikationstjänster inte kan generera intäkter av tjänster, eller
inte kan anpassa sig till nya affärsmodeller eller får minskade intäkter
eller lönsamhet, kan deras vilja minska till vidare investeringar i deras
befintliga och nya nät, vilket i sin tur minskar efterfrågan på Ericssons
produkter och tjänster och därmed påverkar Bolagets verksamhet,
resultat och finansiella ställning negativt.
Under 2024 var den makroekonomiska situationen fortsatt
utmanande, vilket har lett till fortsatt minskade volymer och lägre
investeringstakt från många av Ericssons kunder. Tidpunkterna för
och omfattningen av marknadens återhämtning har varit långsam-
mare än väntat, och det går inte att veta säkert när marknadens inves-
teringsnivåer återhämtar sig helt. Den globala telekommunikations-
marknaden har blivit alltmer mättad, och i brist på tekniska innovatio-
ner för att skapa nya intäktsströmmar finns det en risk för en nedgång
i hela branschen.
Fasta nät och mobilnät konvergerar och ny teknik som IP och
bredband gör att leverantörer av kommunikationstjänster kan erbjuda
tjänster i både fasta nät och mobilnät. Ericsson är beroende av tillväxt
av sådana tjänster och av resultatet av regleringar och standardise-
ring, till exempel fördelning av spektrum. Om tillväxt, standardisering
eller regleringar dröjer kan det ha en negativ inverkan på Ericssons
verksamhet, resultat och finansiella ställning.
Ericssons försäljningsvolymer och bruttomarginaler kan också
påverkas negativt av en ofördelaktig produkt- och tjänstemix samt
ordertid för Ericssons produkter och tjänster. Ericssons försäljning till
leverantörer av kommunikationstjänster och andra kunder utgör en
blandning av utrustning, mjukvara och tjänster, som normalt genere-
rar olika bruttomarginaler. Leverantörer av kommunikationstjänster
utgör fortfarande huvuddelen av Ericssons verksamhet, och är även
fokus för försäljningen framöver. Ericsson tillhandahåller lösningar till
Bolagets kunder baserat på såväl Bolagets egna produkter som tred-
jepartsprodukter, där marginalerna vanligtvis är lägre än för egna pro-
dukter. Detta innebär att Ericssons redovisade bruttomarginal för en
viss period påverkas av den allmänna mixen av produkter och tjänster
samt andelen tredjepartsprodukter. Inom Bolagets segment Cloud
Software and Services och Övrigt utgörs verksamheten av en större
andel tredjepartsprodukter och tjänster än inom traditionell försälj-
ning, vilket påverkar Ericssons affärsmodeller. Dessutom är ledtiderna
betydligt kortare för utbyggnad och uppgradering av befintliga nät än
för utbyggnad av nya nät. Beställningar av utbyggnad och uppgra-
dering av befintliga nät görs oftast av kunderna med kort varsel, ofta
mindre än en månad i förväg, och det är därför svårt att förutse för-
ändringar i efterfrågan. Ändringar i Ericssons produkt- och tjänstemix
och den korta ordertiden för vissa av Ericssons produkter kan därför
påverka Ericssons förmåga att göra tillförlitliga prognoser över försälj-
ning och marginaler, och dessutom förmågan att i förväg bedöma om
faktiska resultat kommer att avvika från det marknaden förutsäger
och förväntar sig. Ledtider för produktion och leverans av vissa pro-
dukter kan bli längre på grund av att vissa komponenter potentiellt kan
få begränsad tillgänglighet på marknaden på grund av förseningar i
leverantörskedjan. Variationer på kort sikt kan ha en väsentlig negativ
inverkan på Ericssons verksamhet, resultat, finansiella ställning och
kassaflöde.
1.4
Det finns en risk att Ericsson inte kan genomföra sina
nyckelstrategier, däribland förbättringar av lönsamheten,
tillvarata 5G-marknadens möjligheter, utnyttja möjligheter för
nätverks-APIer och företagsmarknaden eller uppnå förväntade
fördelar från omstruktureringsaktiviteter.
Det finns ingen garanti för att Ericsson på ett framgångsrikt sätt
kommer att kunna implementera sin strategi för att uppnå framtida
lönsamhet, skapa tillväxt eller skapa värde för aktieägarna. Ett fram-
gångsrikt genomförande av Ericssons strategi för att bygga de bästa,
högpresterande och programmerbara nätverken samt att framgångs-
rikt expandera inom företagsmarknaden beror på flera faktorer, varav
många ligger utanför Bolagets kontroll. Det finns inga garantier för
att Ericssons specifika omstrukturerings- eller kostnadsbesparings-
initiativ kommer att vara tillräckliga eller genomföras i rätt tid för att
åstadkomma förbättringar av Ericssons resultat.
Ericssons möjligheter på 5G-marknaden kommer att vara bero-
ende av attraktiva spektrum för 5G, samt tidpunkterna för spektrum-
tilldelningar, spektrummängden, typen av frekvensband – låga band
(under 1 GHz), mellanband (3–6 GHz) eller höga band (över 24 GHz).
Dessutom finns en risk att villkoren för spektrumlicenser, såsom kost-
nad och licensens tidsperiod, inte överensstämmer med behov och
planer vilket skulle kunna försena eller minska 5G-marknaden, och
operatörernas användning av detta spektrum skulle kunna begränsas
av regulatoriska myndigheter under kortare eller längre tid och inom
olika geografiska områden, på grund av oförutsedda orsaker såsom
störningar med annan elektronisk utrustning på känsliga platser, till
exempel flygplatser. Bolaget kan inte garantera att det inte ställs
ansvarsanspråk på Bolaget (såsom produktansvarsanspråk eller
tvister beträffande konfiguration eller installation av utrustning),
vilket kan få en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet,
anseende, resultat, finansiella ställning och kassaflöde.
Takten och omfattningen av operatörernas 5G-utrullning kan
också förändras på grund av marknadsförhållandena, inklusive slut-
förandet av fusioner och förvärv samt olika myndighetsincitament
för 5G-installationer. Operatörernas planer för 5G-installationer kan
också fördröjas av olika operativa problem, till exempel tillgång till
platser för utrustning, tillståndsärenden och tillgången på installa-
tionspersonal. Tidsfaktorer, storleksfaktorer och val av teknik för olika
marknadsmöjligheter bortom förbättrat mobilt bredband, till exempel
fast bredband via mobilnätet, IoT inom industrin och privata nätverk,
kan förverkligas på ett annat sätt än vad som förväntats. Ericsson eller
dess leverantörer kan stöta på oförutsedda tekniska svårigheter som
kan påverka Ericssons förmåga att utveckla, leverera eller installera
5G-nät. Många av Ericssons kunder förblir försiktiga när det gäller
ytterligare kapitalallokering till nätverksinfrastruktur och kommer att
kräva nya genomförbara användningsområden som utnyttjar avance-
rade nätverksfunktioner för att rättfärdiga ytterligare investeringar.
Ericssons framtida tillväxt är delvis beroende av att företag i flera
branscher digitaliseras och ökar sin användning av trådlösa nätverks-
lösningar (inklusive privata mobilnät), och att de i ökande grad använ-
der och erbjuder automatiserade tjänster som är drivkrafter för tillväxt
för dessa nätverks-APIer. Ericsson kan inte lämna några garantier
rörande tidpunkt eller storlek för tillväxt inom dessa nätverks-APIer.
Konkurrerande teknik såsom wi-fi, makroekonomisk motvind samt
att kunderna inte är villiga att betala för tjänster kan göra att denna
utveckling går långsammare. Juridiska och regulatoriska begräns-
ningar som nätneutralitet kan också sakta ned eller begränsa global
utvidgning av denna verksamhet. Dessutom kan tillgång till enheter,
sensorer och spektrum också påverka takten och möjligheten för före-
tag att införa trådlös mobilteknik. Därutöver, som beskrivs i Riskfaktor
3.3 nedan, har Vonage och Ericsson varit involverade i en åtgärdspro-
cess avseende pågående efterlevnad av skyldigheter enligt det natio-
nella säkerhetsavtal, National Security Agreement (NSA), som ingicks
i samband med Ericssons förvärv av Vonage. Det pågående regel-
efterlevnadsarbetet och relaterade åtgärder har påverkat Vonage-
verksamheten negativt och kan även fortsättningsvis göra det, bland
99
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
annat på grund av ändringar som krävs i affärsstrukturen och ytterli-
gare regelefterlevnadskostnader. Strategin för företagsmarknaden är
föremål för ett antal osäkerheter, inklusive efterfrågan på nätverks-
API:er, framgången för joint ventures och andra affärspartnerskap
samt kundernas investeringar i Ericssons trådlösa nätverksutbud.
Vidare kanske Bolaget inte uppnår vissa eller någon av de förvän-
tade fördelarna med dess omstruktureringsaktiviteter, och omstruk-
tureringen kan ha negativ inverkan på verksamheten. Omstruktu-
reringsaktiviteter kan bli kostnadskrävande och orsaka störningar i
verksamheten, och Ericsson kanske inte kan uppnå och upprätthålla
de kostnadsbesparingar och fördelar som ursprungligen förväntades.
Dessutom kan omstruktureringar leda till brister i kontinuitet, förlust
av samlad kunskap och/eller ineffektivitet under övergångsperio-
der. Omorganisation och omstrukturering kan ta en betydande del
av ledningens och andra anställdas tid och fokus, vilket kan avleda
uppmärksamheten från drift och tillväxt av Ericssons verksamhet.
Omstruktureringsaktiviteter kan få oförutsedda konsekvenser och en
negativ inverkan på verksamheten, däribland på Ericssons förmåga
att utveckla, sälja och leverera produkter och tjänster, och det går inte
att garantera att pågående eller framtida omstruktureringsaktivite-
ter blir framgångsrika eller leder till förväntade kostnadsbesparingar.
Faktorer som kan hindra ett framgångsrikt genomförande innefattar
bibehållandet av nyckelpersonal, påverkan av regulatoriska frågor
samt ofördelaktiga omständigheter på marknaden eller ofördelaktiga
makroekonomiska omständigheter. Om Ericsson misslyckas med att
uppnå några eller samtliga av de förväntade fördelarna med omstruk-
tureringsåtgärderna kan det få en väsentlig negativ inverkan på
Bolagets konkurrenskraft, verksamhet, finansiella ställning,
rörelseresultat, kassaflöde, anseende och aktiekurs.
1.5
Ericsson genomför förvärv och avyttringar, vilket kan
orsaka störningar och tvinga Bolaget till betydande utgifter, och
det kan hända att Ericsson inte framgångsrikt kan slutföra sådana
transaktioner, skydda värdet av de förvärvade verksamheterna
under integrationsfasen eller skapa det värde som förvärvet
förväntades medföra.
Från tid till annan gör Ericsson förvärv för att uppnå olika fördelar,
till exempel att snabbare få ut produkter på marknaden, få tillgång
till teknik och kompetens, öka skalfördelar och bredda produktportfölj
eller kundbas. Förvärv kan leda till betydande ansvarsförbindelser och
ökade avskrivningskostnader för goodwill och andra immateriella till-
gångar eller nedskrivning av goodwill, vilket kan medföra en väsentlig
negativ inverkan på Ericssons verksamhet, resultat, finansiella ställ-
ning och likviditet. Ericsson har tidigare redovisat nedskrivningar rela-
terat till förvärv, inklusive icke-kassaflödespåverkande nedskrivningar
på SEK 31,9 miljarder under tredje kvartalet 2023 och SEK 11,4 mil-
jarder under andra kvartalet 2024, i huvudsak relaterat till goodwill
och andra immateriella tillgångar hänförliga till Vonage. Bolaget kan
komma att redovisa ytterligare nedskrivningar i framtiden.
Ericsson kan komma att förvärva ett bolag inom en sektor eller
geografisk region där Ericsson har begränsad eller ingen erfarenhet
och kan ställas inför ökade utmaningar när det gäller att förstå och
utnyttja den unika operativa, tekniska och marknadsmässiga dyna-
miken i en sådan verksamhet. Sådan begränsad erfarenhet kan öka
svårigheten att korrekt bedöma det förvärvade bolagets risker och
att på ett effektivt sätt integrera dess verksamhet, teknik, produkter
och personal. Vidare är integrationsarbete inom obekanta områden
komplext och resurskrävande, och risken för att stöta på oförutsedda
operativa utmaningar ökar om Ericsson missbedömer marknads- eller
kundbehov. Om det förvärvade bolaget dessutom måste verka själv-
ständigt på grund av regulatoriska, operativa eller marknadsmässiga
krav innebär detta ytterligare risker för Ericsson när det gäller att upp-
rätthålla adekvat tillsyn och efterlevnad. Eventuella brister i riskhan-
teringen eller ineffektivitet i verksamheten kan skada anseendet eller
få negativa ekonomiska konsekvenser om det förvärvade bolaget inte
överensstämmer med Ericssons standarder eller möter oförutsedda
utmaningar.
Förvärv kan bland annat medföra följande ytterligare risker
för Ericsson:
–
Oförmåga att genomföra förvärv som Bolaget anser vara viktiga
för verksamhetens framtid.
–
Sämre resultat än väntat från den förvärvade verksamheten,
oförmåga att förverkliga förväntade fördelar och synergieffekter
och/eller oförmåga att leverera enligt förväntade affärsplaner
i den omfattning eller i det tidsperspektiv som förväntades.
–
Brister i teknik och produkter som förvärvas, exempelvis oväntade
kvalitets-, säkerhets- och driftsproblem.
–
Svårigheter att, helt eller delvis, integrera verksamhet, teknik,
produkter och medarbetare från det förvärvade företaget, att
förverkliga förväntade synergieffekter eller att upprätthålla
oberoende verksamhet i dessa bolag på en lämplig risknivå.
–
Risker med att ta sig in på nya marknader där Bolaget har
begränsad eller ingen tidigare erfarenhet, eller att skapa en
marknad eller ett ekosystem enligt plan.
–
Risk för att nyckelmedarbetare slutar.
–
Störningar i den löpande verksamhet och avledning av ledningens
uppmärksamhet från andra affärsintressen.
–
Bristande förmåga att identifiera väsentliga problem, ansvar eller
andra utmaningar under granskningar av tillbörlig aktsamhet.
–
Risker och utgifter för eventuella meddelade, icke meddelade eller
potentiella juridiska skyldigheter eller andra negativa ekonomiska
följder för det förvärvade bolaget, inklusive underlåtenhet att följa
lagar eller förordningar eller andra krav eller villkor, till exempel från
granskningar av utländska direktinvesteringar och beslut som till
exempel Committee on Foreign Investment in the United States
(CFIUS) granskningsprocess. Se Riskfaktor 3.3 för mer information
avseende CFIUS granskningsprocess.
Ibland avyttrar Ericsson också delar av verksamheten för att optimera
Bolagets produktportfölj eller verksamhet och kan även komma att
avveckla vissa verksamheter inom områden som inte är centrala för
Bolagets kärnverksamhet. Alla beslut om att avyttra eller på annat
sätt avsluta ett verksamhetsområde kan medföra särskilda kostna-
der, till exempel kostnader för personalminskningar och bransch- och
teknikrelaterade nedskrivningar. Avyttringar kan bland annat medföra
följande risker för Ericsson:
–
Svårigheter att separera verksamhet, teknik, produkt och
medarbetare från den avyttrade verksamheten.
–
En stor del av ledningens och andra anställdas tid och fokus kan
tas i anspråk, vilket kan avleda uppmärksamheten från drift och
tillväxt av Ericssons verksamhet.
–
Risk för att nyckelmedarbetare slutar.
–
Potentiell förlust av samlad kunskap och/eller ineffektivitet under
övergångsperioder.
–
Nedskrivningar av det redovisade värdet på relevanta tillgångar.
–
Exponering mot stämningsansökningar, tvister eller andra krav i
samband med, eller som ett resultat av, en avyttring.
–
Svårigheter att slutföra avyttringar eller att med framgång
överlämna avyttrade verksamheter.
–
Utgifter för eventuella okända eller potentiella juridiska åtaganden
inom den avyttrade verksamheten.
–
Bristande förmåga att genomföra avyttringar som krävs av
juridiska skäl på kommersiella villkor eller alls.
De risker som är förknippade med förvärv och avyttringar kan ha
en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet, resultat,
finansiella ställning och likviditet.
1.6
Ericsson har ingått i, och kan i framtiden ingå i, joint ventures
och samarbeten, som eventuellt inte blir framgångsrika, och som
kan medföra framtida kostnader för Bolaget.
Det kan hända att Ericssons joint ventures och samarbeten med
partners av olika skäl inte leder till förväntade resultat, till exempel
på grund av att Ericsson har missbedömt Bolagets behov och syner-
gieffekter, på grund av Bolagets oförmåga att vidta åtgärder utan
godkännande från Ericssons partners, på grund av Bolagets svårig-
heter att implementera sina affärsplaner, på grund av att Bolagets
strategiska partners brister i fråga om förmågor eller finansiell stabili-
tet eller på grund av oförmåga att korrekt övervaka eller förvalta joint
100
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
venture-arrangemanget. Vidare kan vissa av Ericssons nuvarande
och framtida joint ventures innefatta flera partners, och dessa part-
ners intressen kanske inte helt överensstämmer med, eller kan stå i
konflikt med, Ericssons eller en annan partners intressen. Ericsson kan
ha begränsad möjlighet att kontrollera eller påverka joint venture-
partners, vilket i sin tur kan påverka Ericssons förmåga att realisera
de förväntade fördelarna. Om Ericsson eller någon annan part i joint
venture-samarbetet misslyckas med att på ett adekvat sätt för-
utse potentiella intressekonflikter eller förändrade omständigheter,
kan samarbetet misslyckas eller så kan en sådan partner välja att
avsluta samarbetet i förtid eller begära en omförhandling av villkoren.
Ericsson är part i särskilt komplexa joint venture-arrangemang med
ett flertal partners, vilket kan visa sig vara svårt att hantera effektivt
och äventyra Bolagets förmåga att framgångsrikt genomföra strate-
giska planer.
Ericssons förmåga att samarbeta med dessa partners eller
utveckla nya produkter och lösningar, till exempel som en del av
Ericssons 5G-portfölj, eller som en del av verksamheten för företags-
marknadens plattform för nätverks-APIer kan bli begränsad, vilket
i sin tur kan skada Bolagets konkurrensposition på marknaden och
påverka förmågan att leverera utifrån strategin. Vidare kan ogynn-
samma regulatoriska beslut, myndighetsbeslut eller andra regerings-
beslut mot en partner få negativa följder för Ericsson eller ett joint
venture, och Ericssons varumärke eller anseende skulle också kunna
skadas om en partner inte skulle följa Ericssons regelefterlevnads-
och andra uppförandestandarder. Ericssons andel av förluster och
åtaganden att tillskjuta kapital eller lån till joint ventures och andra
samarbeten kan dessutom ha en negativ inverkan på Bolagets
verksamhet, resultat, finansiella ställning och kassaflöde.
1.7
Ericsson kanske inte kan reagera på ett adekvat sätt
på marknadstrender inom de branscher där Bolaget bedriver
verksamhet, inklusive virtualisering av nätfunktioner och
varierande investeringsnivåer i telekommunikationsbranschen.
Ericsson påverkas av marknadsläge och trender inom de branscher
där Bolaget bedriver verksamhet, till exempel konvergensen mellan
IT- och telekombranscherna. Teknologisk utveckling driver konvergen-
ser som möjliggör digitalisering och en förflyttning från särskild hård-
vara till mjukvara och molnbaserade tjänster. Detta innefattar även
en uppdelning av radioaccessnät, även om tidpunkten för och omfatt-
ningen av detta fortfarande är oklart. Det förändrar konkurrensbilden
för såväl värdekedjorna som affärsmodellerna, och påverkar Ericssons
målformulering, riskbedömning och strategier. Den här förändringen
gör det enklare att ta sig in på marknaden för nya konkurrenter, inklu-
sive konkurrenter som är nya i Ericssons bransch och kan komma att
påverka Ericssons marknadsandel negativt inom vissa områden. Om
Ericsson inte framgångsrikt kan tolka eller prognostisera trender och
marknadsutveckling, eller inte kan skaffa nödvändig kompetens för
att kunna utveckla och sälja produkter, tjänster och lösningar som
är konkurrenskraftiga i detta föränderliga affärsklimat, kommer det
att ha en negativ inverkan på Bolagets verksamhet, resultat och
finansiella ställning.
Telekombranschen har historiskt genomgått nedgångar där
leverantörer av kommunikationstjänster väsentligt minskat sina
investeringar i ny utrustning. Osäkerhet kring den globala ekono-
miska tillväxten och geopolitisk påverkan kan ha en betydande
negativ effekt på de faktiska marknadsförhållandena, vilket kan ha
en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet. Dessutom
varierar marknadsförhållandena i hög grad och de kan också variera
inom olika geografiska områden och teknikområden. Osäkerheten
kan påverka både den marknad som drivs av kapitalutgifter och den
marknad som drivs av driftskostnader, till exempel Managed Services.
Ericssons strategi baseras på en expansion inom Enterprise-seg-
mentet, vilket är en marknad som i större utsträckning påverkas av de
övergripande ekonomiska villkoren än marknaderna för leverantörer
av kommunikationstjänster. Även om de globala förhållandena för-
bättras kan villkoren i de specifika branschsegment där Bolaget bedri-
ver verksamhet vara sämre än för andra segment. Detta kan medföra
negativa effekter på Bolagets intäkter och resultat. Om leverantörer
av kommunikationstjänster och andra kunders investeringar är lägre
än förväntat, kan detta påverka Bolagets intäkter, resultat och lön-
samhet negativt. Nivån på efterfrågan från leverantörer av kommuni-
kationstjänster och andra kunder som köper Ericssons produkter och
tjänster kan variera över kortare tidsperioder, även från en månad till
en annan. På grund av den höga osäkerheten och graden av variation
i informations- och telekommunikationsbranschen är det svårt att ta
fram tillförlitliga prognoser över intäkter, resultat och kassaflöde.
När 5G-volymer i stor skala skiftar från tidiga 5G-marknader till
marknader med högre volatilitet, och när Ericsson upprättar affärs-
relationer med nya kunder, kan osäkerhetsnivåer och fluktuationer
öka. Bland annat kan både försäljning och lönsamhet påverkas på
grund av betydande variationer i underliggande marknader och/eller
mix mellan produkter och tjänster. Dessutom kan Ericsson misslyckas
med att förutspå kundernas efterfrågan korrekt, och det kan då upp-
stå över- eller underskott av komponenter, produktionskapacitet och
utbyggnadsförmåga.
1.8
Ericsson är utsatta för hård konkurrens från befintliga
konkurrenter och nya aktörer, bland annat genom konsolidering
av leverantörer vilket resulterar i starkare konkurrenter.
De marknader där Ericsson har verksamhet präglas av hård konkur-
rens när det gäller pris, funktionalitet, servicekvalitet, kundanpassning,
utveckling i rätt tid samt introduktion av nya produkter och tjänster.
Bolaget möter intensiv konkurrens från väsentliga konkurrenter, varav
många är mycket stora bolag med omfattande tekniska och ekono-
miska resurser och väletablerade relationer med leverantörer av kom-
munikationstjänster. Ericsson är också utsatt för konkurrens från stat-
ligt ägda eller statligt stödda företag eller företag som får direkt eller
indirekt stöd från myndigheterna och som i allt större utsträckning
konkurrerar om möjligheterna på utländska marknader. I vissa fall kan
dessa statligt ägda eller statligt stödda företag prioritera möjligheter
som främjar de strategiska målen hos sina statliga ägare, eller andra
understödjande aktörer, och kan motiveras politiskt eller av andra fak-
torer i sina affärsbeslut där mindre fokus läggs på finansiell avkastning
jämfört med andra företag. Som ett oberoende börsnoterat företag är
Ericsson begränsat på sätt som vissa av Bolagets konkurrenter inte är.
När Ericsson konkurrerar om kunder eller lämnar anbud på projekt kan
Bolaget därför utsättas för konkurrensnackdelar eftersom dessa stat-
ligt ägda eller statligt stödda bolag eventuellt inte behöver uppnå en
konkurrenskraftig finansiell avkastning på samma sätt. Konkurrensbe-
gränsande prissättning och annan konkurrenshämmande verksamhet
kan leda till att Ericsson förlorar marknadsandelar i flera länder och
på flera marknader.
Ericssons nuvarande och framtida konkurrenter har genomfört och
kommer att fortsätta genomföra strategiska fusioner, förvärv eller ingå
joint ventures för att kombinera sina finansiella resurser och stärka
sina portföljer. Sammanslagningar kan leda till nya konkurrenter med
större kapacitet, bredare närvaro, starkare ekonomiska resurser eller
mer konkurrenskraftig prissättning. Dessa konkurrenter kan etableras
eller vara verksamma på strategiskt viktiga marknader för Ericsson,
däribland USA, vilket kan påverka Ericssons marknadsandel negativt.
Sammanslagningar bland leverantörerna kan också leda till att det
skapas starkare konkurrenter som kan dra nytta av sin integrerade
verksamhet, av skalfördelar och av sina större resurser, vilket kan öka
konkurrensen på Ericssons marknad. Branschkonvergens och sam-
manslagningar av leverantörer av utrustning och tjänster kan leda till
starkare konkurrenter som arbetar med helhetslösningar samt konkur-
renter som är mer specialiserade inom särskilda områden, vilket exem-
pelvis kan påverka vissa av Ericssons segment, som Cloud Software
and Services och Enterprise. Om etablerade aktörer på angränsande
marknader förvärvar verksamheter med ny teknik inom Ericssons
marknader kan nya starka konkurrenter uppstå. Dessa typer av
händelser kan ha väsentlig negativ inverkan på Ericssons verk-
samhet, resultat, finansiella ställning och marknadsandel.
Dessutom har Ericsson konkurrens från mer diversifierade leveran-
törer, varav många är bättre på att korssubventionera. Ericssons kun-
der som är leverantörer av kommunikationstjänster, som utgör största
delen av Ericssons affärer, är också stora och mycket sofistikerade,
och utövar en betydande inköpskraft bland annat genom den spridda
användningen av anbudsförfaranden. Ericsson möter också ökad
101
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
konkurrens från nya marknadsaktörer och alternativ teknik, såsom
satelliter, när industristandarderna utvecklas. Om Ericsson dessutom
väljer att ta sig in på nya marknadssegment kan Bolaget komma att
underskatta relevanta konkurrenters skicklighet och processer. Bola-
gets konkurrenter kan komma att införa ny teknik innan Ericsson gör
det eller erbjuda billigare eller bättre produkter, tjänster och lösningar
eller andra incitament än Ericsson erbjuder. Ökad konkurrens, samt om
någon av riskerna ovan skulle bli verklighet, kan leda till lägre vinst-
marginaler, förlorade marknadsandelar, ökade kostnader för forskning
och utveckling såväl som för försäljning och marknadsföring, vilket
kan ha väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet, resultat,
finansiella ställning och marknadsandel.
Ericsson bedriver verksamhet på marknader där teknik och mark-
nadslanseringen av den förändras snabbt. Detta har resulterat i, och
kan fortsätta resultera i, kontinuerlig prispress på Ericssons produkter
och tjänster, speciellt mot bakgrund av den makroekonomiska osä-
kerheten. Om Ericssons motåtgärder, däribland förbättrade produkter
och affärsmodeller eller kostnadsminskningar i hela värdekedjan,
inte kan genomföras i rätt tid eller genomföras överhuvudtaget,
kan Bolagets verksamhet, resultat, finansiella ställning och
marknadsandel påverkas negativt.
1.9
Ericsson förlitar sig på ett begränsat antal tredjeparts-
leverantörer, vilket utsätter Bolaget för risker i leverantörskedjan
och andra risker.
Ericssons förmåga att leverera sina produkter och tjänster i enlig-
het med marknadens efterfrågan och åtaganden i avtal är till stor del
beroende av att Bolaget har tillräcklig tillgång till material, komponen-
ter, produktionskapacitet, FoU-tjänster, IT-tjänster och andra viktiga
tjänster på konkurrenskraftiga villkor. Vissa av dessa kommer från en
enda leverantör, eller i fallet med utveckling och försörjning av nyckel-
komponenter inom ASIC och FPGA, standardelektronik och halvledare
(inklusive mikrochipsnoder), från ett mycket litet antal leverantörer
som Ericsson är beroende av. Vissa av dessa leverantörer har mycket
begränsad georedundans, vilket gör dem sårbara vid naturkatastrofer,
makroekonomisk påverkan, konflikter eller andra potentiellt störande
händelser. Beroendet av dessa leverantörer kan också göra Ericsson
sårbart för förändringar i prissättning och andra kommersiella villkor
där Bolaget har svårt att utöva något inflytande. På grund av den
aktuella volatila geopolitiska miljön har leverantörskedjerisken ökat,
exempelvis till följd av spänningar mellan USA och Kina och ett even-
tuellt införande av tullar, vilket skulle kunna få betydande negativa
konsekvenser för hela informations- och telekommunikationsbran-
schen, inklusive Bolagets internationella produktutveckling samt
globala värde- och leverantörskedjor.
Därmed föreligger det en risk för att Ericsson inte kan få tag på
de insatsvaror som behövs för att kunna tillverka Bolagets produk-
ter och erbjuda dess tjänster på kommersiellt rimliga villkor eller över
huvud taget. Detta är speciellt kritiskt i samband med stora, komplice-
rade projekt eller projekt som har deadlines och leveranser enligt ett
mycket strikt schema. Om någon av Bolagets leverantörer inte lyckas
eller vägrar att leverera kan det innebära avbrott eller förseningar i
Ericssons produkt- och tjänsteförsörjning eller verksamhet vilket kan
begränsa Ericssons försäljning eller öka kostnaderna avsevärt, till
exempel genom avtalsbrott eller viten. Vid en störning i leverantörs-
kedjan kan det ta avsevärd tid att hitta en alternativ leverantör eller
designa om produkter för att ersätta komponenter, vilket kan orsaka
betydande fördröjningar eller avbrott i leveransen av Ericssons pro-
dukter och tjänster. Ericsson har vid enskilda tillfällen drabbats av stör-
ningar i leveranskedjan, och det är inte uteslutet att Bolaget drabbas
av liknande störningar i framtiden, som kan hindra Ericsson att skaffa
lämpliga råvaror till kommersiellt gångbara priser eller över huvud
taget.
När Ericsson gör inköp måste Bolaget också förutsäga hur kunder-
nas efterfrågan kommer att utvecklas. Om Ericsson inte lyckas väl med
att förutspå kundernas efterfrågan kan det uppstå över- eller under-
skott av komponenter och produktionskapacitet. I många fall använ-
der Ericssons konkurrenter samma leverantörer, och om de har köpt
kapacitet före Ericsson kan detta medföra att Bolaget inte kan skaffa
nödvändiga produkter. Detta kan begränsa Ericssons möjligheter att
leverera till sina kunder och leda till ökade kostnader. Samtidigt
har Ericsson förbundit sig att köpa vissa kapacitetsnivåer och/eller
komponentkvantiteter som, om de inte utnyttjas, leder till avgifter
för outnyttjad kapacitet eller ej återvinningsbara kostnader. I de fall
Ericsson betalar sina leverantörer i förskott exponeras Bolaget också
för en finansiell risk. Denna typ av störningar i leverantörskedjan
och kostnadsökningar kan ha en negativ inverkan på Bolagets
verksamhet, resultat och finansiella ställning.
1.10 En stor del av Ericssons intäkter kommer för närvarande
från stora kontrakt som sträcker sig över flera år med ett begränsat
antal nyckelkunder, och operatörskonsolideringar kan öka
Ericssons beroende av nyckelkunder och nyckelmarknader.
Merparten av Ericssons verksamhet sker inom ramen för stora fler-
åriga avtal med ett begränsat antal viktiga kunder, där många är
koncentrerade efter bransch, produkt eller geografiskt område. Dessa
avtal kan ha en betydande påverkan på tidpunkterna i och resultaten
för Ericssons verksamhet. Många av dessa avtal innefattar inga åta-
ganden om inköpsvolymer eller priser men kan innehålla åtaganden
om framtida prissänkningar, vilket gör det nödvändigt för Bolaget att
löpande hantera och kontrollera sin kostnadsbas. Det finns emellertid
inga garantier för att Ericssons kostnadsbesparande åtgärder kom-
mer att vara tillräckliga eller att de kan genomföras i tid för att bibe-
hålla Bolagets bruttomarginal från denna typ av avtal, vilket kan ha
en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet, resultat och
finansiella ställning. Under 2024 stod Ericssons största kund för cirka
13 % av Bolagets nettoomsättning, och de tio största kunderna stod
för 44 % av nettoomsättningen. Förlust av eller en nedgång i inköpen
från en nyckelkund kan medföra en avsevärd negativ effekt på
Bolagets finansiella resultat och marknadsandel under lång tid.
Denna kundkoncentration minskar också Ericssons förhandlings-
styrka när det gäller att förhandla fram avtal med viktiga kunder.
Om Bolagets kunders finansiella ställning försämras utsätts
Ericsson för ökade kreditrisker och kommersiella risker. Utmanande
finansiella förhållanden har påverkat några av Ericssons kunders
förmåga att betala sina fakturor, och Bolaget kan få problem med att
driva in kundfordringar, helt eller delvis. Under vissa omständigheter
erbjuder Ericsson även kundfinansiering, och på ogynnsamma finans-
marknader eller på marknader med hård konkurrens för kunderna
kan efterfrågan på dessa arrangemang komma att öka. Om en kund
upplever finansiella svårigheter kan Bolaget redovisa förluster på
den beviljade krediten till denna kund, förlust som beror på Ericssons
kommersiella riskexponering samt förlust av återkommande inköp
från kunden. Om en kund inte kan leva upp till sitt åtagande gentemot
Ericsson kan Bolaget drabbas av minskat kassaflöde, vilket kan med-
föra en väsentlig negativ inverkan på resultat och finansiell ställning.
Under det senaste decenniet har också flera större sammanslag-
ningar genomförts, vilket har resulterat i ett lägre antal leverantörer
av kommunikationstjänster med verksamhet i flera länder. Denna
trend förväntas fortsätta, detta som ett resultat av konkurrenstryck
och marknadsdynamik. En marknad med färre och större leverantörer
av kommunikationstjänster kommer att göra Ericsson mer beroende
av nyckelkunder, och Ericssons förhandlingsposition och vinstmar-
ginaler kan komma att försämras. Om de sammanslagna företagen
är verksamma inom samma geografiska områden kan de dessutom
komma att dela nät, vilket innebär att behovet av nätutrustning och
tillhörande tjänster kan minska. Nätinvesteringar kan försenas av kon-
solideringsprocessen, vilket kan inkludera bland annat aktiviteter kring
avtal för samgående eller förvärv, säkerställande av att nödvändiga
tillstånd inhämtas eller att olika verksamheter integreras. Leverantörer
av nätverks- och kommunikationstjänster har till viss del börjat dela
nätinfrastruktur genom samarbetsavtal i stället för juridiska konso-
lideringar. Detta kan påverka efterfrågan på nätutrustning negativt.
Konsolidering av operatörerna kan således medföra en väsentlig
negativ inverkan på Ericssons verksamhet, resultat, marknadsandel
och finansiella ställning.
Dessutom kan vissa leverantörer av kommunikationstjänster bli
mer villiga att ingå partnerskap med hyperskalare för att bygga och
driva teleoperatörernas accessnät. Ericsson riskerar att ha mer kom-
plexa relationer där det kan uppstå nya roller gentemot kunder eller
102
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
konkurrenter. Ericssons kunder kan exempelvis även bli konkurrenter
genom att sälja molnlösningar inom telekommunikation till leverantö-
rer av kommunikationstjänster, och Ericssons konkurrenter kan även
bli partners eftersom Ericssons mjukvara potentiellt kan köras i deras
hårdvarumiljö. Leverantörer av kommunikationstjänster, inklusive
Ericssons nyckelkunder, kan även påverkas negativt av nya konkur-
renter, särskilt vad gäller tillväxt inom mobilt bredband i glesbygd
som påverkas av nytillkommen konkurrens från aktörer som levererar
bredband via satellit. På grund av öppna gränssnitt måste inte längre
Ericssons kunder köpa från en leverantör, utan kan köpa komponenter
från olika leverantörer som använder standardiserade gränssnitt, vil-
ket kan leda till minskade intäkter och bruttomarginaler och minskad
försäljning till befintliga och nya kunder. Detta kan också leda till ytter-
ligare integrations- och intrångsrisker genom kombinationsanspråk.
Kvalitetsproblem med produkter, lösningar eller tjänster eller för-
senade leveranser kan leda till minskade intäkter, försämrade brutto-
marginaler och minskad försäljning till befintliga och nya kunder, samt
viten, juridiska anspråk och skadestånd. Försäljningskontrakt innehål-
ler vanligtvis garantiåtaganden om produkten är felaktig. Dessutom
innehåller de ofta bestämmelser om viten och/eller rätt till uppsägning
vid leveransförsening av produkter eller tjänster, eller om produkten
eller tjänsten inte håller tillräckligt god kvalitet, och omfattar ibland
skador som åsamkats kundernas verksamheter. Det finns en risk att
Ericssons kvalitetssäkringsåtgärder inte kan förhindra vissa problem
relaterade till tillförlitlighet, produkt- och tjänstekvalitet, säkerhet,
integritet eller problem med tjänsters prestanda, vilket kan påverka
Ericssons anseende, verksamhet, resultat och finansiella ställning
negativt. Detta kan även innefatta bristande kvalitet i AI-baserade
lösningar, eller i tredjepartsprodukter som ingår i Ericssons lösningar.
Om omfattande garantiåtaganden uppstår på grund av tillförlitlig-
hets-, säkerhets-, integritets- eller kvalitetsproblem med Ericssons
produkter, lösningar eller tjänster kan det medföra negativa effekter
på Ericssons resultat, anseende och finansiella ställning, på grund av
kostnader för att korrigera problem med mjuk- eller hårdvara, inklusive
utbyte av dessa, höga service- och garantiutgifter, höga utgifter för
obsoleta produkter i lager, anpassning eller skapande av en ersätt-
ningstjänst, försenad indrivning av kundfordringar eller minskad
försäljning till befintliga och nya kunder.
1.11 Ericsson kanske inte lyckas bibehålla sitt teknikledarskap,
inklusive vad gäller utveckling av nya produkter och förbättringar
av befintliga produkter.
Ericsson är beroende av att utveckla nya produkter och förbättra
befintliga produkter, och resultatet av Ericssons omfattande inves-
teringar i forskning och utveckling går inte att förutsäga. De snabba
tekniska och marknadsmässiga förändringarna i branschen innebär
att Ericsson måste göra stora investeringar i FoU för att vara innova-
tivt. Ericsson gör betydande investeringar i ny teknik, nya produkter
och nya lösningar, till exempel för 5G, maskininlärning och AI. För
att investeringarna ska bli framgångsrika är det ofta nödvändigt att
den teknik, de produkter och de lösningar Bolaget tar fram godtas av
relevanta standardiseringsorgan och/eller av branscherna och mark-
naderna som helhet. Ericsson har hård konkurrens inom forskning och
utveckling, och konkurrenterna kan ha större budgetar eller mer resur-
ser för forskning och utveckling, bland annat på grund av regerings-
stöd. Om Ericssons insatser inom FoU inte blir tekniskt eller kommer-
siellt framgångsrika kan detta medföra negativa effekter på Ericssons
verksamhet, resultat och finansiella ställning. Om Ericsson investerar
i utveckling av teknik, produkter och lösningar som sedan inte visar
sig fungera som förväntat, som inte anammas inom branschen, inte
blir färdiga i tid eller inte är framgångsrika på marknaden, kan detta
innebära väsentliga negativa inverkningar på Bolagets försäljning
och resultat. Dessutom är det vanligt att forsknings- och utvecklings-
projekt drabbas av förseningar på grund av ändrade krav och oför-
utsedda problem. Förseningar i produktionen och i forsknings- och
utvecklingsarbetet kan öka kostnaderna för forskning och utveckling
samt medföra att Ericsson hamnar i ett ofördelaktigt läge i förhållande
till Bolagets konkurrenter. Vidare ingår Ericsson avtal med kunder om
framtida produktion under sin innovationsprocess, och förseningar i
produktion samt forskning och utveckling kan leda till avtalsbrott om
Ericsson inte kan leverera innovation i enlighet med villkoren i sina
åtaganden. Detta kan ha en väsentlig negativ inverkan på Bolagets
verksamhet, kundrelationer, resultat och finansiella ställning.
Ericsson kanske inte kan uppnå sina affärsmål för Cloud Software
and Services, och det finns flera marknads-, teknik- och verksamhets-
risker som kan påverka planen. Utvecklingen av 5G-marknaden och
ökningen av antalet abonnenter, införandet av molnbaserad teknik
och motsvarande användning av Ericssons nya produkter samt till-
växten inom automatiserad leverans och livscykelhantering för pro-
dukterna kan gå långsammare än förväntat. Ökad konkurrens från
både nya och etablerade konkurrenter kan påverka Ericssons mark-
nadsposition. Bolagets arbete med att anpassa och tillämpa ny teknik,
till exempel för AI och maskininlärning, kan gå för långsamt för att
kunna driva på ökad automation i produkter, lösningar och tjänster.
Omvandlingen till molnbaserade lösningar som 5G Core-standarder
bygger på kan också medföra större komplexitet och ta längre tid än
beräknat. Initiativ med öppen källkod får dessutom allt större bety-
delse. Det kan göra att Ericssons kunder i större utsträckning väljer att
”plocka russinen ur kakan” samtidigt som prispressen ökar, vilket kan
få negativa effekter för Ericssons helhetserbjudande. Inom Managed
Services löper de flesta kontrakt i mer än ett år, med en lång försälj-
ningscykel för nya kontrakt. Det finns en risk för att befintliga kontrakt
avslutas, får minskad omfattning eller omförhandlas, vilket kan ha en
negativ påverkan på försäljning och intäkter. I den operativa dimen-
sionen kan Ericsson misslyckas att genomföra fortsatta effektivise-
ringsåtgärder för att förenkla verksamhetsmodellen, samt misslyckas
med att hantera risker i kundprojekt, vilket kan ha en väsentlig negativ
inverkan på Ericssons verksamhet.
1.12 Ericssons möjligheter att dra fördel av immateriella rättig-
heter som är viktiga för Bolagets verksamhet kan begränsas av
förändringar i regelverk som rör patent, oförmåga att förhindra
intrång, förlust av licenser till eller från tredje part, eller av att
konkurrenter eller andra aktörer väcker talan mot Bolaget om
intrång i immateriella rättigheter eller om förutsättningarna för
öppna standarder förändras gällande licensiering av standard-
essentiella patent för öppna standarder.
Det finns alltid en risk att Bolagets patent kan komma att ifrågasättas,
ogiltigförklaras eller kringgås. Det är inte heller säkert att de rättig-
heter Ericsson får genom patenten verkligen kommer att ge Bolaget
konkurrensfördelar.
Utöver det skydd som patenträtt, upphovsrätt och varumärkesrätt
ger använder Ericsson en kombination av affärshemligheter, regler om
tystnadsplikt, sekretessavtal och andra avtal för att skydda Ericssons
immateriella rättigheter. Dessa kan vara otillräckliga för att förhindra
eller avvärja intrång eller annat missbruk. Utöver detta är Ericsson
beroende av många mjukvarupatent, och begränsningar av paten-
terbarheten för mjukvara kan ha en väsentlig inverkan på Ericssons
verksamhet.
Dessutom finns det en risk för att Bolaget inte upptäcker otillåten
användning eller kan vidta lämpliga och snabba åtgärder för att hävda
Ericssons rättigheter. I en del länder där Ericsson är verksamt ger lag-
stiftningen endast ett begränsat skydd för immateriella rättigheter, om
ens något. Bolagets lösningar kan också kräva att teknik licensieras
från tredje part. I framtiden kan det bli nödvändigt att ansöka om eller
förnya dessa licenser och det finns inga garantier för att de då kommer
att finnas tillgängliga på godtagbara villkor, eller över huvud taget.
Om Ericssons produkter inbegriper mjukvara eller annan immateriell
egendom som omfattas av icke-exklusiva licenser som har beviljats av
tredje part kan detta begränsa Bolagets möjligheter att skydda ägan-
derätten till Ericssons produkter.
Många viktiga tekniska aspekter av telekommunikations- och data-
nät styrs av branschomfattande standarder som kan användas av alla
på marknaden. När antalet aktörer på marknaden ökar och tekniken
blir alltmer komplicerad, ökar också risken för överlappande funktioner
och oavsiktliga intrång i immateriella rättigheter. Detta har varit fallet
med lanseringen av 5G-teknik. Utöver de branschomfattande stan-
darderna utvecklas för närvarande andra viktiga, branschomfattande
mjukvarulösningar som tillhandahålls kostnadsfritt och med öppen
103
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
källkod. Om Ericsson bidrar till utvecklingen och distributionen av
kostnadsfri mjukvara med öppen källkod kan det begränsa Ericssons
framtida möjligheter att hävda äganderätt till patent. Användning av
kostnadsfri mjukvara med öppen källkod innebär att tredje part kan få
mer detaljerade kunskaper om Bolagets mjukvara. Det kan öka risken
för att tredje part hävdar upphovsrätt till mjukvaran.
Tredje part har hävdat och kan även i framtiden komma att hävda,
direkt gentemot Ericsson eller gentemot Ericssons kunder, att det sker
intrång i deras immateriella rättigheter. Att försvara sig mot sådana
påståenden kan bli kostsamt, tidsödande och ta Ericssons lednings
och den tekniska personalens krafter i anspråk. Tvister rörande imma-
teriella rättigheter är ofta komplicerade och kan pågå under flera
år, med parter som söker rättslig prövning i flera olika instanser och
jurisdiktioner. Interimistiska beslut och domar är vanliga men behöver
inte nödvändigtvis återspegla det slutgiltiga utfallet. Rättstvister kan
leda till att Ericsson tvingas att betala skadestånd eller annan ersätt-
ning (antingen direkt till tredje part, eller för att hålla Ericssons kunder
skadelösa för sådana skadestånd eller andra ersättningar), utveckla
produkter/teknik som inte gör intrång eller ingå royalty- eller licensav-
tal. Bolaget kan emellertid inte med säkerhet veta om sådana licenser
kommer att vara tillgängliga på kommersiellt rimliga villkor eller över
huvud taget, och sådana bedömningar kan ha en väsentlig negativ
inverkan på Ericssons verksamhet, anseende, resultat och finansiella
ställning.
Undersökningar som genomförs av myndigheter med ansvar för
kartellbekämpning, utslag i domstolar och förändringar i regelverken
kan potentiellt påverka Ericssons möjlighet att utnyttja sin patentport-
följ vid licensiering av patent som är nödvändiga för öppna standarder
(till exempel 4G- och 5G-teknik), vilket kan ha en väsentlig negativ
inverkan på Ericssons verksamhet, anseende, resultat och finansiella
ställning. Som resultat av investeringar i forskning och utveckling har
Ericsson en ledande patentportfölj inom öppna standarder, och even-
tuella förändringar som rör denna portfölj kan få en väsentlig inverkan
på Ericssons anseende, verksamhet, resultat och finansiella ställning.
Ericssons möjligheter att dra nytta av immateriella rättigheter kan
begränsas av förlust av licenser till eller från tredje part. Patentlicens-
avtal gäller i allmänhet i flera år och är villkorsbaserade. Processen för
att förlänga licenser kräver normalt förhandlingar, speciellt i samband
med teknikskiften och lanseringen av nya standarder, till exempel 5G.
Sådana förlängningar och förhandlingar kan ta tid, ibland innefatta
stämningsansökningar och kan ha en väsentlig negativ inverkan på
Ericssons verksamhet och finansiella ställning, inklusive tidpunkten
för och nivån på intäkter från patent- och licensportföljen. Dessutom
kan Ericsson oavsiktligt komma att belasta patent i kommersiella
avtal och därför inte kunna licensiera sådana patent, vilket leder
till förlorade intäkter.
Utmanande globala ekonomiska förhållanden och politisk oro eller
osäkerhet, geopolitiska risker och handelskonflikter kan öka osäker-
heten för hur globala cellulära ekosystem och standarder utvecklas,
vilket kan ha omfattande negativa effekter på Ericssons intäkter från
patent- och licensportföljen samt möjlighet att förvärva licenser.
Dessutom kan Ericssons beslut om forsknings- och utvecklingsin-
vesteringar leda till en mindre relevant patentportfölj, vilket påverkar
Ericssons förmåga att generera intäkter.
1.13 Ericsson kanske inte lyckas fortsätta att attrahera och
behålla de högt kvalificerade medarbetare och en flexibel och
engagerad personalstyrka vilket är nödvändigt för att förbli
konkurrenskraftig.
Ericsson anser att Bolagets framtida framgång till stor del är beroende
av Ericssons fortsatta förmåga att anställa, utveckla, motivera och
behålla ingenjörer och andra kvalificerade medarbetare som tar fram
nya produkter/lösningar, underhåller Ericssons befintliga produktut-
bud, tillhandahåller tjänster till Bolagets kunder och skapar bra kund-
upplevelser. För att med framgång kunna implementera sin strategi
behöver Ericsson en flexibel och engagerad global personalstyrka.
Det råder fortfarande hård konkurrens om högt kvalificerade med-
arbetare i de branscher där Bolaget bedriver verksamhet. Konkurren-
sen ökar ytterligare på grund av att andra branscher letar efter medar-
betare med liknande meriter. Den ökade möjligheten till hybrid- eller
distansarbete inom Ericssons bransch har ytterligare utökat urvalet
av företag som kan konkurrera om Ericssons anställda och presumtiva
medarbetare. Bolagets möjligheter att lyckas beror bland annat på
om Ericsson kan upprätthålla ett gott anseende som företag. Detta
kan påverkas negativt av ett flertal faktorer, såsom pågående tvister,
utredningar och negativ rapportering i media. Bolaget måste också
hantera framväxten av nya ledare och successionsplanering i hela
verksamheten. Konkurrens om och förändring av seniora ledare kan
också orsaka störningar i det strategiska genomförandet, kontinuite-
ten i verksamheten samt i interna och externa relationer och få
en negativ påverkan på Ericssons resultat.
Ericsson har en global arbetsstyrka. Att hantera en global grupp av
anställda är en utmaning. Det kan vara svårt att hitta balansen mel-
lan att säkerställa lämplig kommunikation och dialog och på samma
gång upprätthålla Ericssons kultur, överföring av viktiga kunskaper och
utveckling i verksamheten. För att kunna genomföra Ericssons strategi
och förstärka Bolagets kultur av operationell excellens måste Ericsson
på ett effektivt sätt hantera påverkan från frekventa och komplexa
initiativ för att förändra organisationen. De senaste åren har Ericsson
minskat personalen i många länder som en del av kostnadsbesparingar
och andra strategiska åtgärder samt även infört andra strategiska
organisatoriska initiativ. Dessa processer är tidskrävande och resurs-
intensiva och kan ha en negativ påverkan på personalens arbetsmoral
och engagemang på grund av förändringarnas omfattning och takt.
Om Ericsson inte kan fatta beslut snabbt, bedöma Bolagets möjlig-
heter och risker och med framgång införa nya processer för styrning,
strategiskt arbete och annat som behövs för att genomföra dess stra-
tegi i den alltmer dynamiska och konkurrensutsatta affärsmiljön och
den regulatoriska miljön skulle det kunna få en negativ påverkan på
Bolagets finansiella ställning, resultat samt relationer med medarbe-
tare, kunder, partners och andra intressenter. Det finns inga garantier
för att Ericsson i framtiden kommer att kunna attrahera och behålla
medarbetare med rätt kompetens och en flexibel och engagerad
arbetsstyrka, och en sådan bristande förmåga kan medföra en
väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet och varumärke.
1.14 Oförutsedda risker och störningar, oavsett om de beror
på händelser som orsakas av naturkrafter eller människor, kan
medföra stora problem för Ericssons verksamhet.
Ericssons affärsverksamhet är komplex, och flera viktiga verksamheter
är samlade på samma plats. Bolagets och dess leverantörers och kun-
ders affärsverksamhet är sårbar för störningar på grund av bränder,
jordbävningar, orkaner, översvämningar och andra naturkatastrofer
samt svåra väderförhållanden (däribland händelser relaterade till
klimatförändringarna), strömavbrott, säkerhetsincidenter, systemfel,
avbrott i telekommunikationer, pandemier, karantäner, nationella
katastrofer, terrordåd, krig och andra omständigheter utanför Bolagets
kontroll. Om något av ovanstående skulle inträffa kan Bolagets eller
Bolagets leverantörers och kunders möjlighet att bedriva verksamhet
allvarligt inskränkas och det kan leda till betydande skada på Ericssons
verksamhet, resultat och finansiella ställning.
En stor del av Ericssons verksamhet är utlagd på entreprenad,
bland annat delar inom IT, ekonomi och HR, vilket medför att Ericsson
är beroende av andra företag och deras åtgärder för att upprätthålla
säkerhet och tillförlitlighet. Oavsett skyddsåtgärder riskerar alla sys-
tem och kommunikationsnät att utsättas för störningar till följd av
utrustningsfel, skadegörelse, säkerhetsincidenter, naturkatastrofer,
elavbrott och andra händelser. Ericsson har koncentrerat verksamhe-
ten till vissa platser vad gäller till exempel FoU, produktion, områden
med koncentrerad arbetskraft, center för nätdrift, informations- och
telekommunikationscenter, logistikcenter samt gemensamma servi-
cecenter. Avbrott i verksamheten på dessa platser skulle kunna orsaka
betydande skador och kostnader. Dessutom kan sådana katastrofer
leda till betydande störningar i Bolagets verksamhet genom att bland
annat minska efterfrågan på Bolagets produkter och tjänster, störa
kundernas möjligheter att köpa eller betala för Bolagets produkter och
tjänster, försena eller förhindra leverantörernas leveranser av kritiska
komponenter, skada eller förstöra produkter i lager, hindra leverantörer
av kommunikationstjänster från att uppgradera sina trådlösa nät för
att uppfylla nya tekniska standarder eller hindra ett betydande antal
104
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
av dess anställda, inklusive de som utför kritiska funktioner, från
att utföra sitt arbete. Eventuella störningar i Ericssons system och
kommunikationsnät kan medföra negativa effekter på Bolagets
verksamhet och finansiella ställning.
Ericssons åtagande att skapa kommunikation i världen innefattar
verksamhet i områden med hög risknivå relaterad till lokala konflikter,
krigföring, terrorism, civila oroligheter, politisk instabilitet, organiserad
brottslighet, kriminalitet, kidnappningar, auktoritära regimer, hälso-
kriser, olyckor orsakade av människor eller naturligt orsakade kriser
såsom översvämningar, jordbävningar, tsunamier eller andra natur-
katastrofer. Att bedriva verksamhet i högriskområden kan innebära
betydande utmaningar som kan påverka medarbetarnas och under-
leverantörernas säkerhet och hälsa, störa Ericssons verksamhet, öka
kostnaderna och försämra Ericssons förmåga att uppnå sina strate-
giska mål. Den oförutsägbarhet som är kopplad till sådana händelser
gör det svårt att säkerställa säkra arbetsmiljöer på ett konsekvent sätt.
Dessa högriskområden och situationer kan utgöra en risk för
liv eller hälsa hos anställda, underleverantörernas anställda eller
deras familjer samt medföra ansvar enligt internationell humanitär
rätt. Ericssons interna ramverk, kontraktsavtal, skyddsåtgärder och
planer för humanitära insatser är eventuellt inte tillräckliga för att
skydda anställda eller underleverantörernas anställda från skada. Om
Ericsson inte kan upprätthålla en säker arbetsmiljö för sina anställda
eller inte kan tillhandahålla skydd eller stöd, kan detta ha en väsent-
lig negativ inverkan på Bolagets verksamhet och anseende och leda
tvister och sanktioner. Ericssons förmåga att attrahera och behålla
kvalificerad personal kan dessutom begränsas av den ökade oro som
förknippas med vissa regioner. Som svar på detta kan Ericsson behöva
vidta kostsamma säkerhetsåtgärder, göra anpassningar eller period-
vis avbryta eller ändra affärsverksamheten. Detta kan i sin tur leda till
ökade driftskostnader och påverka Ericssons förmåga att nå strate-
giska mål och möta kundernas efterfrågan. Internationella företag
och kritisk infrastruktur är dessutom särskilt utsatta i regioner med
politisk instabilitet, terrorism och väpnade konflikter, vilket kan kräva
att Ericsson vidtar kostnadskrävande skyddsåtgärder för att hantera
dessa risker.
2 Risker relaterade till Ericssons finansiella ställning
2.1
Ericssons skuldsättning ökar Bolagets sårbarhet för
olika negativa ekonomiska omständigheter och förhållanden i
branschen, begränsar Ericssons möjlighet att ta upp ytterligare lån
samt kan begränsa Bolagets flexibilitet beträffande planering för,
eller reaktion på, förändringar i Ericssons verksamhet och bransch.
Per den 31 december 2024 uppgick Ericssons utestående upplåning
till SEK 38,0 miljarder och Ericsson är klassificerat som ett bolag med
god kreditriskvärdering hos S&P Global (BBB-) och Fitch Ratings
(BBB-), samt ett steg under god kreditriskvärdering hos Moody’s
(Ba1). Dessa skuldnivåer och kreditbetyg kan ha betydande negativa
konsekvenser, bland annat genom att:
–
Öka Ericssons sårbarhet gentemot allmänna ekonomiska
omständigheter och förhållanden i branschen.
–
En väsentlig del av kassaflödet från den löpande verksamheten
måste användas för återbetalning av kapitalbelopp och ränta på
Bolagets skulder, vilket minskar Ericssons möjlighet att använda
kassaflödet för att finansiera Bolagets verksamhet, investeringar
och framtida affärsmöjligheter.
–
Begränsa Ericssons möjligheter att göra strategiska förvärv eller
medföra att Ericsson gör icke-strategiska avyttringar.
–
Begränsa Ericssons möjligheter att erhålla ytterligare finansiering
för justerat rörelsekapital, investeringar, avbetalningar, förvärv
och allmänna bolagsändamål eller andra ändamål.
–
Begränsa Ericssons möjligheter att anpassa sig till ändrade
marknadsvillkor och ge Ericsson en konkurrensnackdel jämfört
med Bolagets konkurrenter.
Ericsson kan välja att ta upp ytterligare betydande skuldsättning i
framtiden. I det fall ny skuldsättning adderas till Bolagets aktuella
skuldnivåer, kan de relaterade risker som Ericsson nu står inför komma
att öka. Om Ericssons finansiella resultat försämras kan det resultera i
att Bolaget inte kan generera tillräckligt med likvida medel för
att betala alla skulder och kan tvingas vidta andra åtgärder för att
uppfylla Bolagets åtaganden, vilket kanske inte blir framgångsrikt.
Ericssons förmåga att göra schemalagda betalningar på eller för
att refinansiera Bolagets skuldförbindelser beror på Bolagets finan-
siella ställning och resultat, vilka påverkas av rådande ekonomiska och
konkurrensmässiga förhållanden samt av vissa finansiella, affärsmäs-
siga och andra faktorer som kan vara utanför Ericssons kontroll. En
väsentlig försämring av Ericssons finansiella resultat skulle kunna leda
till att Bolaget inte kan upprätthålla den nivå av kassaflöde från den
operativa verksamheten som är tillräcklig för att Bolaget ska kunna
betala kapitalbeloppet, eventuell premie och ränta på Ericssons lån.
Om Bolagets kassaflöde och kapitalresurser inte skulle räcka till
för att finansiera åtaganden relaterade till skuldsättning, på grund av
en försämring av Bolagets finansiella resultat, kan Ericsson tvingas
dra ner på eller fördröja investeringar, eller sälja tillgångar, försöka ta
in ytterligare kapital eller omstrukturera eller omfinansiera skuldsätt-
ningen. Det är inte säkert att dessa alternativa åtgärder är framgångs-
rika och det finns ingen garanti för att de medför att Ericsson uppfyller
de betalningsåtaganden som är relaterade till skuldsättningen. Om
Bolaget dessutom skulle vara tvunget att skaffa ytterligare kapital
på de aktuella finansmarknaderna kan villkoren för sådan finansie-
ring, om den är tillgänglig, medföra högre kostnader och ytterligare
begränsningar för verksamheten.
Dessutom, om Ericsson skulle behöva omfinansiera Bolagets
befintliga skuldsättning, kan villkoren på finansmarknaden vid det
tillfället göra det svårt att omfinansiera den befintliga skuldsättningen
på godtagbara villkor eller över huvud taget. Om sådana alternativa
åtgärder inte skulle vara framgångsrika skulle Ericsson kunna få all-
varliga likviditetsproblem och skulle kunna tvingas likvidera fasta
tillgångar eller verksamhet för att kunna uppfylla Bolagets åtaganden
relaterade till skuldsättning och andra åtaganden.
Vidare förlitar sig Ericsson på olika källor för kortsiktigt och långsik-
tigt kapital för att finansiera verksamheten. Om en sådan kapitalkälla
blir otillgänglig eller tillgänglig i otillräckligt belopp eller på orimliga
villkor, kan det ha en betydande negativ inverkan på Bolagets verk-
samhet, finansiella ställning och kassaflöde. Ericssons verksamhet
kräver tillgång till omfattande likvida medel. Om Ericsson inte gene-
rerar tillräckligt mycket kapital för att finansiera Bolagets verksamhet,
betala Bolagets skulder och fortsätta med Ericssons forsknings- och
utvecklingsprogram, eller om Bolaget inte kan säkra tillräcklig finan-
siering i rätt tid och till rimliga villkor, kommer Ericssons verksamhet,
finansiella ställning och kassaflöde sannolikt att påverkas negativt.
Tillgången till finansiering kan försämras eller bli mer kostsam till följd
av Ericssons operationella och finansiella ställning, marknadsförhål-
landen eller på grund av försämring av Ericssons kreditvärdighet. Det
finns inga garantier för att ytterligare finansieringskällor som Ericsson
vid varje given tidpunkt behöver kommer att finnas tillgängliga till
rimliga villkor eller över huvud taget. Om Bolaget inte kan få tillgång
till kapital på kommersiellt rimliga villkor kan Ericssons verksamhet,
finansiella ställning och kassaflöde påverkas väsentligt.
2.2
Eftersom en stor del av Ericssons kostnader är i SEK och
intäkterna främst är i andra valutor, är Bolagets verksamhet
exponerad för växelkursrörelser som kan påverka intäkter och
resultat negativt.
Ericsson har en betydande del av sina kostnader i SEK. Till följd av
Ericssons internationella verksamhet genereras en väsentlig del av
Bolagets intäkter i andra valutor än SEK, och detta förväntas fort-
sätta. I den utsträckning Ericsson inte kan matcha intäkter mottagna
i utländska valutor mot kostnader som betalas i samma valuta kan
det medföra att koncernens resultaträkning, balansräkning och kas-
saflöden påverkas negativt av växelkursrörelser när utländska valutor
växlas mot eller räknas om till SEK, vilket ökar volatiliteten i Ericssons
redovisade resultat.
Eftersom marknadspriserna framför allt sätts i USD eller EUR
har Ericsson för tillfället en nettointäktsexponering i utländska
valutor, vilket innebär att en starkare SEK generellt medför en nega-
tiv inverkan på Ericssons redovisade resultat. Bolagets försök att
genom olika naturliga och finansiella kurssäkringsåtgärder minska
105
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
växelkursrörelsernas effekter kan visa sig vara otillräckliga eller
misslyckas, vilket kan ha en negativ inverkan på Ericssons resultat
och finansiella ställning.
2.3
Nedskrivning av goodwill, andra immateriella tillgångar,
materiella anläggningstillgångar och nyttjanderätter för till-
gångar som Bolaget leasar har medfört och kan fortsatt medföra
negativa effekter på Ericssons finansiella ställning och resultat.
Ericsson har betydande mängder av dessa tillgångar, till exempel
patent, kundrelationer, varumärken, mjukvara, materiella anlägg-
ningstillgångar och nyttjanderätter.
Goodwill är den enda immateriella tillgång som Bolaget redovisar
med obestämbar nyttjandeperiod. Övriga immateriella tillgångar skrivs
huvudsakligen av linjärt under hela den uppskattade nyttjandeperio-
den, och nedskrivningsbehovet för tillgångar granskas vid händelser
som kan medföra att det redovisade värdet kanske inte kan återvinnas
helt, till exempel om en produkt tas ur produktion eller förändras eller
vid andra förändrade omständigheter. För immateriella tillgångar som
ännu inte används granskas nedskrivningsbehovet årligen.
Historiskt sett har Bolaget redovisat nedskrivningar främst till följd
av omstruktureringar, som vanligtvis är begränsade men kan vara
betydande. Ytterligare nedskrivningar, som kan vara omfattande, kan
bli nödvändiga i framtiden av olika skäl, till exempel till följd av ändrad
strategi, omstruktureringsåtgärder eller ogynnsamma marknadsför-
hållanden som antingen gäller Bolaget specifikt eller de branscher
inom vilka Ericsson har verksamhet eller är mer allmänna och som kan
medföra en negativ inverkan på Ericssons resultat och finansiella ställ-
ning. Ericsson redovisade exempelvis en icke-kassaflödespåverkande
nedskrivning om SEK 31,9 miljarder under tredje kvartalet 2023 och
SEK 11,4 miljarder under andra kvartalet 2024, i huvudsak relaterat
till goodwill och andra immateriella tillgångar hänförliga till Vonage.
Dessa nedskrivningar berodde på den betydande nedgången i mark-
nadsvärde bland noterade referensbolag till Vonage, högre räntor och
en allmän avmattning på Vonages kärnmarknader samt lägre förvän-
tad tillväxt i vissa av Vonages verksamheter. Nedskrivningarna redovi-
sades i segmentet Enterprise som jämförelsestörande poster.
Negativa avvikelser i faktiska kassaflöden jämfört med beräknade
kassaflöden kan, liksom nya uppskattningar som tyder på lägre fram-
tida kassaflöden, leda till redovisning av nedskrivningar. Andra ned-
skrivningsindikatorer, till exempel påverkan av högre räntor, inflation,
makroekonomiska omständigheter och andra marknadshändelser, kan
också leda till nedskrivningar. Icke-kassaflödespåverkande nedskriv-
ningar minskar Bolagets fria egna kapital och påverkar därmed utdel-
ningsförmågan. Uppskattningar kräver ledningens bedömning samt
definition av kassagenererande enheter för prövning av nedskrivnings-
behov. Andra bedömningar kan leda till väsentligt skilda resultat och
kan avvika från Bolagets faktiska finansiella ställning i framtiden.
3 Juridiska och regulatoriska risker
3.1
Ericssons globala verksamhet, inklusive den som bedrivs i
högrisk jurisdiktioner och på marknader och inom affärsområden
med hög risk, exponerar Bolaget för en lång rad risker.
Ericsson bedriver verksamhet över hela världen och påverkas av
allmänna globala ekonomiska villkor liksom av den specifika juri-
diska och regulatoriska miljön i vissa länder eller regioner, vilka kan
förändras snabbt. Bolaget har kunder i över 175 länder, och en bety-
dande andel av Ericssons försäljning kommer från tillväxtmarknader
i regionerna Asien och Stillahavsområdet, Latinamerika, Östeuropa,
Mellanöstern och Afrika. Ericssons omfattande globala verksam-
het, däribland jurisdiktioner och marknader med förhöjda risker och/
eller jurisdiktioner och marknader under utveckling, medför ytterli-
gare risker för Bolaget på många fronter, bland annat beträffande
sociala oroligheter, terrorattentat, krigshandlingar, ekonomisk och
geopolitisk instabilitet och konflikter, missbruk av teknik, brott mot
mänskliga rättigheter, pandemier, valutaregleringar, tullar eller andra
handelsbegränsningar, ekonomier som är utsatta för stora fluktuatio-
ner, nationalisering av privata tillgångar eller andra statliga åtgärder
som påverkar flödet av varor och valutor, förändringar i olika länders
politik avseende utländska investeringar, arbetsrätt, arbetsmiljöfrågor,
effekter av klimatförändringar samt svårigheter att genomdriva
avtal och driva in fordringar genom lokala juridiska system.
När Ericsson ingår avtal med regeringar eller regeringsanknutna
organ, inklusive inom kritiska uppdrag, försvarsrelaterade eller andra
känsliga eller klassificerade projekt, kan Bolaget bli föremål för ytter-
ligare juridiska och regulatoriska krav samt ökade risker för negativa
konsekvenser för anseendet. En ökad volym av dessa projekt kan
också utsätta Ericsson för högre nivåer av geopolitiska risker när
Bolaget försöker hantera relationer med regerings- och militära aktö-
rer, vilka kan vara Ericssons kunder, partners och tillsynsmyndigheter.
Dessa typer av projekt kan bli föremål för granskning och utmaning
av externa intressenter. Misslyckande att adekvat hantera dessa
risker kan resultera i potentiellt ansvar och negativa finansiella och
anseendemässiga konsekvenser.
Ericsson ser löpande över sin geografiska utbredning, och har tidi-
gare beslutat om och kan även i framtiden besluta om att lämna vissa
jurisdiktioner när detta anses vara i Bolagets bästa intresse. Ericsson
har exempelvis avvecklat sin verksamhet i Ryssland. Dessa avveck-
lingar kan vara tids- och resurskrävande och innefatta komplexa juri-
diska och regulatoriska processer som det kan ta många år att lösa.
Det kan inte garanteras att Ericsson framgångsrikt kommer att kunna
hantera de risker som uppstår till följd av sin globala närvaro, vilket
kan medföra negativa konsekvenser för verksamheten, den finansiella
ställningen och anseendet.
3.2
Ericssons omfattande internationella verksamhet är föremål
för regulatoriska osäkerhetsfaktorer som kan påverka Bolaget
negativt. Efterlevnad av gällande eller ändrade lagar, regler och
regelverk kan medföra ökade kostnader eller minskad efterfrågan
på produkter och tjänster för Ericsson.
Ericsson bedriver verksamhet globalt och är följaktligen exponerat för
en stor mängd risker och en snabbt framväxande uppsättning lagar
och regelverk. Lagar, regelverk och andra förväntningar är inte enhet-
liga i olika jurisdiktioner och kan tolkas eller tillämpas olika, vilket kan
öka komplexiteten och kostnaderna för regelefterlevnad samt medföra
risk för associerade tvister eller verkställighet. Bolaget kan bli föremål
för viten och ogynnsamma utslag avseende verkställighet eller andra
förfaranden på grund av bristande efterlevnad av lagar, regler och
regelverk som är tillämpliga på Bolagets verksamhet. Detta kan med-
föra en väsentlig negativ inverkan på Ericsson och dess kunder, Bola-
gets anseende, affärer, finansiella ställning, verksamhet, forskning och
utveckling, resultat, kassaflöden, framtidsutsikter samt nuvarande eller
framtida kundrelationer, inkluderat både privata och statliga kunder.
Ericsson strävar efter regelefterlevnad, men det innebär en betydande
börda att övervaka och bibehålla efterlevnad i en global verksamhet
i en värld i snabb förändring och en bransch som utvecklas. Det finns
ingen garanti för att Ericssons riktlinjer och program för regelefter-
levnad, inklusive sådana som har utvecklats i anslutning till den nu
avslutade tillsynen av den oberoende observatören, kommer att vara
effektiva. Bolaget har inte efterlevt alla sådana lagar, regler och regel-
verk tidigare och kan inte garantera att alla tidigare överträdelser har
åtgärdats eller att ytterligare överträdelser inte kan komma att inträffa
i framtiden. Om Ericsson inte efterlever lagar, regler och regelverk kan
detta även påverka kundernas krav på efterlevnad och/eller leda till
faktiska eller uppfattade överträdelser av Ericssons avtalsförpliktelser
gentemot kunderna, vilket leder till avtalskrav och intäktsförluster. Det
kan även påverka Ericssons möjligheter att få nya kunder.
Ytterligare förändringar i lagar, regler, regelverk och riktlinjer kan
utsätta Ericsson för ansvar, ökade kostnader eller minskad efterfrågan
på Bolagets produkter och tjänster, restriktioner i fråga om marknads-
tillträde, samt oförmåga att leverera produkter av visst ursprung,
vilket kan ha en väsentlig negativ inverkan på Ericsson, inklusive
på Bolagets anseende, verksamhet, finansiella ställning, resultat,
kassaflöden och framtidsutsikter.
Förändringar i lagar, regler och regelverk kan medföra negativa
effekter på både Ericssons kunders och Bolagets verksamhet. Änd-
ringar som innebär att det krävs striktare, mer tidskrävande eller mer
kostsam planering eller lokalisering, eller tillstånd för uppförande av
radiobasstationer och annan nätinfrastruktur, kan till exempel försena
eller öka kostnaderna för att bygga nya nät eller bygga ut befintliga
106
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
nät, och till sist ha negativ inverkan på den kommersiella lanseringen
och framgången för dessa nät. Regleringar kring dataskydd och cyber-
säkerhet kan dessutom påverka kundernas benägenhet att investera
i tekniska lösningar som innefattar databehandling. Efterlevnaden av
dessa snabbt föränderliga regelverk, både i den egna verksamheten
och kundernas verksamhet, kräver tid och resurser. På ett liknande sätt
kan regelverk inriktade på att sänka konsumentpriserna och regelverk
eller regler om nätneutralitet också påverka förmågan eller viljan hos
leverantörer av kommunikationstjänster att investera i nätinfrastruk-
tur, vilket i förlängningen kan påverka Ericssons försäljning av system
och tjänster. Fördröjd fördelning av radiofrekvenser samt fördelning
mellan olika användningsområden kan bidra till ökade kostnader
för leverantörer av kommunikationstjänster eller tvinga Bolaget
att utveckla nya produkter för att kunna konkurrera. Vidare har den
snabba utvecklingen och lanseringen av verktyg som utnyttjar AI
orsakat att regeringar överväger att reglera AI, även sådan AI som
inte berör personuppgifter, vilket kan påverka arbetet med utveckling
och regelefterlevnad.
Dessutom utvecklar Ericsson många av sina produkter och tjänster
utifrån befintliga lagar, regler och regelverk och tekniska standarder.
Om dessa befintliga lagar och standarder ändras, eller om nya lagar,
regler, restriktioner och regelverk och tekniska standarder införs för
produkter och tjänster som tidigare inte har varit föremål för reglering
kan Ericssons utvecklingsarbete eller leveranser försvåras avsevärt
genom stigande kostnader för regelefterlevnad och förseningar eller
avbrott. Efterfrågan på sådana produkter och tjänster kan också
minska. Regeländringar för exempelvis licensavgifter, miljö, hälsa och
säkerhet, datalokalisering, trygghet, integritetsskydd (inklusive för
gränsöverskridande överföring av personuppgifter mellan till exempel
EU och USA) och andra lagändringar kan leda till ökade kostnader och
begränsa verksamheten för Ericsson eller för leverantörer av nätverks-
och kommunikationstjänster. Även indirekta inverkningar från sådana
ändringar och ändringar av lagar, regler och regelverk inom andra
områden, till exempel prisregleringar, kan få negativa konsekvenser
för Ericsson även om de specifika ändringarna av lagar, regler och
regelverk inte direkt gäller Bolaget eller Bolagets produkter.
Eftersom den bransch där Ericsson verkar har stor strategisk bety-
delse ökar ländernas fokus på riktlinjer och regelverk kring teknologi
och infrastruktur, och myndigheterna kan komma att införa nya
regelverk med ytterligare efterlevnadskrav, särskilt inom områden
som rör cybersäkerhet och dataskydd. Efterlevnad av ständigt förän-
derliga regelverk kräver resurser och kan komma att kräva löpande
investeringar och verksamhetsanpassningar. På vissa marknader där
Ericsson har verksamhet finns det dessutom risk att nationella reger-
ingar aktivt favoriserar eller etablerar lokala leverantörer, eller lanserar
krav på lokalt innehåll, på sina respektive marknader på bekostnad av
utländska konkurrenter eller inför andra krav som påverkar Ericssons
förmåga att tillhandahålla produkter och tjänster till sina kunder.
Genomförandet av sådana åtgärder kan medföra negativa effekter
på Ericssons nettoomsättning, marknadsandelar och möjligheter att
införskaffa verksamhetskritiska komponenter.
Det är av yttersta vikt för Bolaget att följa tillämpliga exportkon-
trollregler och gällande sanktionsförordnanden eller andra eventuella
handelsembargon. Exportkontrollregler, tullar, sanktioner eller andra
typer av handelsrestriktioner som tillämpas för de länder där Ericsson
har verksamhet, kan medföra minskade åtaganden i dessa länder och
kan påverkas ytterligare av förändringar av landets ledning. Som ett
exempel har ökade spänningar beträffande handeln mellan USA och
Kina resulterat i ytterligare handelsrestriktioner och höjda tullar, vilket
om utvecklingen fortsätter kan skada Bolagets möjligheter att kon-
kurrera effektivt i Kina eller med kinesiska företag och ha en negativ
påverkan på Ericssons verksamhet i landet. Behovet att avsluta eller
dra ned på verksamhet på grund av införda handelsrestriktioner kan
också medföra risk för klagomål från Bolagets kunder och andra risker.
Vidare förblir den geopolitiska situationen i delar av världen volatil
och osäker, och nivån på exportkontroller och sanktioner är fortfa-
rande relativt hög ur ett historiskt perspektiv. Denna nivå kan fortsätta
stiga, vilket skulle få en betydande påverkan på Ericssons verksamhet.
De senaste ökningarna av exportkontroll har speciellt riktat sig mot
Kinas möjligheter att utveckla avancerade superdatorer och artificiell
intelligens, inklusive de halvledare som behövs för dessa verksamhe-
ter. Ett genomgående element i sanktionerna är ekonomiska begräns-
ningar för enskilda personer och/eller juridiska personer, men det kan
även förekomma sanktioner som begränsar vissa typer av export och
som i slutänden leder till ett fullständigt handelsembargo mot ett land.
Lagar, regler och regelverk beträffande exportkontroll och sank-
tioner är komplexa, uppdateras ofta och ökar i antal. Bolaget har inte
efterlevt alla sådana regler eller regelverk avseende exportkontroll och
sanktioner tidigare och kan inte garantera att alla tidigare överträdel-
ser har åtgärdats eller att ytterligare överträdelser inte kan komma att
inträffa i framtiden. Sådana överträdelser kan medföra en väsentlig
negativ inverkan på Ericsson, inklusive på dess anseende, verksamhet,
finansiella ställning, resultat, kassaflöden och framtidsutsikter, och
skulle kunna utgöra en överträdelse av uppgörelsen med U.S.
Securities and Exchange Commission(SEC).
Ericssons verksamhet är komplex och innefattar utveckling, pro-
duktion och leverans av telekommunikationslösningar till kunder i ett
stort antal olika jurisdiktioner. Varje jurisdiktion har sin egen skatte-
lagstiftning samt egna lagar, regler och regelverk som kan uppdateras
eller ändras gällande dess tolkning eller genomdrivande, och Bolaget
måste efterleva relevanta lagar, regler och regelverk i varje land. Dessa
lagar, regler och regelverk innefattar inkomstbeskattning och indirekta
skatter som moms och försäljningsskatter, källskatter på inhemska och
gränsöverskridande betalningar samt sociala avgifter för Ericssons
medarbetare. Lagar, regler och regelverk, liksom dess tolkning, föränd-
ras ständigt, vilket exponerar Bolaget för ytterligare skatterelaterade
risker. Detta medför komplicerade skatteärenden och skattetvister
som kan leda till att Bolaget blir skyldigt att betala ytterligare skatt.
Ericsson blir från tid till annan ifrågasatt av skattemyndigheter, vilket
medför en risk för ekonomiska påföljder kopplade till Bolagets skatte-
hantering och relaterade frågor såsom internprissättning och intäkts-
redovisning. Processer med skattemyndigheter, inklusive rutinmässiga
revisioner, bilaterala eller ömsesidiga förfaranden och andra proces-
ser, är komplexa och kan ta flera år att lösa, vilket kan skapa osäkerhet
både i finansiella och verksamhetsmässiga aspekter. Vid ett ogynn-
samt avgörande kan det leda till både böter och krav på ändringar
av finans-, redovisnings- och andra verksamhetsmässiga processer,
vilket kan få en materiell negativ inverkan på Bolagets verksamhet.
Eftersom Ericsson är ett globalt företag riskerar Bolaget dessutom att
behöva betala skatt för samma intäkt i fler än en jurisdiktion (dubbel-
beskattning). Detta kan ha negativ inverkan på Ericsson, inklusive
på dess anseende, verksamhet, finansiella ställning, rörelseresultat,
kassaflöden och framtidsutsikter.
Ericsson kan inte garantera att Bolaget inte kommer att utsät-
tas för ansvarsanspråk kopplat till Bolagets produkter eller kommer
att behöva följa framtida regulatoriska krav. Ericsson kan dessutom
påverkas av regulatoriska eller andra begränsningar som åläggs Bola-
gets kunders användning av radioutrustning, vilket kan ha en väsent-
lig negativ inverkan på Ericssons verksamhet, resultat, finansiella
ställning, anseende och varumärke.
Allt det ovanstående kan ha en betydande och potentiellt kvarstå-
ende negativ inverkan på Ericsson, inklusive på dess anseende, verk-
samhet, marknadsandelar, tillgång till marknader, leverantörskedja
och FoU-aktiviteter, finansiella ställning, resultat, kassaflöden eller
framtidsutsikter.
3.3
Ericsson är föremål för vissa lagar, regler och regelverk
(i USA, Storbritannien och i andra jurisdiktioner) beträffande
antikorruption (vilket omfattar regler mot mutor, penningtvätt,
sanktioner, terrorfinansiering och regler om antiterrorism) samt
andra krav eller villkor i andra jurisdiktioner eller som införts som
resultat av granskningar av och beslut om utländska direktinves-
teringar, och kan bli föremål för noggrann granskning av statliga
myndigheter.
Ericsson är från tid till annan inblandat i juridiska tvister och regu-
latoriska granskningar, och är föremål för vissa andra regulatoriska
krav, villkor och avtal. Om någon av dessa stämningar eller juridiska
tvister avgörs till Ericssons nackdel, eller om det beslutas att Bolaget
inte efterlever något av dessa regulatoriska krav, villkor eller avtal, kan
Bolaget tvingas betala omfattande skadestånd, böter och/eller viten,
107
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
utsättas för offentlig granskning, få negativa effekter på anseendet
eller bli föremål för ytterligare verkställighetsåtgärder, regulatorisk
granskning och/eller negativa beslut. Ericsson kan potentiellt utsättas
för uteslutning från statliga myndigheter i USA och andra länder, anse-
enderisk samt potentiell ovilja från motparter att fortsätta affärsrela-
tioner. Dessutom kräver dessa pågående ärenden och undersökningar
betydande resurser och kostnader för undersökningar, efterlevnad och
avhjälpande som kan leda till allvarliga konsekvenser för ekonomin
och anseendet.
Dessutom, på grund av den strategiska karaktären av den bransch
där Ericsson verkar och Ericssons tidigare redovisade regulatoriska
granskningar, är Ericsson noggrant observerad av statliga myndighe-
ter och kan bli föremål för ökad granskning från tillsynsmyndigheter.
Som tidigare redovisats har Ericsson hanterat ärenden med statliga
myndigheter genom förlikning, vilket har ökat det regulatoriska foku-
set på Bolagets nuvarande och framtida rutiner för regelefterlevnad.
Denna ökade granskning exponerar Ericsson för en förhöjd risk för
revision av regelefterlevnaden, utredningar och verkställighetsåtgär-
der. Framtida uppfattad eller faktisk bristande efterlevnad av tillämp-
liga lagar och regler kan leda till betydande böter få negativa effekter
på anseendet Bolagets anseende, vilket kan påverka Ericssons
affärsrelationer och kundförtroende.
I samband med Ericssons förvärv av Vonage, och som villkor för
Committee on Foreign Investment in the United States (CFIUS) god-
kännande av förvärvet, ingick Vonage, Ericsson, och US Department
of Justice och US Department of the Treasury, i deras egenskap av
CFIUS monitoring agencies, ett nationellt säkerhetsavtal i juli 2022.
Avtalet innebär restriktioner för åtkomst till vissa typer av känsliga
data, känslig utrustning och känsliga system. Vonage och Ericsson
samarbetar med CFIUS monitoring agencies gällande den pågående
efterlevnaden av restriktionerna i det nationella säkerhetsavtalet,
relaterade insatser för att åtgärda de problem som CFIUS monito-
ring agencies framfört avseende sådan åtkomst samt med CFIUS
monitoring agencies förfrågningar om information. Det pågående
regelefterlevnadsarbetet och relaterade åtgärder har krävt föränd-
ringar av Vonages verksamhet, inklusive att verksamhet minskat eller
upphört i vissa jurisdiktioner. Ytterligare förändringar kan komma
att behöva göras vilket kan påverka Vonages verksamhet negativt,
inklusive förändringar i affärsstrukturen och ytterligare åtgärder inom
regelefterlevnaden med därtill relaterade kostnader. CFIUS monito-
ring agencies bedömning av integrationen av, och kopplingarna mel-
lan, Ericssons och Vonages teknologier kan också förlänga Ericssons
time-to-market. Vonage och Ericsson fortsätter att samarbeta med
CFIUS monitoring agencies genom att utreda tidigare och nuvarande
efterlevnad av villkoren i det nationella säkerhetsavtalet. Det slutliga
utfallet fortsätter att vara ovisst. Överträdelser av ett CFIUS-begräns-
ningsavtal, såsom det nationella säkerhetsavtalet, kan leda till en
verkställighetsåtgärd som medför böter eller andra åtgärder. CFIUS
har ökat sina resurser och fokus på verkställande, och har nyligen ålagt
kraftiga böter för överträdelser av andra begränsningsavtal, där över-
trädelserna avsett obehörig tillgång till känslig data och underlåtenhet
att omedelbart rapportera sådana incidenter till CFIUS.
I februari 2022 informerade Ericsson offentligt att en intern utred-
ning från 2019 omfattade en granskning av Ericssons anställda,
återförsäljare och leverantörer i Irak under perioden mellan 2011 och
2019. Utredarna kunde inte fastslå de slutgiltiga mottagarna av några
betalningar eller visa att någon Ericssonanställd var direkt involverad i
finansiering av terroristorganisationer. Bolagets interna Irakutredning
under 2019 drog inte slutsatsen att Ericsson gjort eller var ansvarig för
någon betalning till någon terroristorganisation.
Bolaget fortsätter att fullt ut samarbeta med US Department of
Justice i dess utredning av de frågor som diskuterades i den interna
Irakutredningen från 2019 och i relaterade frågor som rör jurisdiktio-
ner, bland annat Irak. Bolaget tillhandahåller ytterligare dokument och
annan information som fortsätter att efterfrågas av US Department of
Justice. Eftersom ytterligare information fortsätter att identifieras och
utvärderas i fortsatt samarbete med US Department of Justice i den
pågående utredningen, förväntas det inte dras några definitiva slut-
satser om resultatet förrän utredningen är avslutad. Omfattningen och
varaktigheten av den utredningen fortsätter att vara oviss.
Ericsson har en skyldighet att följa antikorruptionslagar och mut-
brottslagstiftningen i de jurisdiktioner där Ericsson är verksamt, inklu-
sive US Foreign Corrupt Practices Act och Storbritanniens Bribery Act,
samt andra liknande lagar i andra länder där Bolaget gör affärer. Som
ett resultat av att Ericsson gör affärer i utlandet, inklusive genom dist-
ributionspartners och agenter, är Ericsson exponerat för risk att bryta
mot antikorruptionslagar. Som ett bolag som bedriver verksamhet
inom vissa reglerade sektorer har Ericsson kontakt med både myn-
digheter och statligt ägda verksamheter vars anställda ofta betraktas
som utländska tjänstemän i enlighet med US Foreign Corrupt Prac-
tices Act och annan tillämplig lagstiftning mot mutor. Vissa av de
jurisdiktioner där Ericsson bedriver verksamhet har rättssystem under
utveckling och kan ha högre nivåer av korruption än i mer utvecklade
jurisdiktioner. Faktisk eller påstådd bristande regelefterlevnad av anti-
korruptionslagar och andra lagar som reglerar uppförande vid affärer
med statliga organ och/eller representanter (inklusive lokala lagar)
kan leda till straffrättsliga och civilrättsliga påföljder och andra korri-
gerande åtgärder. Detta kan ha negativ inverkan på Ericsson, inklusive
på dess anseende, verksamhet, ekonomiska ställning, rörelseresultat,
kassaflöden och framtidsutsikter.
Mer information om vissa av de juridiska processer och
utredningar där Ericsson är part finns i avsnittet ”Juridiska tvister”
i förvaltningsberättelsen.
3.4
Ericsson är part i stämningar och juridiska tvister som,
i de fall slutresultatet blir negativt för Bolaget, kan medföra
att Bolaget måste betala omfattande skadestånd, böter
och/eller viten.
Ericsson är part i olika juridiska tvister som en följd av den ordinarie
affärsverksamheten. Dessa tvister inkluderar till exempel kommer-
siella och kontraktuella tvister, tvister om immateriella rättigheter,
arbetstvister och undersökningar och utredningar från regering eller
myndigheter, exempelvis tvister om kartellbekämpning och skattelag-
stiftning. Juridiska tvister kan vara kostsamma, utdragna och orsaka
störningar i den normala verksamheten. Det är dessutom svårt att för-
utspå utgången av komplicerade tvister. Ett negativt utslag i ett visst
mål kan medföra en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksam-
het, resultat, finansiella ställning och anseende. I och med att Ericsson
är ett börsnoterat företag kan talan väckas mot Bolaget där den
kärande parten hävdar att Bolaget eller dess anställda har underlåtit
att följa värdepapperslagstiftning, bestämmelser på aktiemarknaden
eller andra lagar, bestämmelser och krav. Oavsett om det finns fog för
påståendena eller inte kan den tid och de kostnader som avsätts för
att försvara Bolaget och dess anställda, liksom eventuell förlikning
eller skadestånd till den kärande parten, ha en betydande inverkan på
Ericssons redovisade resultat och anseende.
Dessutom är Bolaget från tid till annan, och kan i framtiden komma
att bli, föremål för ytterligare undersökningar, stämningsansökningar
eller andra tvister eller åtgärder, regulatoriska eller andra, som upp-
kommer i relation till de ärenden som beskrivs ovan samt relaterade
eller andra stämningsansökningar och undersökningar. Ett ofördelak-
tigt utfall av sådana stämningsansökningar, regulatoriska tvister eller
åtgärder kan ha en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksam-
het, finansiella ställning och resultat.
Mer information om vissa av de rättsprocesser och utredningar
där Ericsson är part finns i avsnittet ” Juridiska tvister” i förvaltnings-
berättelsen.
3.5
Ericsson lyder under ett brett spektrum av snabbt föränder-
liga regelverk gällande integritet, säkerhet och datalokalisering
samt motsvarande avtalsförpliktelser, och kan bli föremål för
regulatoriska påföljder och/eller utsättas för anspråk gällande
kontraktsbrott om Bolaget bedöms inte uppfylla dessa.
Ericsson och vissa av Bolagets tredjepartsleverantörer tar emot, lagrar,
hanterar, överför, använder och behandlar på annat sätt information
som tillhör Bolaget och dess verksamhet, inklusive personuppgifter,
samt information om kunder och presumtiva kunder, slutanvändare,
anställda och leverantörer av kommunikationstjänster, inklusive
personuppgifter (tillsammans ”konfidentiell information”). Striktare
regelverk beträffande integritet, säkerhet och datalokalisering är
108
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
under snabb utveckling i många länder och på många marknader där
Ericsson har verksamhet, inklusive den allmänna dataskyddsförord-
ning (GDPR i EU/Storbritannien) och nationella integritetsregelverk i
Indien, Kina och vissa delstater i USA (till exempel Consumer Privacy
Act i Kalifornien och liknande lagar i andra delstater). Dessa regler krä-
ver att de som hanterar dessa data bland annat ska avisera enskilda
personer om hur personuppgifter används och ge enskilda personer
vissa rättigheter gällande sådan information, bland annat rätten att
komma åt, korrigera och radera sådan information, möjlighet att avstå
ifrån viss användning (opt out) och utlämnanden av sådan informa-
tion. Dessutom utvecklas globalt regulatoriska krav för cybersäkerhet,
inklusive regelverk och lagar relaterade till rapportering av cybersä-
kerhetsincidenter, säkerhet i leverantörskedjan, säker utveckling och
grundläggande cybersäkerhetskrav i EU, bland annat NIS 2-direktivet
(EU), cyberresiliensförordningen (EU) och 2024 Telecommunications
(telecom cyber security) Rules (Indien), som kan vara tillämpliga på
Ericssons interna verksamhet, portfölj och kunders verksamhet.
Ericsson har även avtalsförpliktelser gentemot kunder och tredje
parter relaterade till integritet, säkerhet och användning av data i
allmänhet, vilket bland annat kräver att Ericsson säkerställer lämp-
lig säkerhet och begränsar användning av kundernas konfidentiella
information. Även om Ericsson strävar efter att uppfylla tillämpliga
regelverk gällande integritet, säkerhet och datalokalisering samt
avtalsförpliktelser, kan komplexitet, osäkerhet, tidsåtgång för imple-
mentering av nya lagar, utmaningar med att tillämpa koncepten på
ny teknik samt motsägelser i lokala och regionala regelverk för inte-
gritet, säkerhet och datalokalisering betyda att Ericsson inte bedöms
uppfylla dessa krav eller avtalsförpliktelser, och därmed bli föremål för
påföljder eller krav relaterade till överträdelser av avtal, med potentiell
skada på Ericssons varumärke och anseende. Ericsson fortsätter att
regelbundet granska sitt integritetsskydd och sin cybersäkerhet i den
globala verksamheten för att efterleva dessa olika globala och stän-
digt föränderliga krav, vilket kräver och kan komma att kräva bety-
dande investeringar och resurser. Ericsson granskar datahantering i
samband med Bolagets kundsupportfunktion, och Bolaget håller på
att identifiera och implementera vissa förändringar, till exempel änd-
ringar i dataåtkomst och tillägg till kundavtal, riktlinjer och rutiner. På
grund av att regelverk gällande integritet, säkerhet och datalokalise-
ring ser olika ut i olika delar av världen kan ett enstaka fall där Ericsson
konstaterats uppvisa bristande efterlevnad, eller en allvarlig överträ-
delse av konfidentialitet eller störning av säker drift, leda till att regu-
latoriska myndigheter i olika jurisdiktioner ådömer separata påföljder
eller andra utslag mot Ericsson. På grund av hur Ericssons verksam-
het är beskaffad, där det handlar om telekommunikationer och kritisk
infrastruktur, och den mängd personuppgifter som Ericsson hanterar
eller behandlar kan en sådan händelse få omfattande följdverkningar,
till exempel order om att ändra verksamheten eller sluta behandla
personuppgifter, även om detta varit ett olycksfall eller orsakats av
en tredje part utanför Ericssons kontroll. Konsekvenserna kan bland
annat innefatta stora viten samt betydande skadeståndsanspråk och
förlorat förtroende från kunder, slutanvändare och anställda. Detta
kan ha en väsentlig negativ inverkan på Ericssons anseende, finan-
siella ställning och resultat, och kan kräva ändrade affärsmetoder och
potentiellt tjänster, funktioner, integreringar och andra egenskaper
i Bolagets erbjudanden.
3.6
Ericsson kan bedömas inte uppfylla befintliga, nya och
kommande regelverk för obligatorisk tillbörlig aktsamhet
gällande mänskliga rättigheter och miljö, och kan bli föremål
för administrativa påföljder och/eller skadeståndsansvar.
Regelverk som hanterar företags uppträdande i relation till mänskliga
rättigheter och miljöpåverkan är under snabb utveckling. Ny lagstift-
ning som inför striktare krav på tillbörlig aktsamhet (till exempel USA:s
lag mot tvångsarbete Uyghur Forced Labor Prevention Act, UFLPA),
den norska Åpenhetsloven, den brittiska Modern Slavery Act, den fran-
ska Duty of Vigilance Law och den tyska Supply Chain Due Diligence
Law) har redan trätt i kraft och kräver att Ericsson utvärderar risker i
värdekedjan, däribland i hela leverantörskedjan, inte bara gällande
direkta leverantörer. Dessutom kommer framtida EU-lagstiftning
(direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet
samt förordningen om förbud mot tvångsarbete) att ställa ytterligare
betydande krav på Ericsson vad gäller att införa och förfina ytterligare
mekanismer för att identifiera, hantera, förebygga och avhjälpa vissa
risker beträffande mänskliga rättigheter och miljö inom verksamheten
och affärsrelationer samt krav på Ericssons ledning att ha tillsyn över
dessa frågor. På grund av denna befintliga och framtida lagstiftning
kan Ericsson komma att förväntas företa allt mer detaljerade gransk-
ningar utifrån tillbörlig aktsamhet av tredje parter, till exempel kunder,
leverantörer och anställda, varav vissa kan sakna de kontroller och
data som krävs för att hjälpa Ericsson med sin efterlevnad. På grund
av denna lagstiftnings globala räckvidd kan påverkan i alla länder där
Ericsson har verksamhet eller samarbetar med leverantörer, kunder
eller andra tredje parter komma att leda till bristande efterlevnad och
därigenom potentiella administrativa påföljder, skadeståndsansvar
eller annat ansvar samt skadat anseende. Dessutom är det på ett
liknande sätt som enligt USA:s lag mot tvångsarbete Uyghur Forced
Labor Prevention Act, UFLPA, och EU:s kommande förordning om för-
bud mot tvångsarbete möjligt för tullmyndigheter att beslagta och för-
störa leveranser som innehåller komponenter som tillverkats genom
tvångsarbete, om inte företaget ifråga kan lämna trovärdiga bevis
på åtgärder för tillbörlig aktsamhet i leverantörskedjan som bevisar
att inget tvångsarbete förekommit. Sådana åtgärder från brottsbe-
kämpande myndigheter skulle ha en betydande inverkan på Bolagets
ekonomi och dess anseende samt påverka Ericssons verksamhet och
affärsrelationer. För att efterleva relevant lagstiftning måste Ericsson
öka transparensen i leverantörskedjan samt sin kännedom om leve-
rantörsbasen och materielinnehållet. Ericsson kan också behöva för-
ändra leverantörskedjorna från högriskländer, vilket kan få negativa
ekonomiska konsekvenser, inklusive att öka de totala kostnaderna
som är förknippade med Bolagets verksamheter.
4 Risker relaterade till cybersäkerhet
4.1
Sårbarheter (och hotaktörer som utnyttjar sårbarheter),
bland annat i Ericssons produkter, tjänster och verksamhet, kan
leda till röjande av identiteter, utsatta medarbetare, missbruk av
konton, nätverkstörningar, cybersäkerhetsincidenter samt bety-
dande skada för Ericsson eller Ericssons kunder, där var och en kan
ha en väsentlig negativ inverkan på Ericssons affärer, verksamhet,
finansiella resultat, kund- och leverantörsrelationer, anseende och
varumärke, och kan leda till betydande viten eller stämningsan-
sökningar, eller till regulatoriska granskningar eller åtgärder.
Ericsson förlitar sig på IT-system, bland annat hårdvara, mjukvara,
teknisk infrastruktur och nätverk för både intern och extern verksam-
het som är kritiska för Bolagets verksamhet. Ericsson utvecklar, äger
och driver vissa av dessa IT-system, men förlitar sig även på tredje
parter för många IT-system och relaterade produkter och tjänster,
inklusive, men inte begränsat till, molntekniktjänster. Bolaget expo-
neras för många föränderliga cybersäkerhetsrisker, bland annat från
olika hotaktörer, till exempel statligt understödda organisationer, opp-
ortunistiska hackare och hacktivister, och även via olika angreppsy-
tor, till exempel social ingenjörskonst/nätfiske, skadlig kod (inklusive
utpressningsprogram), insiderverksamhet, mänskliga eller tekniska
fel, samt som resultat av programfel, felaktiga konfigurationer eller
utnyttjade sårbarheter i mjukvara eller hårdvara.
Cyberangrepp och säkerhetsincidenter förväntas bli allt vanligare
och allvarligare. Angriparna förväntas bli allt mer sofistikerade och
mer ofta använda verktyg och tekniker som utformats för att kringgå
kontroller, undvika upptäckt och radera eller dölja bevis och spår, vil-
ket betyder att Ericsson kan vara oförmöget att upptäcka, undersöka,
begränsa eller återställa efter framtida angrepp eller incidenter i tid eller
på ett effektivt sätt. Om eventuella sårbarheter i Ericssons produkter
eller tjänster inte upptäcks under utveckling eller pågående drift, finns
det en risk att hotaktör utnyttjar sårbarheten för att orsaka betydande
skador på Ericsson eller Ericssons kunder. Vidare har hotaktörer, inklu-
sive statligt understödda, tillgång till betydande resurser och avance-
rad expertis, inklusive AI-teknik, något som Ericsson kan ha otillräcklig
kapacitet för att upptäcka eller åtgärda. Sårbarheter i Ericssons
109
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
produkter, eller tjänster som inte upptäcks och åtgärdas under produk-
ternas utveckling eller vid leverans kan utnyttjas av en hotaktör för att
orsaka skada på Ericssons kunder, slutanvändarna eller Ericsson med
potentiella samhällseffekter eller dubbel väsentlig negativ inverkan.
Sårbarheter kan uppkomma i olika faser under produktens livscykel.
Så gott som all modern mjukvara kan bestå av komponenter med
öppen källkod eller komponenter som levereras av tredje part. Detta
gäller även mjukvara i nätverk, och brister i säkerheten som inte
åtgärdats kan utsätta Ericssons kunder för olika grader av risk och
exponera Ericsson för ersättningsansvar eller leda till förlust av kunder.
Dessutom kan hotaktörer som utnyttjar sårbarheter i Ericssons
IT-system, processer eller personal på grund av otillräcklig implemen-
tering av kontroller, till exempel brist på åtkomstkontroll eller använd-
ning av mer sofistikerad angreppsteknik, resultera i säkerhetsinciden-
ter som påverkar konfidentialiteten, tillgängligheten eller integriteten
för Ericssons IT-system, konfidentiella information, personal, produk-
ter, tjänster eller lösningar. Sådana incidenter innefattar dataintrång,
andra intrång, spionage, sabotage, störande angrepp som utnyttjar
skadlig kod (till exempel utpressningsprogram eller annan utpress-
ningsbaserad taktik), utnyttjande av sårbarheter gällande hårdvara
eller mjukvara, programfel, felaktigt konfigurerad hårdvara eller mjuk-
vara i Ericssons IT-system, integritetsintrång, informationsläckor
gällande konfidentiella data, obehörig eller oavsiktlig användning
eller ändringar av data eller konton, bedrägeri samt allmänt missbruk.
Ericsson använder sig i hög grad av tredje partsleverantörer, till
vilka Bolaget har lagt ut betydande delar av sina IT-system, pro-
duktutveckling, tjänster samt finans och andra interna och externa
verksamheter. Händelser eller incidenter som uppstår på grund av
sårbarheter i deras verksamhet eller i produkter som de tillhandahåller
kan medföra en väsentlig negativ inverkan på Ericssons verksamhet.
Sådana händelser eller angrepp kan medföra störningar i Ericssons
verksamhet, att värdefull eller känslig information eller personupp-
gifter läcker ut, eller skador på Ericssons produkter som installerats i
Bolagets kunders nätverk. I början av 2024 offentliggjorde till exem-
pel en leverantör en sårbarhet i en tredjepartsteknik för fjärranslut-
ning som Ericsson använde. Detta föranledde en grundlig och rigorös
utvärdering av potentiella indikationer på intrång i Ericssons IT-miljö.
En omfattande analys av alla system bekräftade slutgiltigt att det
inte fanns några tecken på intrång. Vidare har Ericsson förvärvat
och fortsätter att förvärva bolag som kan ha sårbarheter i cybersä-
kerheten och/eller osofistikerade metoder för bedrägeridetektering,
autentiseringskontroller eller andra säkerhetsåtgärder, vilket kan
exponera Bolaget för betydande risker gällande cybersäkerhet, drift
och ekonomi.
En cybersäkerhetsincident i Ericssons verksamhet eller leveran-
törskedja kan ha negativ inverkan på integriteten för de lösningar eller
tjänster som Ericsson tillhandahåller samt på Ericssons möjligheter
att uppfylla rättsliga eller avtalsmässiga krav. Sådana incidenter kan
utgöras av avsiktliga eller oavsiktliga förehavanden som möjliggör
manipulation av komponenter, användning av s.k. bakdörrar eller
skadlig kod, införande av sårbarheter i komponenter eller mjukvara
eller annat som gör att en leverantör inte kan fullgöra sina åtaganden
gentemot Ericsson.
Alla cybersäkerhetsincidenter såsom oavsiktlig användning,
missbruk, felaktig konfigurering eller oavsiktliga händelser som rör
Ericssons verksamhet, leverantörskedja eller produktutveckling,
tjänster, tredjepartsleverantörer eller installerade produkter kan
medföra allvarlig skada för Ericsson.
Ericssons IT-system, lagringstjänster och övriga affärssystem
samt de system, den lagring och de affärssystem som underhålls av
Bolagets tredjepartsleverantörer har tidigare varit, och förväntas
i framtiden komma att bli, föremål för cybersäkerhetsincidenter.
Ericsson förväntar sig fortsatta intrångsförsök för att få otillåten
tillgång till Bolagets IT-system och/eller konfidentiella information,
liksom andra former av missbruk och verksamhetsstörande angrepp.
I vissa fall är det svårt att förutsäga eller omedelbart identifiera
sådana incidenter och den skada de kan orsaka. Ericsson kan inte hel-
ler garantera att ingen skadlig incident kommer att inträffa i framtiden.
Om en verklig eller påstådd säkerhetsincident inträffar i Ericssons
nätverk eller i ett nätverk som tillhör en av Bolagets tredjepartsleve-
rantörer, kan Ericsson åsamkas betydande kostnader och Bolagets
anseende kan skadas. Även om Ericsson arbetar för att skydda Bola-
gets interna infrastruktur och utvärdera och validera säkerheten hos
tredjepartsleverantörer för att minska dessa potentiella risker, bland
annat genom säkerhetskrav och utbildning av Ericssons anställda, går
det inte att garantera att sådana åtgärder kommer att vara tillräck-
liga för att förhindra säkerhetsincidenter. Ericsson kan inte garantera
att Bolagets program och processer för cybersäkerhet kommer att
implementeras fullt ut, efterlevas eller vara effektiva när det gäller att
skydda Ericssons IT-system och konfidentiella information. Alla för-
säkringar som Bolaget tecknar kan vara delvis eller helt otillräckliga
för att täcka förluster eller kostnader associerade med att svara på
och avhjälpa några eller alla cybersäkerhetsincidenter Bolaget
kan komma att utsättas för.
Vidare kan infiltratörer ha tillgång till eller stjäla konfidentiell infor-
mation, alternativt skada nätverk tillhörande Ericsson eller Ericssons
kunder med tekniska eller icke-tekniska metoder. För att få strategisk
tillgång till eller stjäla specifik information kan konkurrenter eller stater
använda infiltratörer alternativt rekrytera anställda som säljer infor-
mation eller tjänster för personlig vinning. En sådan incident
kan orsaka Ericsson betydande skada.
Om Ericssons eller kunders identiteter eller åtkomster missbru-
kas eller utsätts för intrång kan det vara svårt att särskilja behöriga
parter som utför normala kontoaktiviteter från hotaktörer som begår
dataintrång eller missbrukar inloggningsinformation. Ericsson har
obligatoriska rutiner för identitets- och åtkomsthantering för åtkomst
till Ericssons kunders nät. Eventuella begränsningar i denna åtkomst
riskerar att försämra Ericssons förmåga att leverera tjänster och
produkter till sina kunder.
Dessutom kan hotaktörer inrikta sig mot anställda, eller andra
med åtkomst till Ericsson, genom tekniska och icke-tekniska metoder.
Slutanvändare är fortfarande en av de vanligaste attackingångarna
för att få tillgång till företag. Med en heterogen personalstyrka på
cirka 94 000 anställda och 10 000 icke-anställda föreligger det risk
för utpressningsprogram, störningar eller förlust av information som
resultat av storskaliga attacker mot Ericssons anställda eller mot
samhället i stort. Dessutom kan distansarbete och hybridarbete på
Ericsson (och hos många tredjepartsleverantörer) också öka denna
risk på grund av de utmaningar som följer av att hantera fjärrdator-
resurser och säkerhetssårbarheter som finns i många icke-företags-
nätverk och hemmanätverk.
Dessa risker ökar och utvecklas snabbt, och allt det ovanstående
kan resultera i en väsentlig negativ inverkan på Ericssons affärer, verk-
samhet, finansiella resultat, kund- och leverantörsrelationer, anseende
och varumärke, och resultera i ekonomiska påföljder, stämningsan-
sökningar, regulatoriska granskningar och andra myndighetsåtgärder.
4.2
Ericsson införlivar AI-teknik i vissa produkter, tjänster och
processer, vilket kan leda till operativa risker och anseenderisker.
Ericsson har införlivat och avser att fortsätta införliva AI-teknik i sina
produkter, tjänster och processer. Marknaden för sådana teknologier
utsätts för snabba teknologiska förändringar, innovation, utvecklande
industristandarder samt föränderliga kundbehov, krav och prefe-
renser. Ericssons framgång beror på dess förmåga att fortsätta att
innovera och förbättra befintliga produkter och tjänster, utöka utbu-
det samt förutse och reagera på den snabbt föränderliga miljön och
utveckla och introducera nya erbjudanden som håller jämna steg med
teknologiska och konkurrensmässiga utvecklingar. Som med många
innovationer medför AI risker och utmaningar som skulle kunna ha
en negativ påverkan på Ericssons verksamhet. Om Ericsson inte kan
hålla jämna steg med den snabba tekniska utvecklingen inom AI kan
Bolagets konkurrensställning och affärsresultat bli lidande. Att införa
den här nya tekniken, särskilt generativ AI, i interna processer samt
nya och befintliga produkt- och serviceerbjudanden kan resultera i nya
utökade risker och skyldigheter, bland annat till följd av ökad gransk-
ning av myndigheter eller rättsliga instanser, tvister, frågor kopplade
till efterlevnad, etiska frågeställningar, immateriella rättigheter,
110
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
integritets- eller säkerhetsrisker, samt andra faktorer som skulle kunna
ha en negativ påverkan på Ericssons anseende, verksamheten, och
den finansiella ställning och resultat.
Ericsson kan misslyckas med att identifiera eller lösa etiska och
juridiska frågor relaterade till AI innan de uppstår. Regleringen av
AI-teknologi förändras snabbt, vilket komplicerar både regelefterlev-
nad och utvecklingsinsatser. AI-relaterade problem, brister och/eller
misslyckanden kan leda till juridiska och/eller regulatoriska åtgärder,
inklusive i förhållande till föreslagen lagstiftning som reglerar AI i vissa
jurisdiktioner, såsom Europeiska unionen, vilken förändras över tid,
och som ett resultat av nya tillämpningar av befintlig dataskyddsreg-
lering, vilket skulle kunna skada Ericssons anseende eller på annat sätt
väsentligt skada dess verksamhet.
AI-tekniker kan skapa problem med korrektheten, oavsiktlig par-
tiskhet och diskriminerande utfall, eller kan skapa eller förlita sig på
innehåll som är felaktigt eller bristfälligt. Om inte Ericsson på ett kor-
rekt sätt reagerar på denna föränderliga miljö eller rekommendatio-
nerna, innehållet eller analyserna som AI-applikationerna producerar
är eller påstås vara bristfälliga eller felaktiga kan Ericsson utsättas för
konkurrensskada, potentiella skadeståndskrav eller skador på varu-
märket eller anseendet. Det juridiska och regulatoriska landskapet
som omger AI-tekniken utvecklas snabbt och är behäftat med osäker-
het, inklusive inom områden som immateriella rättigheter, cybersäker-
het samt skydd av personlig integritet och data. Det råder exempelvis
osäkerhet kring giltigheten och verkställigheten av immateriella rät-
tigheter avseende användningen, utvecklingen och införandet av
AI-teknik. Efterlevnad av nya eller föränderliga lagar, regelverk eller
branschstandarder kan innebära betydande operativa kostnader och
kan begränsa Ericssons förmåga att utveckla, införa eller använda
AI-teknik. Det går inte att lämna några garantier för att de åtgärder
Ericsson har vidtagit för att minska de potentiella riskerna kopplade
till AI kommer att vara tillräckliga. Allt det ovanstående skulle kunna
resultera i en väsentlig negativ inverkan på Ericssons anseende,
verksamheten, och den finansiella ställning och resultat.
5 Risker relaterade till miljö, samhällsansvar och
ansvarsfullt företagande
5.1
Bristande efterlevnad av regelverk och lagar om upp-
trädande gällande miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt
företagande kan i tillämpliga jurisdiktioner utsätta Ericsson
för risk för betydande viten och andra sanktioner eller skade-
ståndsansvar.
Ericsson lyder under lagar, regler och regelverk samt relaterade krav
gällande miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt företagande som är
tillämpliga på Ericssons verksamhet, anläggningar, produkter och
tjänster. Ericsson förväntar sig att dessa lagar, regler och regelverk,
och de resurser som krävs för att följa dessa kommer att öka när reger-
ingar inför nya lagar, regler, regelverk och andra krav. Det finns en risk
att Ericssons åtgärder för att hantera efterlevnad av dessa lagar, regler
och regelverk och andra krav inte är effektiva för att undvika potenti-
ella skadestånd som härrör från Bolagets nuvarande, historiska och
framtida processer, verksamhet och affärsförbindelser.
Ericsson har tidigare brustit i att efterleva vissa av dessa lagar,
regler, regelverk och andra krav, och om Bolaget inte följer dem i fram-
tiden kan Bolaget utsättas för betydande viten och andra sanktioner
eller skadeståndsansvar som kan ha en väsentlig negativ inverkan på
Ericsson. Om leverantörerna inte följer uppförandekoden för affärs-
partners och relaterade lagar avseende miljö, samhällsansvar och
ansvarsfullt företagande kan detta också få en väsentlig negativ
inverkan på Ericsson. Det finns även en risk för att Ericsson drabbas
av kostnader avseende miljö-, arbetsmiljö- eller säkerhetsansvar, eller
för att även i fortsättningen följa nu gällande och framtida tillämpliga
lagar och regelverk eller för att åtgärda eventuella brister. Framtida
regelverk eller domstolsavgöranden, liksom eventuella förändringar i
tolkningen av befintliga lagar, kan ha en betydande negativ inverkan
på Ericsson. Dessa föränderliga regler, bestämmelser och förvänt-
ningar från intressenter har resulterat i, och kommer sannolikt att
resultera i, ökade allmänna och administrativa kostnader samt
ökade krav på ledningens tid och uppmärksamhet. Till exempel
kan det vara kostsamt, svårt samt ta lång tid att utveckla och handla
utifrån initiativ för miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt företagande
samt att samla in, mäta och redovisa information och mätetal för
miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt företagande, och redovisnings-
standarderna fortsätter att utvecklas. Underlåtenhet att hantera
ovanstående risker kan ha en negativ inverkan på Ericssons verk-
samhet, resultat, finansiella ställning, anseende och varumärke.
Nya lagar, regler, regelverk och standarder om miljö, hälsa och
säkerhet håller på att tas fram, bland annat med koppling till klimat-
förändringar och deras potentiella miljöpåverkan, vilket kan påverka
Ericsson, Bolagets leverantörer och Bolagets kunder. Sådana lagar,
regler, regelverk och standarder kan leda till ytterligare direkta kost-
nader för Ericsson för efterlevnad, däribland kostnader för ändringar
i tillverkningsprocesser eller kostnader för anskaffning av råmaterial
och komponenter som används i Ericssons produkter, samt till ökade
indirekta kostnader som ett resultat av att Bolagets kunder och leve-
rantörer ådrar sig ökade kostnader som förs vidare till Ericsson. Dessa
kostnader kan inverka negativt på Ericsson, inklusive på Bolagets
anseende, verksamhet, finansiella ställning, resultat, kassaflöden eller
framtidsutsikter. Det är svårt att göra en rimlig bedömning av miljö-
frågornas framtida konsekvenser, såsom klimatförändringar och
extrema vädertillstånd, inklusive eventuella skadestånd.
Vidare kan U.S. Securities Exchange Commissions upplysningskrav
avseende specificerade mineraler (konfliktmineraler) inverka nega-
tivt på tillgången, priserna och inköpsprocesserna för mineraler som
används för tillverkning av vissa av Ericssons produkter, vilket kan
ha en väsentlig negativ inverkan på Bolagets verksamhet. Eftersom
Ericssons leverantörskedja är komplex kan det hända att Bolaget trots
processerna för tillbörlig aktsamhet inte i tillräckligt hög grad lyckas
kontrollera ursprunget för de aktuella mineraler som används i Bola-
gets produkter, vilket kan skada Bolagets anseende och verksamhet.
Ericsson kan också stöta på utmaningar om kunderna begär att alla
Ericssons produktkomponenter ska vara certifierade som ”konflikt-
fria”. Ericsson är medvetna om att liknande utmaningar finns för andra
mineraler och metaller som ligger utanför omfattningen för informa-
tionsgivningsreglerna från U.S. Securities Exchange Commission.
I april 2024 trädde dessutom EU-kommissionens förordning om
kritiska råmaterial i kraft. Den avser att förbättra EU:s tillgång till säkra
och hållbara leveranser av vissa råmaterial som ska klassas som kri-
tiska eller strategiska. Lagstiftningsinitiativen i förordningen om kri-
tiska råmaterial kan påverka Ericssons nuvarande leverantörskedjor
relaterat till anskaffning av vissa råmaterial, och sådan inverkan kan
därmed ha negativ effekt på verksamheten.
5.2 Det görs allt hårdare granskningar från intressenternas
sida av frågor gällande miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt
företagande.
Investerare, kunder, beslutsfattare och andra intressenter lägger allt
större vikt vid bolagens hantering av klimatförändringar, humankapi-
tal samt övriga frågor gällande miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt
företagande. Ericsson deltar i ett antal olika initiativ för att hantera
sådana frågor och uppfylla intressenternas förväntningar. Sådana
initiativ kan emellertid vara kostsamma och kanske inte får önskad
effekt. Dessutom utnyttjar många av Ericssons initiativ metoder, stan-
darder och data som är komplexa, ibland beroende av tredje parter
och som fortsätter att utvecklas. Vidare har intressenterna olika, och
ibland motstridiga, förväntningar, och förespråkare av samt motstån-
dare till olika ämnen tar i allt högre grad till aktivism, inklusive tvister,
för att föra fram sitt perspektiv. Att hantera intressenternas förvänt-
ningar, inklusive de framväxande legala kraven, medför kostnader,
och en bristande förmåga att navigera genom sådana förväntningar,
liksom ändrade tolkningar av befintliga lagar eller regelverk, kan resul-
tera i skador på anseendet, förlust av kunder eller medarbetare, för-
pliktelser gentemot tillsynsmyndigheter eller investerare eller, annan
negativ påverkan på Bolagets verksamhet.
111
Ericsson 2024
Riskfaktorer
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Revisionsberättelse
Till bolagsstämman i Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) organisationsnummer 556016-0680
Rapport om årsredovisningen
och koncernredovisningen
Uttalanden
Vi har utfört en revision av årsredovisningen och koncernredovis-
ningen för Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) för räkenskapsåret
2024-01-01–2024-12-31. Bolagets årsredovisning och koncern-
redovisning ingår på sidorna 13–111 i detta dokument.
Enligt vår uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet
med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga avseenden rätt-
visande bild av moderbolagets finansiella ställning per den 31 decem-
ber 2024 och av dess finansiella resultat och kassaflöde för året enligt
årsredovisningslagen. Koncernredovisningen har upprättats i enlighet
med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga avseenden rätt-
visande bild av koncernens finansiella ställning per den 31 december
2024 och av dess finansiella resultat och kassaflöde för året enligt IFRS
Redovisningsstandarder, så som de antagits av EU, och årsredovis-
ningslagen. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens
och koncernredovisningens övriga delar.
Vi tillstyrker därför att bolagsstämman fastställer resultaträkningen
och balansräkningen för moderbolaget och koncernen.
Våra uttalanden i denna rapport om årsredovisningen och koncern-
redovisningen är förenliga med innehållet i den kompletterande rap-
port som har överlämnats till moderbolagets revisionsutskott i enlighet
med Revisorsförordningens (537/2014/EU) artikel 11.
Grund för uttalanden
Vi har utfört revisionen enligt International Standards on Auditing
(ISA) och god revisionssed i Sverige. Vårt ansvar enligt dessa stan-
darder beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är oberoende
i förhållande till moderbolaget och koncernen enligt god revisorssed
i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt dessa
krav. Detta innefattar att, baserat på vår bästa kunskap och över-
tygelse, inga förbjudna tjänster som avses i Revisorsförordningens
(537/2014/EU) artikel 5.1 har tillhandahållits det granskade bolaget
eller, i förekommande fall, dess moderföretag eller dess kontrollerade
företag inom EU.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och
ändamålsenliga som grund för våra uttalanden.
Särskilt betydelsefulla områden
Särskilt betydelsefulla områden för revisionen är de områden som
enligt vår professionella bedömning var de mest betydelsefulla för
revisionen av årsredovisningen och koncernredovisningen för den
aktuella perioden. Dessa områden behandlades inom ramen för revi-
sionen av, och i vårt ställningstagande till, årsredovisningen och kon-
cernredovisningen som helhet, men vi gör inga separata uttalanden
om dessa områden.
Intäktsredovisning av betydande avtal med kunder
Ericsson genererar intäkter från försäljning av hårdvara, mjukvara och
tjänster till sina kunder. Majoriteten av dessa intäkter är relaterade till
fleråriga ramavtal med stora kunder som ofta inkluderar rabatter och
andra rörliga incitament. Associerade kunder utfärdar inköpsordrar
enligt dessa ramavtal som tillsammans utgör ett kontrakt och åta-
gande att köpa produkter och tjänster under avtalets livslängd.
Dessa avtal kan ge upphov till risk för väsentliga fel på grund av
felaktigt belopp och felaktig tidpunkt för intäktsredovisning för respek-
tive prestationsåtaganden, vilket kan ha en väsentlig påverkan på de
finansiella rapporterna.
Vid kontraktsstart genomför Ericsson en bedömning, för att avgöra
vilka utfästa varor och tjänster som är distinkta i ett kundavtal och som
därför ska identifieras som prestationsåtaganden. Belopp och tidpunkt
för intäktsredovisning fastställs baserat på de villkor som framgår av
kontraktet.
Tillämpning av redovisningsstandarder för intäktsredovisning av
betydande avtal med kunder är förknippat med komplexitet för att
fastställa storleken på och tidpunkten för de intäkter som redovisas i
förhållande till enskilda delar av avtalen och involverar inneboende
bedömningar av företagsledningen. Vi identifierade intäktsredovisning
av betydande avtal med kunder som ett särskilt betydelsefullt område
i revisionen på grund av den betydande omfattningen av revisions-
arbete, särskilt vid utvärdering om revisionsbevisen är tillräckliga, vid
utförande av granskningsåtgärder för att utvärdera efterlevnaden
av redovisningsstandarder.
Våra granskningsåtgärder avseende belopp och tidpunkt för
intäktredovisning kopplat till betydande kontrakt inkluderade, men
var inte begränsade till följande:
–
Vi testade effektiviteten i bolagets kontroller kopplat till
intäktsredovisning med särskilt fokus på kontrollerna avseende
identifiering av prestationsåtaganden i betydande kontrakt och
fastställande av tidpunkten för redovisning av varje åtagande.
–
Vi testade ett urval av betydande kontrakt för att utvärdera
företagsledningens bedömningar och uppskattningar avseende
identifiering av prestationsåtaganden baserat på avtalsvillkor
och fastställande av tidpunkten för redovisning av varje åtagande
baserat på kontraktet.
–
Vi testade ett urval av de intäkttransaktioner som redovisats
under året genom att spåra dem till dokumenterade bevis för att
leverans och mottganade skett samt utvärderade bedömningar
och uppskattningar för intäkter som registrerats under perioden
genom att jämföra de med avtalsvillkor för leverans, transaktions-
priser inklusive rörliga ersättningar, priseftergifter, rabatter och
incitamentsavtal.
–
Vi testade ett urval av pågående förhandlingar med befintliga
kunder och analyserade återföringar av intäkter efter årsskiftet för
indikatorer på ej bokförda rabatter och priseftergifter under perioden.
Värdering av förvärvade kundrelationer, immateriella produkt-
rättigheter och övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
hänförbart till Global Communications Platform (Vonage) och
Enterprise Wireless Solutions (Cradlepoint)
Förvärvade kundrelationer, immateriella produkträttigheter och övriga
immateriella tillgångar inklusive goodwill är sammantaget betydande
tillgångar i balansräkningen för koncernen. Bolagets utvärdering av
redovisat värde för goodwill innefattar en jämförelse av återvinnings-
värdet för varje kassagenererande enhet med dess redovisade värden.
Bolagets utvärdering bygger på en diskonterad kassaflödesmodell
som utgår från en femårsplan följt av en avtagande tillväxtperiod
innan evig tillväxttakt. Utvärderingen kräver att företagsledningen
gör betydande uppskattningar och antaganden avseende prognoser
för framtida försäljningstillväxt, rörelseresultat, rörelsekapital och
investeringskrav samt antaganden om diskonteringsräntor. I andra
112
Ericsson 2024
Revisionsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
kvartalet 2024 redovisade bolaget en nedskrivning om 14.7 miljarder
kronor hänförbart till de kassagenererande enheterna relaterade till
Vonage. Nedskrivningen var till följd av lägre antagen marknadstill-
växt och ökat konkurrens för särskilda produkterbjudanden under
2024. Nedskrivningen inkluderade förvärvade kundrelationer,
immateriella produkträttigheter och övriga immateriella tillgångar
och goodwill.
Vi identifierade värdering av förvärvade kundrelationer, imma-
teriella produkträttigheter och övriga immateriella tillgångar inklu-
sive goodwill hänförbart till Vonage och Cradlepoint som ett särskilt
betydelsefullt område i revisionen på grund av de uppskattningar och
bedömningar som tillämpas vid fastställande av framtida intäkts-
tillväxt, rörelseresultat, rörelsekapital, och investeringar, samt anta-
ganden om diskonteringsräntor och evig tillväxttakt. Förändringar
i dessa antaganden kan väsentligt påverka antingen återvinnings-
värdet, eventuellt nedskrivningsbelopp, eller båda. Utvärderingen av
företagsledningens uppskattning av återvinningsbart belopp kräver
en hög grad av revisionsbedömningar, inklusive en ökad omfatt-
ning av revisionsarbete och medför ett behov av att involvera våra
värderingsspecialister.
Våra granskningsåtgärder avseende bedömningar kopplat till
återvinningsvärde inkluderade, men var inte begränsade till följande:
–
Vi testade effektiviteten av bolagets kontroller för nedskrivnings-
prövning av goodwill och fastställande av återvinningsvärdet, med
särskilt fokus på kontrollerna över bolagsledningens beredning och
granskning av antaganden för framtida försäljningstillväxt, rörel-
seresultat, rörelsekapital, investeringskrav och metod för att fast-
ställa de diskonteringsräntor som använts.
–
Vi utvärderade företagsledningens förmåga att prognostisera
framtida försäljningstillväxt, rörelseresultat, rörelsekapital och
investeringar genom att jämföra faktiska resultat med företagsled-
ningens historiska prognoser, företagets historiska resultat, externa
analytikerapporter, industrianalyser, jämförelsebolag och intern
rapportering till företagsledning och styrelsen.
–
Med hjälp av våra värderingsspecialister utvärderade vi diskon-
teringsräntorna och den långsiktiga tillväxttakten, testade den
underliggande informationen och den matematiska precisionen
i beräkningarna, samt utvecklade ett antal oberoende uppskatt-
ningar som vi jämfört med diskonteringsräntorna som beräknats
av företagsledningen.
–
Med hjälp av våra värderingsspecialister utvärderade vi bolagets
känslighetsanalys genom jämförelse mot egna känslighetsana-
lyser för att validera upplysningarna kring de antaganden som är
mest känsliga för en rimligt möjlig förändring som skulle kunna
leda till att det redovisade värdet överstiger återvinningsvärdet
för en kassagenererande enhet.
Annan information än årsredovisningen och
koncernredovisningen
Detta dokument innehåller även annan information än årsredovis-
ningen och koncernredovisningen och återfinns på sidorna 1–12 och
116–131 i den Finansiella rapporten, 1–11 i Ersättningsrapporten,
1–60 och 62–63 i Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företa-
gande. Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret
för denna andra information.
Vårt uttalande avseende årsredovisningen och koncernredovis-
ningen omfattar inte denna information och vi gör inget uttalande
med bestyrkande avseende denna andra information.
I samband med vår revision av årsredovisningen och koncernredo-
visningen är det vårt ansvar att läsa den information som identifieras
ovan och överväga om informationen i väsentlig utsträckning är
oförenlig med årsredovisningen och koncernredovisningen. Vid denna
genomgång beaktar vi även den kunskap vi i övrigt inhämtat under
revisionen samt bedömer om informationen i övrigt verkar innehålla
väsentliga felaktigheter.
Om vi, baserat på det arbete som har utförts avseende denna
information, drar slutsatsen att den andra informationen innehåller
en väsentlig felaktighet, är vi skyldiga att rapportera detta. Vi har inget
att rapportera i det avseendet.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att
årsredovisningen och koncernredovisningen upprättas och att de ger
en rättvisande bild enligt årsredovisningslagen och, vad gäller kon-
cernredovisningen, enligt IFRS Redovisningsstandarder så som de
antagits av EU. Styrelsen och verkställande direktören ansvarar även
för den interna kontroll som de bedömer är nödvändig för att upprätta
en årsredovisning och koncernredovisning som inte innehåller några
väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller
misstag.
Vid upprättandet av årsredovisningen och koncernredovisningen
ansvarar styrelsen och verkställande direktören för bedömningen av
bolagets och koncernens förmåga att fortsätta verksamheten. De upp-
lyser, när så är tillämpligt, om förhållanden som kan påverka förmågan
att fortsätta verksamheten och att använda antagandet om fortsatt
drift. Antagandet om fortsatt drift tillämpas dock inte om styrelsen och
verkställande direktören avser att likvidera bolaget, upphöra med verk-
samheten eller inte har något realistiskt alternativ till att göra något
av detta.
Styrelsens revisionsutskott ska, utan att det påverkar styrelsens
ansvar och uppgifter i övrigt, bland annat övervaka bolagets finansiella
rapportering.
Revisorns ansvar
Våra mål är att uppnå en rimlig grad av säkerhet om huruvida års-
redovisningen och koncernredovisningen som helhet inte innehåller
några väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter
eller misstag, och att lämna en revisionsberättelse som innehåller våra
uttalanden. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men är ingen
garanti för att en revision som utförs enligt ISA och god revisionssed
i Sverige alltid kommer att upptäcka en väsentlig felaktighet om en
sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter
eller misstag och anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsammans
rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare
fattar med grund i årsredovisningen och koncernredovisningen.
Som del av en revision enligt ISA använder vi professionellt
omdöme och har en professionellt skeptisk inställning under hela
revisionen. Dessutom:
–
identifierar och bedömer vi riskerna för väsentliga felaktigheter
i årsredovisningen och koncernredovisningen, vare sig dessa beror
på oegentligheter eller misstag, utformar och utför granskningsåt-
gärder bland annat utifrån dessa risker och inhämtar revisionsbevis
som är tillräckliga och ändamålsenliga för att utgöra en grund för
våra uttalanden. Risken för att inte upptäcka en väsentlig felaktighet
till följd av oegentligheter är högre än för en väsentlig felaktighet
som beror på misstag, eftersom oegentligheter kan innefatta age-
rande i maskopi, förfalskning, avsiktliga utelämnanden, felaktig
information eller åsidosättande av intern kontroll.
–
skaffar vi oss en förståelse av den del av bolagets interna
kontroll som har betydelse för vår revision för att utforma
113
Ericsson 2024
Revisionsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
granskningsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständig-
heterna, men inte för att uttala oss om effektiviteten i den interna
kontrollen.
–
utvärderar vi lämpligheten i de redovisningsprinciper som används
och rimligheten i styrelsens och verkställande direktörens upp-
skattningar i redovisningen och tillhörande upplysningar.
–
drar vi en slutsats om lämpligheten i att styrelsen och verkställande
direktören använder antagandet om fortsatt drift vid upprättandet
av årsredovisningen och koncernredovisningen. Vi drar också en
slutsats, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, om huru-
vida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana
händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om
bolagets och koncernens förmåga att fortsätta verksamheten.
Om vi drar slutsatsen att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor,
måste vi i revisionsberättelsen fästa uppmärksamheten på upp-
lysningarna i årsredovisningen och koncernredovisningen om den
väsentliga osäkerhetsfaktorn eller, om sådana upplysningar är
otillräckliga, modifiera uttalandet om årsredovisningen och kon-
cernredovisningen. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis
som inhämtas fram till datumet för revisionsberättelsen. Dock kan
framtida händelser eller förhållanden göra att ett bolag och en
koncern inte längre kan fortsätta verksamheten.
–
utvärderar vi den övergripande presentationen, strukturen och
innehållet i årsredovisningen och koncernredovisningen, däribland
upplysningarna, och om årsredovisningen och koncernredovis-
ningen återger de underliggande transaktionerna och händelserna
på ett sätt som ger en rättvisande bild.
–
planerar och utför vi koncernrevisionen för att inhämta tillräck-
liga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella
informationen för företag eller affärsenheter inom koncernen som
grund för att göra ett uttalande avseende koncernredovisningen.
Vi ansvarar för styrning, övervakning och genomgång av det
revisionsarbete som utförts för koncernrevisionens syfte.
Vi är ensamt ansvariga för våra uttalanden.
Vi måste informera styrelsen om bland annat revisionens planerade
omfattning och inriktning samt tidpunkten för den. Vi måste också
informera om betydelsefulla iakttagelser under revisionen, däribland
de eventuella betydande brister i den interna kontrollen som vi
identifierat.
Vi måste också förse styrelsen med ett uttalande om att vi har följt
relevanta yrkesetiska krav avseende oberoende, och ta upp alla relatio-
ner och andra förhållanden som rimligen kan påverka vårt oberoende,
samt i tillämpliga fall åtgärder som har vidtagits för att eliminera hoten
eller motåtgärder som har vidtagits.
Av de områden som kommuniceras med styrelsen fastställer vi vilka
av dessa områden som varit de mest betydelsefulla för revisionen av
årsredovisningen och koncernredovisningen, inklusive de viktigaste
bedömda riskerna för väsentliga felaktigheter, och som därför utgör
de för revisionen särskilt betydelsefulla områdena. Vi beskriver dessa
områden i revisionsberättelsen såvida inte lagar eller andra författ-
ningar förhindrar upplysning om frågan.
Rapport om andra krav enligt lagar och
andra författningar
Uttalanden
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen
har vi även utfört en revision av styrelsens och verkställande direk-
törens förvaltning för Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) för år
2024-01-01–2024-12-31 samt av förslaget till dispositioner
beträffande bolagets vinst eller förlust.
Vi tillstyrker att bolagsstämman disponerar vinsten enligt förslaget
i förvaltningsberättelsen och beviljar styrelsens ledamöter och verkstäl-
lande direktören ansvarsfrihet för räkenskapsåret.
Grund för uttalanden
Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i Sverige. Vårt ansvar
enligt denna beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är
oberoende i förhållande till moderbolaget och koncernen enligt god
revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar
enligt dessa krav.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och
ändamålsenliga som grund för våra uttalanden.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen som har ansvaret för förslaget till dispositioner beträf-
fande bolagets vinst eller förlust. Vid förslag till utdelning innefattar
detta bland annat en bedömning av om utdelningen är försvarlig med
hänsyn till de krav som bolagets och koncernens verksamhetsart,
omfattning och risker ställer på storleken av moderbolagets och kon-
cernens egna kapital, konsolideringsbehov, likviditet och ställning i
övrigt.
Styrelsen ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av
bolagets angelägenheter. Detta innefattar bland annat att fortlöpande
bedöma bolagets och koncernens ekonomiska situation, och att tillse
att bolagets organisation är utformad så att bokföringen, medelsför-
valtningen och bolagets ekonomiska angelägenheter i övrigt kontrol-
leras på ett betryggande sätt. Verkställande direktören ska sköta den
löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar
och bland annat vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bolagets
bokföring ska fullgöras i överensstämmelse med lag och för att
medelsförvaltningen ska skötas på ett betryggande sätt.
Revisorns ansvar
Vårt mål beträffande revisionen av förvaltningen, och därmed vårt
uttalande om ansvarsfrihet, är att inhämta revisionsbevis för att med
en rimlig grad av säkerhet kunna bedöma om någon styrelseledamot
eller verkställande direktören i något väsentligt avseende
–
företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till någon försummelse
som kan föranleda ersättningsskyldighet mot bolaget, eller
–
på något annat sätt handlat i strid med aktiebolagslagen,
årsredovisningslagen eller bolagsordningen.
Vårt mål beträffande revisionen av förslaget till dispositioner av
bolagets vinst eller förlust, och därmed vårt uttalande om detta, är att
med rimlig grad av säkerhet bedöma om förslaget är förenligt med
aktiebolagslagen.
Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men ingen garanti
för att en revision som utförs enligt god revisionssed i Sverige alltid
kommer att upptäcka åtgärder eller försummelser som kan föranleda
ersättningsskyldighet mot bolaget, eller att ett förslag till dispositioner
av bolagets vinst eller förlust inte är förenligt med aktiebolagslagen.
Som en del av en revision enligt god revisionssed i Sverige använder
vi professionellt omdöme och har en professionellt skeptisk inställning
under hela revisionen. Granskningen av förvaltningen och förslaget till
dispositioner av bolagets vinst eller förlust grundar sig främst på revi-
sionen av räkenskaperna. Vilka tillkommande granskningsåtgärder
som utförs baseras på vår professionella bedömning med utgångs-
punkt i risk och väsentlighet. Det innebär att vi fokuserar granskningen
på sådana åtgärder, områden och förhållanden som är väsentliga för
verksamheten och där avsteg och överträdelser skulle ha särskild bety-
delse för bolagets situation. Vi går igenom och prövar fattade beslut,
beslutsunderlag, vidtagna åtgärder och andra förhållanden som är
relevanta för vårt uttalande om ansvarsfrihet. Som underlag för vårt
114
Ericsson 2024
Revisionsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
uttalande om styrelsens förslag till dispositioner beträffande bolagets
vinst eller förlust har vi granskat styrelsens motiverade yttrande samt
ett urval av underlagen för detta för att kunna bedöma om förslaget
är förenligt med aktiebolagslagen.
Revisorns uttalande om Esef-rapporten
Uttalande
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen
har vi även utfört en granskning av att styrelsen och verkställande
direktören har upprättat årsredovisningen och koncernredovisningen
i ett format som möjliggör enhetlig elektronisk rapportering (Esef-
rapporten) enligt 16 kap. 4 a § lagen (2007:528) om värdepappers-
marknaden för Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) för räken-
skapsåret 2024-01-01–2024-12-31.
Vår granskning och vårt uttalande avser endast det lagstadgade
kravet.
Enligt vår uppfattning har Esef-rapporten upprättats i ett format
som i allt väsentligt möjliggör enhetlig elektronisk rapportering.
Grund för uttalandet
Vi har utfört granskningen enligt FARs rekommendation RevR 18
Revisorns granskning av Esef-rapporten. Vårt ansvar enligt denna
rekommendation beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är
oberoende i förhållande till Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
enligt god revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkes-
etiska ansvar enligt dessa krav.
Vi anser att de bevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamåls-
enliga som grund för vårt uttalande.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för
att Esef-rapporten har upprättats i enlighet med 16 kap. 4 a § lagen
(2007:528) om värdepappersmarknaden, och för att det finns en
sådan intern kontroll som styrelsen och verkställande direktören
bedömer nödvändig för att upprätta Esef-rapporten utan väsentliga
felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Revisorns ansvar
Vår uppgift är att uttala oss med rimlig säkerhet om Esef-rapporten
i allt väsentligt är upprättad i ett format som uppfyller kraven i 16 kap.
4 a § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, på grundval
av vår granskning.
RevR 18 kräver att vi planerar och genomför våra gransknings-
åtgärder för att uppnå rimlig säkerhet att Esef-rapporten är upprättad
i ett format som uppfyller dessa krav.
Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men är ingen garanti
för att en granskning som utförs enligt RevR 18 och god revisionssed
i Sverige alltid kommer att upptäcka en väsentlig felaktighet om en
sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter eller
misstag och anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimli-
gen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar
med grund i Esef-rapporten.
Revisionsföretaget tillämpar International Standard on Quality
Management 1, som kräver att företaget utformar, implementerar och
hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer eller rutiner
avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för yrkesutöv-
ningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar.
Granskningen innefattar att genom olika åtgärder inhämta bevis
om att Esef-rapporten har upprättats i ett format som möjliggör enhet-
lig elektronisk rapportering av årsredovisning och koncernredovisning.
Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att
bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i rapporteringen vare sig
dessa beror på oegentligheter eller misstag. Vid denna riskbedömning
beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för
hur styrelsen och verkställande direktören tar fram underlaget i syfte
att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hän-
syn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om
effektiviteten i den interna kontrollen. Granskningen omfattar också en
utvärdering av ändamålsenligheten och rimligheten i styrelsens och
verkställande direktörens antaganden.
Granskningsåtgärderna omfattar huvudsakligen validering av att
Esef-rapporten upprättats i ett giltigt XHTML-format och en avstäm-
ning av att Esef-rapporten överensstämmer med den granskade års-
redovisningen och koncernredovisningen.
Vidare omfattar granskningen även en bedömning av huruvida
koncernens resultat-, balans- och egetkapitalräkningar, kassaflödes-
analys samt noter i Esef-rapporten har märkts med iXBRL i enlighet
med vad som följer av Esef-förordningen.
Deloitte AB, utsågs till Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)s
revisor av bolagsstämman den 3 april 2024 och har varit bolagets
revisor sedan den 31 mars 2020.
Stockholm den 26 februari 2025
Deloitte AB
Thomas Strömberg
Auktoriserad revisor
115
Ericsson 2024
Revisionsberättelse
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Framtidsriktade uttalanden
Denna årsredovisning innehåller framtidsriktade uttalanden, inklusive
uttalanden om Bolagets aktuella syn på marknadens tillväxt, framtida
marknadsförhållanden, framtida händelser, finansiell ställning samt
förväntat operativt och finansiellt resultat, särskilt information om
följande:
–
Potentiellt ytterligare ansvar av väsentlig betydelse till följd av
tidigare uppförande, inklusive anklagelser om tidigare verksamhet
som fortfarande är olösta eller okända i flera jurisdiktioner, inklu-
sive Irak, som fortfarande är föremål för pågående utredningar av
Ericsson och amerikanska myndigheter.
–
Risker relaterade till intern kontroll och styrning, inklusive risken
att ådra sig väsentligt ansvar i samband med interna kontroller
avseende betalningar till tredje parter utifrån ett tidigare agerande
i flera jurisdiktioner, inklusive Irak, som fortfarande är föremål för
pågående utredningar av Ericsson och amerikanska myndigheter.
–
Risken att Ericssons och amerikanska myndigheters pågående
utredningar leder till att Ericsson eller amerikanska myndigheter
når slutsatsen att Bolagets tidigare agerande innefattade att göra
eller ha ansvar för att göra betalningar till en terroristorganisation
eller andra otillbörliga betalningar, vilket kan leda till ytterligare
betydande ansvar.
–
Risker relaterade till vår löpande efterlevnad av skyldigheter
enligt det nationella säkerhetsavtal som ingicks i samband med
Ericssons förvärv av Vonage Holdings Corp. (Vonage), vilket kan
påverka verksamheten i Vonage negativt och ålägga Bolaget
ytterligare ansvar.
–
Våra mål, strategier, planeringsantaganden och operationella och
finansiella resultatförväntningar.
–
Makroekonomiska förhållanden, inklusive inflationstryck och effek-
ter på kundinvesteringar, marknadsåterhämtning och tillväxt.
–
Pågående geopolitisk osäkerhet och handelsosäkerhet, inklusive
utmanande globala ekonomiska förhållanden samt införandet av
tullar och sanktioner.
–
Fortsatt tillväxt inom mobilkommunikation, framgången för vår
befintliga och tilltänkta kundbas samt vår förmåga att upprätthålla
vårt teknikledarskap.
–
Framgång med att implementera våra nyckelstrategier, däribland
förbättringar av lönsamheten, tillvarata 5G-marknadens möjlig-
heter, utnyttja möjligheter för nätverks-APIer och Enterprise och
uppnå förväntade fördelar från omstruktureringsaktiviteter.
–
Risker relaterade till cybersäkerhet och integritet, säkerhet och
datalokalisering.
–
Branschtrender, framtida kännetecken för och utveckling av
marknader där vi har verksamhet.
–
Risker med en global verksamhet, bland annat lagenliga och
regulatoriska krav och osäkerheter samt ogynnsamma rätts-
processer och stämningar.
–
Vår framtida likviditet och lönsamhet, våra finansiella resurser,
investeringar och kostnadsbesparingar samt risker relaterade till
Bolagets finansiella ställning.
–
Förväntad efterfrågan på våra befintliga och kommande produkter
och tjänster, liksom planer på att lansera nya produkter och tjäns-
ter, inklusive forsknings- och utvecklingskostnaderkostnader.
–
Vår förmåga att leva upp till framtida planer och uppnå framtida
tillväxt.
–
Förväntade operativa och finansiella resultat av strategiska
samarbetsprojekt och joint ventures.
–
Risker i samband med förvärv och avyttringar som kan orsaka
störningar och ge upphov till betydande kostnader, inklusive vår
förmåga att framgångsrikt genomföra sådana transaktioner,
skydda värdet av förvärv i integrationsfasen eller uppnå det värde
som förväntas av ett förvärv.
–
Trender relaterade till vår bransch, inklusive lagstiftning, konkurrens
och kundstruktur.
–
Hård konkurrens från befintliga konkurrenter och nya aktörer,
bland annat genom konsolidering av leverantörer.
–
Begränsat antal tredjepartsleverantörer, stora fleråriga avtal
med ett begränsat antal viktiga kunder samt konsolidering av
operatörerna.
–
Risker relaterade till immateriella rättigheter, nyckelmedarbetare
samt oförutsedda risker och störningar som orsakas av naturkrafter
eller människor.
–
Risker relaterade till miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt
företagande.
–
Andra faktorer som framgår av våra handlingar som lämnas till U.S.
Securities and Exchange Commission (SEC), inklusive de faktorer
som beskrivs i denna rapport och som ingår i avsnittet Riskfaktorer,
som uppdaterats genom senare rapporter som inlämnats till SEC.
Orden ”anse”, ”förvänta”, ”förutspå”, ”förutse”, ”förutsätta”, ”avse”,
”trolig”, ”beräknas”, ”kan”, ”skulle kunna”, ”planera”, ”uppskatta”,
”bedöma”, ”kommer att”, ”bör”, ”strävan”, ”ambition”, ”försöka”, ”poten-
tial”, ”målsättning”, ”fortsätta” eller, i förekommande fall, deras nega-
tiva versioner och varianter samt liknande ord eller uttryck används för
att identifiera framtidsriktade uttalanden. Alla uttalanden som hänför
sig till Bolagets strategi, framtida finansiella resultat, förväntningar,
planer eller andra beskrivningar av framtida händelser eller omstän-
digheter, tillsammans med underliggande antaganden, utgör fram-
tidsriktade uttalanden. Sådana uttalanden baseras på ledningens
förväntningar vid datumet för rapporten, såvida inte ett tidigare
datum anges, inklusive förväntningar baserade på information och
prognoser från tredje part som ledningen anser vara tillförlitliga.
Vi uppmärksammar investerare på att dessa uttalanden är för-
enade med risker och osäkerheter, varav många är svåra att förutse
och generellt sett ligger utanför vår kontroll, vilket kan medföra att det
faktiska resultatet kan skilja sig väsentligt och på ett negativt sätt från
det uttalade, indikerade eller beräknade resultat som framgår av den
framtidsriktade informationen och de framtidsriktade uttalandena.
Viktiga faktorer som kan påverka om och hur väl våra framtidsriktade
uttalanden kommer att förverkligas innefattar, men är inte begrän-
sade till, de faktorer som beskrivs i denna årsredovisning, inklusive i
avsnittet ”Riskfaktorer”. Dessa framtidsriktade uttalanden återspeglar
våra uppskattningar, antaganden och förväntningar vid den tidpunkt
när de gjordes, och i den mån de utgör data från tredje part har vi inte
genomfört en oberoende kontroll av sådana data från tredje part, och
avser inte heller att göra det.
Givet dessa risker och osäkerheter vill vi varna läsare för att fästa
överdriven tillit vid sådana framtidsriktade uttalanden. Läsarna
rekommenderas att noga granska och överväga de olika upplysningar
som lämnas i denna årsredovisning och i andra dokument som vi från
tid till annan lämnar in till myndigheter och som anger risker och osä-
kerheter som kan påverka vår verksamhet. Om inget annat specifikt
anges avspeglar framtidsriktade uttalanden i denna årsredovisning
inte den potentiella inverkan från avyttringar, samgåenden, förvärv
116
Ericsson 2024
Framtidsriktade uttalanden
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
eller andra företagsförvärv som inte slutförts vid datumet för denna
rapport. Vi avsäger oss uttryckligen skyldighet att efter datumet för
denna årsredovisning uppdatera dessa framtidsriktade uttalanden,
liksom de uppskattningar och antaganden som ligger till grund för
dem, för att återspegla framtida händelser eller förändrade förhål-
landen eller förändrade förväntningar eller att förväntade händelser
inträffat, antingen som ett resultat av ny information, framtida hän-
delser eller annat, med undantag för vad som krävs enligt tillämplig
lagstiftning eller börsregler. Denna årsredovisning innehåller webb-
platser eller hänvisningar till ytterligare företagsrapporter. Dessa är
endast avsedda att ge inaktiva, textbaserade referenser.
Informationen på webbplatserna och i dessa rapporter är inte en
del av denna rapport och införlivas inte genom hänvisning i denna
rapport. Denna årsredovisning innehåller uttalanden som baseras
på hypotetiska scenarier och antaganden samt uppskattningar som
är föremål för en hög grad av osäkerhet, och dessa uttalanden ska inte
nödvändigtvis ses som representativa för nuvarande eller faktiska
risker eller resultat, eller som prognoser för förväntade risker eller
resultat. Dessutom kan historiska, aktuella och framtidsriktade utta-
landen avseende miljö och samhällsansvar baseras på standarder för
att mäta framsteg som fortfarande är under utveckling och på interna
kontroller och processer som kontinuerligt utvecklas. Även om vissa
frågor som diskuteras i denna årsredovisning kan vara väsentliga, ska
inte någon betydelse uppfattas, eller på annat sätt antas, som att de
nödvändigtvis når upp till den väsentlighetsnivå som används för att
uppfylla Ericssons rapporteringsskyldigheter för publika bolag enligt
USA:s federala värdepapperslagar och bestämmelser, även om
rapporten använder orden ”väsentlig” eller ”väsentlighet”.
117
Ericsson 2024
Framtidsriktade uttalanden
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Definitioner av vissa finansiella termer finns i Alternativa nyckeltal och i Finansiella begrepp.
Femårsöversikt
2024
Förändring
2023
2022
2021
2020
Resultaträknings- och kassaflödesposter, SEK miljoner
Nettoomsättning
247 880
–6 %
263 351
271 546
232 314
232 390
Rörelseomkostnader
–105 436
17 %
–90 187
–83 030
–69 071
–66 280
EBIT (förlust)
4 313
–
–20 326
27 020
31 780
27 808
Årets resultat
374
–
–26 104
19 112
22 980
17 623
Kassaflöde från rörelsen
46 261
545 %
7 177
30 863
39 065
28 933
Ställning vid årets slut, SEK miljoner
Balansomslutning
292 374
–2 %
297 036
349 537
305 614
271 530
Materiella anläggningstillgångar
10 545
–14 %
12 195
14 236
13 580
13 383
Eget kapital hänförligt till Moderbolagets aktieägare
94 284
–4 %
98 673
134 814
108 775
86 674
Innehav utan bestämmande inflytande
–1 301
3 %
–1 265
–1 510
–1 676
–1 497
Nyckeltal per aktie
Resultat per aktie, före utspädning, SEK
0,01
–
–7,94
5,62
6,82
5,26
Resultat per aktie, efter utspädning, SEK
0,01
–
–7,94
5,62
6,81
5,26
Utdelning per aktie, SEK
1)
2,85
6 %
2,70
2,70
2,50
2,00
Antal utestående aktier (miljoner)
vid årets slut, före utspädning
3 333
0 %
3 330
3 330
3 330
3 328
i medeltal, före utspädning
3 332
0 %
3 330
3 330
3 329
3 323
i medeltal, efter utspädning
3 339
0 %
3 337
3 334
3 332
3 326
Övrig information, SEK miljoner
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
2 340
–29 %
3 297
4 477
3 663
4 493
Avskrivningar och nedskrivningar på materiella anläggningstillgångar
4 143
–16 %
4 934
4 388
3 872
4 114
Investering/aktivering/avyttring av immateriella tillgångar
1 052
–64 %
2 924
66 178
1 723
11 817
Avskrivningar och nedskrivningar av immateriella tillgångar
19 313
–47 %
36 374
3 638
2 820
2 126
Forsknings- och utvecklingskostnader
53 514
6 %
50 664
47 298
42 074
39 714
i procent av nettoomsättningen
21,6 %
–
19,2 %
17,4 %
18,1 %
17,1 %
Omsättningshastighet i lager, dagar
83
–10 %
92
93
88
78
Alternativa nyckeltal (APM)
2)
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valutaeffekter
–5 %
–
–10 %
3 %
4 %
5 %
Bruttomarginal
44,1 %
–
38,6 %
41,7 %
43,4 %
40,3 %
Justerad bruttomarginal
44,9 %
–
39,6 %
41,8 %
43,5 %
40,6 %
EBIT-marginal
1,7 %
–
–7,7 %
10,0 %
13,7 %
12,0 %
Justerad EBIT-marginal
3,8 %
–
–5,2 %
10,1 %
13,9 %
12,5 %
Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och
immateriella tillgångar
9,9 %
–
6,9 %
10,1 %
14,1 %
12,6 %
EBITA-marginal
8,9 %
–
5,7 %
10,7 %
14,3 %
12,5 %
Justerad EBITA-marginal
11,0 %
–
8,1 %
10,9 %
14,6 %
13,1 %
Omstruktureringskostnader, SEK miljoner
5 012
–23 %
6 521
399
549
1 306
Fritt kassaflöde före M&A, SEK miljoner
40 034
–
–1 084
22 196
32 056
22 261
Fritt kassaflöde efter M&A, SEK miljoner
39 723
–
–3 224
–29 492
32 115
12 663
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen
16,2 %
–
–0,4 %
8,2 %
13,8 %
9,6 %
Sysselsatt kapital, SEK miljoner
162 967
–8 %
177 965
202 899
184 283
161 990
Avkastning på eget kapital
0,0 %
–
–22,7 %
15,4 %
23,2 %
20,7 %
Avkastning på sysselsatt kapital
2,5 %
–
–10,7 %
14,0 %
18,4 %
17,0 %
Soliditet
31,8 %
–
32,8 %
38,1 %
35,0 %
31,4 %
Kapitalomsättningshastighet
1,5
7 %
1,4
1,4
1,3
1,4
Justerat rörelsekapital, SEK miljoner
30 702
–22 %
45 479
36 653
59 667
45 613
Bruttokassa, SEK miljoner
75 871
39 %
54 705
56 249
97 608
72 045
Nettokassa, SEK miljoner
37 830
383 %
7 832
23 319
65 777
41 885
Statistiska uppgifter vid årets slut
Antal anställda
94 236
–6 %
99 952
105 529
101 322
100 824
varav i Sverige
13 420
–4 %
13 977
14 481
14 183
13 173
Exportförsäljning från Sverige, SEK miljoner
133 339
6 %
125 242
153 833
140 898
132 269
1)
För 2024, enligt styrelsens förslag.
2)
En avstämning av varje APM mot närmast avstämningsbara poster i de finansiella rapporterna för 2024 och fyra jämförelseår finns tillgänglig på sidorna 120–124.
Femårsöversikt – Finansiell information
118
Ericsson 2024
Femårsöversikt – Finansiell information
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
För mer information, definitioner och detaljer, se Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
1)
.
Femårsöversikt
2024
Förändring
2023
2022
2021
2020
Antal anställda
Anställda vid årets slut
94 236
–6 %
99 952
105 529
101 322
100 824
Medeltal anställda
95 154
–6 %
101 644
101 741
100 757
98 589
Anställda som lämnat företaget
11 919
–11 %
13 362
14 381
11 631
7 839
Anställda som börjat på företaget
6 203
–20 %
7 785
17 235
12 129
9 246
Anställda per ålderskategori
Under 25 år
3 %
–
3 %
4 %
3 %
3 %
25–35 år
27 %
–
29 %
30 %
31 %
33 %
36–45 år
36 %
–
35 %
34 %
34 %
34 %
46–55 år
23 %
–
23 %
23 %
23 %
22 %
Över 55 år
11 %
–
10 %
10 %
9 %
8 %
Andel kvinnor per medarbetarkategori
Alla anställda
27 %
–
26 %
26 %
25 %
25 %
Linjechefer
24 %
–
23 %
22 %
21 %
21 %
Högre chefer
32 %
–
31 %
35 %
36 %
32 %
Företagsledning
24 %
–
25 %
19 %
20 %
20 %
Styrelse
25 %
–
38 %
36 %
23 %
23 %
Hälsa och säkerhet
2)
Antal dödsfall – anställda
–
–100 %
1
0
1
0
Antal dödsfall – leverantörer och underleverantörer
2
–78 %
8
6
11
5
Antal incidenter med sjukfrånvaro – anställda
28
–47 %
53
96
77
90
Antal incidenter med sjukfrånvaro – leverantörer och underleverantörer
44
2 %
43
30
66
44
Energiförbrukning i egna anläggningar
Total energiförbrukning i den egna verksamheten, GWh
721
4 %
690
693
631
628
Andel förnybar energi i den egna verksamheten
65 %
–
70 %
67 %
62 %
62 %
Energiintensitet, GWh/nettoomsättning SEK miljarder
2,9
12 %
2,6
2,6
2,7
2,7
Avfall, produktåtertagande och vatten
Avfall genererat på i den egna verksamheten, ton
3)
10 210
42 %
7 182
8 130
6 777
6 916
Andel återvunnet
3)
70 %
–
48 %
47 %
67 %
49 %
Återtagna produkter, ton
3 872
0 %
3 869
4 825
5 389
6 079
Andel återvunnet eller återanvänt
98 %
–
94 %
97 %
96 %
95 %
Vattenförbrukning, miljoner m
3
1,1
24 %
0,9
1,1
1,2
1,5
Utsläpp av växthusgaser, kiloton CO
2
e
Direkta utsläpp – Scope 1
17
–36 %
27
38
38
40
Indirekta utsläpp – Scope 2 (marknadsbaserade)
34
–20 %
42
45
58
74
Andra indirekta utsläpp – Scope 3
3)4)
18 713
–41 %
31 783
30 844
28 023
30 035
Utsläppsintensitet, kiloton CO
2
e / nettoomsättning SEK miljoner
Scope 1
0,07
–30 %
0,10
0,14
0,16
0,17
Scope 2, marknadsbaserad beräkning
0,14
–13 %
0,16
0,17
0,25
0,32
1)
Rapport - Hållbarhet och ansvarsfullt företagande ska ej betraktas som införlivad genom hänvisning genom de hänvisningar som görs här.
2)
Värden för tidigare år har uppdaterats för att återspegla att tredje parter som är inblandade i olyckor inte längre ingår i de mätetal som de presenteras här. Olyckor som involverat tredje part beskrivs
i avsnitt S1 i hållbarhetsredovisningen.
3)
Avgränsningar och/eller mätmetoder har uppdaterats under 2024, vilket antingen begränsar jämförbarheten från år till år, eller har resulterat i omräkningar av tidigare rapporterade värden.
För ytterligare information, se sidan 10 i hållbarhetsredovisningen.
4)
Se sektion E1 i hållbarhetsredovisningen för mer information om vilka scope 3-kategorier som omfattas samt Ericssons metoder och redovisningsprinciper för utsläppsredovisning.
Femårsöversikt – Icke-finansiell information
119
Ericsson 2024
Femårsöversikt – Icke-ﬁnansiell information
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Alternativa nyckeltal
I detta avsnitt presenterar koncernen sina alternativa nyckeltal (APM),
vilka inte utgör fastställda mått för ekonomiska prestationer enligt
IFRS. Denna sektion innehåller en avstämning av de alternativa nyck-
eltalen till den närmast avstämningsbara posten i de finansiella rap-
porterna. Presentationen av alternativa nyckeltal har begränsningar
som analyshjälpmedel och ska inte betraktas isolerat eller som
ersättning för finansiella mått som upprättats enligt IFRS.
APMs redovisas för att förbättra investerarnas utvärdering av
pågående rörelseresultat som hjälp vid prognos av kommande perio-
der och för att möjliggöra en meningsfull jämförelse av resultat mellan
perioder.
Ledningen använder dessa alternativa nyckeltal bland annat för att
utvärdera löpande verksamhet jämfört med tidigare resultat, för intern
planering och prognoser samt för beräkning av viss prestationsrelate-
rad ersättning. Alternativa nyckeltal ska inte uppfattas som något som
ersätter resultaträknings- eller kassaflödesposter som är beräknande
i enlighet med IFRS.
Vissa av de alternativa nyckeltalen har bytt namn och använd-
ningen av "justerad" ersätter "exklusive omstruktureringskostnader".
Detta är endast en ändring i nomenklaturen. Beräkningsmetoden och
avstämningen är densamma.
De APMs som redovisas i denna årsredovisning kan skilja sig från
mått med liknande beteckningar som används av andra bolag.
Definition
Kortfristiga tillgångar minus icke räntebärande avsättningar och skulder (vilket
innefattar kortfristiga avsättningar, kontraktsskulder, leverantörsskulder, aktuella
skatteskulder och övriga kortfristiga skulder).
Definition
Balansomslutning minus icke räntebärande avsättningar och skulder (vilket inkluderar
långfristiga avsättningar, uppskjutna skatteskulder, kontraktsskulder, övriga långfristiga
skulder, kortfristiga avsättningar, leverantörsskulder, aktuella skatteskulder och övriga
kortfristiga skulder).
Orsak till användning
På grund av behovet av att optimera kassagenerering för att skapa värde för Ericssons
aktieägare, fokuserar ledningen på rörelsekapital och att minska ledtiderna mellan
orderingång och erhållen betalning.
Orsak till användning
Sysselsatt kapital är värdet på de tillgångar i balansräkningen som bidrar till att
generera intäkter och vinst. Det används även för beräkning av avkastning på
sysselsatt kapital.
Justerat rörelsekapital
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Kortfristiga tillgångar
154 307
154 988
173 803
174 805
149 795
Icke räntebärande avsättningar och skulder, kortfristiga
Kortfristiga avsättningar
–8 204
–6 779
–7 629
–5 782
–7 580
Kontraktsskulder
–41 229
–34 416
–42 251
–32 834
–26 440
Leverantörsskulder
–30 173
–27 768
–38 437
–35 684
–31 988
Aktuella skatteskulder
1)
–3 322
–3 561
–2 640
–2 917
–4 486
Övriga kortfristiga skulder
1)
–40 677
–36 985
–46 193
–37 921
–33 688
Justerat rörelsekapital
30 702
45 479
36 653
59 667
45 613
1)
Från och med 2021 redovisas aktuella skatteskulder på en separat rad i balansräkningen och jämförelseåret 2020 har uppdaterats.
Sysselsatt kapital
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Balansomslutning
292 374
297 036
349 537
305 614
271 530
Icke räntebärande avsättningar och skulder
Långfristiga avsättningar
3 511
4 927
3 959
3 722
2 886
Uppskjutna skatteskulder
1 295
3 880
4 784
884
1 089
Övriga långfristiga skulder
996
755
745
1 587
1 383
Kortfristiga avsättningar
8 204
6 779
7 629
5 782
7 580
Kontraktsskulder
41 299
34 416
42 251
32 834
26 440
Leverantörsskulder
30 173
27 768
38 437
35 684
31 988
Aktuella skatteskulder
1)
3 322
3 561
2 640
2 917
4 486
Övriga kortfristiga skulder
1)
40 677
36 985
46 193
37 921
33 688
Sysselsatt kapital
162 967
177 965
202 899
184 283
161 990
1)
Från och med 2021 redovisas aktuella skatteskulder på en separat rad i balansräkningen och jämförelseåret 2020 har uppdaterats.
120
Ericsson 2024
Alternativa nyckeltal
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Definition
Nettoomsättning dividerad med genomsnittligt sysselsatt kapital (baserat på beloppen
per 1 januari och 31 december).
Definition
EBIT: Resultat före finansiella poster och inkomstskatt.
EBIT-marginal: EBIT i procent av nettoomsättningen.
Justerad EBIT: EBIT exklusive omstruktureringskostnader.
Justerad EBIT-marginal: Justerad EBIT i procent av nettoomsättningen.
Justerad EBIT exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar: EBIT
exklusive omstruktureringskostnader och nedskrivning av goodwill och immateriella
tillgångar.
Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
i procent av nettoomsättningen.
Definition
EBITA: Resultat före räntor, inkomstskatt samt av- och nedskrivningar av förvärvade
immateriella tillgångar (inklusive goodwill).
EBITA-marginal: EBITA i procent av nettoomsättningen.
Justerad EBITA: EBITA exklusive omstruktureringskostnader.
Justerad EBITA-marginal: Justerad EBITA i procent av nettoomsättningen.
Orsak till användning
Omsättningshastighet i sysselsatt kapital beskriver hur effektivt investeringskapital
används för att generera intäkter.
Orsak till användning
EBIT-marginalen visar EBIT i procent av nettoomsättningen. EBIT-marginalen är ett
viktigt internt nyckeltal eftersom Bolaget anser att det ger den som läser de finansiella
rapporterna en bättre förståelse av utvecklingen av koncernens finansiella resultat
på både kort och lång sikt. Bolaget är av uppfattningen att justerad EBIT-marginal
exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar ger en rättvisande bild
av lönsamheten i den pågående verksamheten.
Bolaget bestämde sig för att ändra Justerad EBIT exklusive nedskrivning av goodwill
till att också exkludera nedskrivning av immateriella tillgångar. Jämförelseåren har
uppdaterats.
Orsak till användning
Av- och nedskrivningar av immateriella tillgångar är normalt icke kassa-
flödespåverkande poster i resultaträkningen. EBITA-marginalen i procent ger en
indikation på det finansiella resultatet utan påverkan från förvärvade bolag.
Koncernen är av uppfattningen att justerad EBITA-marginal ger en rättvisande
bild av lönsamheten i den pågående verksamheten.
Dessutom lämnar Ericsson framåtblickande mål för justerad EBITA-marginal och fritt
kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen, vilka är finansiella mått som inte
definieras enligt IFRS. Ericsson har inte lämnat några kvantitativa avstämningar av
dessa mål, mot de mest direkt jämförbara finansiella måtten som definieras enligt IFRS,
eftersom viss information som behövs för att stämma av dessa finansiella mått som
inte definieras enligt IFRS, med de mest jämförbara finansiella måtten som definieras
enligt IFRS, är beroende av specifika poster eller påverkan som ännu inte har fastställts,
omfattas av spärrar och föränderlighet vad gäller tidpunkt och belopp på grund av dess
karaktär, som ligger utanför Ericssons kontroll eller inte kan förutses, inklusive poster
och påverkan som förändringar i valutakurser, förvärv och avyttringar samt kostnader
som nedskrivningar eller förvärvsrelaterade kostnader. Således kan avstämningar
av dessa framåtblickande finansiella mått som inte definieras enligt IFRS mot de
närmast jämförbara finansiella måtten som definieras enligt IFRS inte göras utan
orimliga ansträngningar. Sådana icke tillgängliga poster kan avsevärt påverka våra
verksamhetsresultat och vår finansiella ställning.
Kapitalomsättningshastighet
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Nettoomsättning
247 880
263 351
271 546
232 314
232 390
Genomsnittligt sysselsatt kapital
Sysselsatt kapital vid periodens början
177 965
202 899
184 283
161 990
165 273
Sysselsatt kapital vid periodens slut
162 967
177 965
202 899
184 283
161 990
Genomsnittligt sysselsatt kapital
170 466
190 432
193 591
173 137
163 632
Kapitalomsättningshastighet (gånger)
1,5
1,4
1,4
1,3
1,4
EBIT-marginal / Justerad EBIT och Justerad EBIT-marginal/
Justerad EBIT och Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivningar av goodwill och immateriella tillgångar
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
EBIT (förlust)
4 313
–20 326
27 020
31 780
27 808
Nettoomsättning
247 880
263 351
271 546
232 314
232 390
EBIT-marginal, %
1,7 %
–7,7 %
10,0 %
13,7 %
12,0 %
Omstruktureringskostnader
5 012
6 521
399
549
1 306
Justerad EBIT (förlust)
9 325
–13 805
27 419
32 329
29 114
Justerad EBIT-marginal, %
3,8 %
–5,2 %
10,1 %
13,9 %
12,5 %
Nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
15 333
31 916
61
313
137
Justerad EBIT exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
24 658
18 111
27 480
32 642
29 251
Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar, %
9,9 %
6,9 %
10,1 %
14,1 %
12,6 %
EBITA och EBITA-marginal /Justerad EBITA och Justerad EBITA-marginal
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Årets resultat
374
–26 104
19 112
22 980
17 623
Inkomstskatt
2 215
2 785
5 497
6 270
9 589
Finansiella intäkter och kostnader, netto
1 724
2 993
2 411
2 530
596
Avskrivningar och nedskrivningar av förvärvade immateriella tillgångar
17 832
35 238
2 051
1 477
1 220
EBITA
22 145
14 912
29 071
33 257
29 028
Nettoomsättning
247 880
263 351
271 546
232 314
232 390
EBITA-marginal, %
8,9 %
5,7 %
10,7 %
14,3 %
12,5 %
Omstruktureringskostnader
5 012
6 521
399
549
1 306
Justerad EBITA
27 157
21 433
29 470
33 806
30 334
Justerad EBITA-marginal, %
11,0 %
8,1 %
10,9 %
14,6 %
13,1 %
121
Ericsson 2024
Alternativa nyckeltal
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Soliditet
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Totalt eget kapital
92 983
97 408
133 304
107 099
85 177
Totala tillgångar
292 374
297 036
349 537
305 614
271 530
Soliditet, %
31,8 %
32,8 %
38,1 %
35,0 %
31,4 %
Bruttokassa
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Kassa och likvida medel
43 885
35 190
38 349
54 050
43 612
Kortfristiga räntebärande placeringar
12 546
9 584
8 736
12 932
6 820
Långfristiga räntebärande placeringar
19 440
9 931
9 164
30 626
21 613
Bruttokassa
75 871
54 705
56 249
97 608
72 045
Fritt kassaflöde före M&A/Fritt kassaflöde efter M&A
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Kassaflöde från rörelsen
46 261
7 177
30 863
39 065
28 933
Kapitaliserade utgifter och övriga investeringar (exklusive M&A)
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
–2 340
–3 297
–4 477
–3 663
–4 493
Försäljning av materiella anläggningstillgångar
116
163
249
115
254
Balanserade utvecklingskostnader
–1 300
–2 173
–1 720
–962
–817
Övriga investeringar
1)
–211
–97
–126
–131
801
Återbetalning av leasingskulder
–2 492
–2 857
–2 593
–2 368
–2 417
Fritt kassaflöde före M&A
40 034
–1 084
22 196
32 056
22 261
Förvärv av dotterbolag och verksamheter
–397
–1 515
–51 995
–389
–9 657
Avyttring av dotterbolag och verksamheter
86
–625
307
448
59
Fritt kassaflöde efter M&A
39 723
–3 224
–29 492
32 115
12 663
Nettoomsättning
247 880
263 351
271 546
232 314
232 390
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen, %
16,2 %
–0,4 %
8,2 %
13,8 %
9,6 %
1)
Övriga investeringar ingår i posten Övriga investeringsaktiviteter i koncernens kassaflödesanalys. Skillnaderna avser förändringar i övriga räntebärande tillgångar och vinst från kassaflödessäkringar, vilka
inte ingår i definitionen av Fritt kassaflöde.
Definition
Totalt eget kapital i procent av totala tillgångar.
Definition
Fritt kassaflöde före M&A: Kassaflöde från rörelsen efter kapitaliserade utgifter (netto),
övriga investeringar och återbetalning av leasingskulder (exklusive M&A).
Fritt kassaflöde efter M&A: Kassaflöde från rörelsen efter kapitaliserade utgifter (netto),
övriga investeringar och återbetalning av leasingskulder.
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen.
Definition
Kassa och likvida medel samt räntebärande placeringar (kort- och långfristiga).
Orsak till användning
Detta ger det ekonomiska handlingsutrymme och oberoende som krävs för att bedriva
verksamhet och hantera variationer i behovet av rörelsekapital samt dra nytta av
affärsmöjligheter.
Orsak till användning
Fritt kassaflöde före M&A representerar den kassa som koncernen genererar efter
kapitaliserade utgifter, övriga investeringar och återbetalning av leasingskulder. Bolaget
är av uppfattningen att fritt kassaflöde före M&A är ett bra sätt att visa kassaflöden
skapade av koncernen som kan användas för att expandera verksamheten, investera
i dotterbolag, betala utdelningar och minska skulder.
Fritt kassaflöde efter M&A representerar den kassa som koncernen genererar
efter kapitaliserade utgifter, övriga investeringar, återbetalning av leasingskulder och
förvärv/avyttringar av dotterbolag. Bolaget är av uppfattningen att fritt kassaflöde efter
M&A är ett bra sätt att visa kassaflöden skapade av koncernen som kan användas för
att expandera verksamheten, betala utdelningar och minska skulder.
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen används av Bolaget som
ett av de långsiktiga målen, eftersom det reflekterar Bolagets förmåga att konvertera
nettoomsättning till fria kassaflöden.
Orsak till användning
Bruttokassa visar den totala tillgängliga kassan och räntebärande placeringar och
är en parameter för att beräkna nettokassan.
122
Ericsson 2024
Alternativa nyckeltal
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Bruttomarginal / Justerat bruttoresultat / Justerad bruttomarginal
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Bruttoresultat
109 365
101 602
113 295
100 749
93 724
Nettoomsättning
247 880
263 351
271 546
232 314
232 390
Bruttomarginal, %
44,1 %
38,6 %
41,7 %
43,4 %
40,3 %
Omstruktureringskostnader som ingår i kostnader för sålda varor och tjänster
2 046
2 802
195
273
725
Justerat bruttoresultat
111 411
104 404
113 490
101 022
94 449
Justerad bruttomarginal, %
44,9 %
39,6 %
41,8 %
43,5 %
40,6 %
Avkastning på sysselsatt kapital
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
EBIT (förlust)
4 313
–20 326
27 020
31 780
27 808
Genomsnittligt sysselsatt kapital
Sysselsatt kapital vid periodens början
177 965
202 899
184 283
161 990
165 273
Sysselsatt kapital vid periodens slut
162 967
177 965
202 899
184 283
161 990
Genomsnittligt sysselsatt kapital
170 466
190 432
193 591
173 137
163 632
Avkastning på sysselsatt kapital, %
2,5 %
–10,7 %
14,0 %
18,4 %
17,0 %
Nettokassa
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Kassa och likvida medel
43 885
35 190
38 349
54 050
43 612
+ Kortfristiga räntebärande placeringar
12 546
9 584
8 736
12 932
6 820
+ Långfristiga räntebärande placeringar
19 440
9 931
9 164
30 626
21 613
– Kortfristig upplåning
6 137
17 655
5 984
9 590
7 942
– Långfristig upplåning
31 904
29 218
26 946
22 241
22 218
Nettokassa
37 830
7 832
23 319
65 777
41 885
Definition
Bruttomarginal: Bruttoresultat i procent av nettoomsättningen.
Justerat bruttoresultat: Bruttoresultat exklusive omstruktureringskostnader
Justerad bruttomarginal: Justerat bruttoresultat i procent av nettoomsättningen.
Definition
Kassa och likvida medel samt räntebärande placeringar (kort- och långfristiga) minus
upplåning (kort- och långfristig).
Definition
EBIT (förlust) i procent av genomsnittligt sysselsatt kapital (baserat på beloppen per 1
januari och 31 december).
Orsak till användning
Bruttomarginalen visar skillnaden mellan nettoomsättning och kostnad för sålda
varor i procent av nettoomsättningen. Bruttomarginalen påverkas av flertalet faktorer,
exempelvis affärsmix, andel tjänster, prisutveckling och kostnadsminskningar.
Bruttomarginalen är ett viktigt internt mått, och detta mått redovisas även i
resultaträkningen, eftersom Bolaget anser att det ger den som läser de finansiella
rapporterna en bättre förståelse av utvecklingen av koncernens verksamhet. Bolaget
anser att bruttomarginalen exklusive omstruktureringskostnader ger en rättvisande bild
av lönsamheten i den pågående verksamheten.
Orsak till användning
En positiv nettokassa är ett av Bolagets kapitalmål. Detta skapar det ekonomiska
handlingsutrymme och oberoende som krävs för att bedriva verksamhet och hantera
variationer i behovet av rörelsekapital.
Orsak till användning
Avkastning på sysselsatt kapital är ett mått på lönsamheten efter att hänsyn tagits till
hur mycket kapital som använts. En högre avkastning på sysselsatt kapital tyder på att
kapitalet används på ett effektivare sätt.
123
Ericsson 2024
Alternativa nyckeltal
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Avkastning på eget kapital
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Årets resultat hänförligt till Moderbolagets aktieägare
20
–26 446
18 724
22 694
17 483
Genomsnittligt eget kapital
Eget kapital vid periodens början
98 673
134 814
108 775
86 674
82 559
Eget kapital vid periodens slut
94 284
98 673
134 814
108 775
86 674
Genomsnittligt eget kapital
96 479
116 744
121 795
97 725
84 617
Avkastning på eget kapital, %
0,0 %
–22,7 %
15,4 %
23,2 %
20,7 %
Definition
Årets resultat hänförligt till aktieägare i Moderbolaget i procent av genomsnittligt eget
kapital (baserat på beloppen per 1 januari och 31 december).
Definition
Försäljningstillväxt justerad för påverkan av förvärv och avyttringar samt valutaeffekter.
Även kallad organisk försäljningstillväxt.
Orsak till användning
Avkastning på eget kapital är ett mått på lönsamhet i relation till bokfört värde på eget
kapital. Avkastning på eget kapital är ett mått på hur investeringarna används för att
generera ökade intäkter.
Orsak till användning
Ericssons rapporteringsvaluta är SEK medan de totala intäkterna i huvudsak är i andra
valutor. Rapporterad försäljningstillväxt är beroende av att växelkursen mellan SEK
och andra valutor flukturerar, och dessutom kan förvärvad eller avyttrad verksamhet
påverka rapporterad nettoomsättning. Försäljningstillväxt justerad för jämförbara
enheter och valutaeffekter visar den underliggande försäljningsutvecklingen utan
dessa effekter.
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valutaeffekter
MSEK
2024
2023
2022
2021
2020
Nettoomsättning
247 880
263 351
271 546
232 314
232 390
Förvärv/avyttringar
–
–9 048
–7 015
–1 201
–1 362
Netto valutaeffekter
3 277
–9 421
–25 968
11 607
7 796
Jämförbar nettoomsättning exklusive valutaeffekter
251 157
244 882
238 563
242 720
238 824
Jämförbar nettoomsättning justerad för förvärvad/avyttrad verksamhet
263 351
271 373
232 314
232 390
227 132
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valutaeffekter, %
–5 %
–10 %
3 %
4 %
5 %
124
Ericsson 2024
Alternativa nyckeltal
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ericssonaktien
Börshandel
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (Moder-
bolaget) A- och B-aktier (Ericssonaktier) är
noterade på Nasdaq Stockholm. B-aktierna
handlas i form av American Depositary Sha-
res (ADS) på Nasdaq New York, bestyrkta av
American Depositary Receipts (ADR), under
symbolen ERIC. En ADS representerar en
B-aktie.
Under 2024 omsattes cirka 1,9 (2,1)
miljarder B-aktier på Nasdaq Stockholm
och cirka 4,2 (2,5) miljarder ADS i USA (inkl.
Nasdaq New York). Totalt 6,1 (4,6) miljarder
Ericsson B-aktier omsattes således på bör-
serna i Stockholm och i USA. Enligt Nasdaq
minskade handeln i Ericssonaktier med cirka
–12 % på Nasdaq Stockholm och ökade med
cirka 71 % i USA jämfört med 2023.
I och med implementeringen av MiFID-
direktivet inom EU har aktiehandeln blivit
allt mer fragmenterad över ett flertal han-
delsplatser och handelskategorier. Handel
på MTF:er (handelsplattformar) och andra
handelsplatser har tagit marknadsandelar
från fondbörser som Nasdaq Stockholm.
Under de senaste åren, efter ett antal förvärv
och sammangåenden, har handeln blivit
mer koncentrerad.
Enligt Nasdaq har den totala omsättningen
för Ericsson B-aktien på samtliga handels-
platser ökat under de senaste fem åren, från
9,0 miljarder aktier år 2020 till 10,9 miljarder
aktier år 2024. Över samma period har handeln
av Ericsson ADS i USA ökat från 2,2 miljarder
ADS 2020 till 4,2 miljarder ADS 2024.
Förändring i antal aktier och aktiekapital 2020–2024
Antal utestående aktier
Aktiekapital (SEK)
2020
31 december
3 334 151 735
16 670 758 678
2021
31 december
3 334 151 735
16 670 758 678
2022
31 december
3 334 151 735
16 670 758 678
2023
2 maj, nyemission (C-aktier, senare konverterade till B-aktier)
1)
10 000 000
50 000 000
2023
31 december
3 344 151 735
16 720 758 678
2024
2 maj, nyemission (C-aktier, senare konverterade till B-aktier)
2)
4 100 000
20 500 000
2024
31 december
3 348 251 735
16 741 258 678
1)
Årsstämman 2023 beslöt att emittera 10 000 000 C-aktier för de långsiktiga rörliga ersättningsprogrammen LTV II 2023, LTV 2022 och LTV 2021 för Ericssons koncernledning och andra ledande
befattningshavare. Enligt ett bemyndigande från årsstämman, beslöt styrelsen att återköpa aktierna från nyemissionen, vilka sedan konverterades till B-aktier. Kvotvärdet på de återköpta aktierna
var SEK 5,00, totalt SEK 50 miljoner, vilket representerar mindre än 0,3 % av aktiekapitalet. Inköpskostnaden var ungefär SEK 50,2 miljoner.
2)
Årsstämman 2024 beslutade om emission av 4,1 miljoner C-aktier för det långsiktiga rörliga ersättningsprogrammet (LTV) I 2023 för Ericssons ledning och andra ledande befattningshavare. I enlighet
med mandat från årsstämma beslutade styrelsen att återköpa de nyemitterade aktierna, som sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta aktierna var SEK 5,00 per aktie, eller totalt
SEK 20,5 miljoner, vilket motsvarar cirka 0,1 % av aktiekapitalet. Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 20,7 miljoner.
Aktiebaserade nyckeltal
2024
2023
2022
2021
2020
Resultat per aktie efter utspädning, SEK
1)
0,01
–7,94
5,62
6,81
5,26
Utdelning per aktie, SEK
2)
2,85
2,70
2,70
2,50
2,00
Totalavkastning, %
47
8
–36
4
22
P/E-tal
14 962
–8
11
15
19
1)
Beräknat på genomsnittligt antal utestående aktier efter utspädning.
2)
För 2024 enligt styrelsens förslag.
Definitioner av finansiella termer inklusive en beskrivning av alternativa nyckeltal finns i kapitlen Ordlista och Finansiella begrepp.
Aktiehandel på olika marknads-
platser (B-aktier och ADS)
Antal aktier, miljoner
0
2 000
4 000
6 000
8 000
10 000
12 000
2024
2023
2022
2021
2020
Stockholm
USA
Övriga
Källa: Nasdaq
Namn
Nasdaq Stockholm
ERIC A/ERIC B
Nasdaq New York
ERIC
Bloomberg Nasdaq Stockholm
ERICA:SS/ERICB:SS
Bloomberg Nasdaq
ERIC:US
Reuters Nasdaq Stockholm
ERICa.ST/ERICb.ST
Reuters Nasdaq
ERIC.O
Ericssonaktien
Aktie-/ADS-noteringar
Nasdaq Stockholm
Nasdaq New York
Aktiedata
Totalt antal utfärdade aktier
3 348 251 735
varav A-aktier,
med en röst vardera
1)
261 755 983
varav B-aktier, med en tiondels
röst vardera
1)
3 086 495 752
Ericssons egna B-aktier
15 579 561
Kvotvärde
SEK 5,00
Marknadsvärde per den
31 december 2024
SEK 301 miljarder
ICB (Industry Classification
Benchmark)
9 500
1)
A- och B-aktier medför samma rätt till andel i Bolagets
tillgångar och resultat.
125
Ericsson 2024
Ericssonaktien
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Aktie- och ADS-priser
Aktiekurser på aktiens huvudsakliga handelsplats
– Nasdaq Stockholm
Tabellerna visar högsta och lägsta aktiekurser för Ericssons A- och
B-aktier för de angivna tidsperioderna enligt vad som rapporterats
av Nasdaq Stockholm. Handeln på börsen stänger normalt kl. 17.30
på bankdagar. Förutom den officiella handeln förekommer även
handel utanför börsen och på alternativa handelsplatser under
normala öppettider för handel, och även efter kl. 17.30.
Nasdaq Stockholm publicerar dagligen en officiell kurslista med
information om volymen av genomförda transaktioner för varje
noterad aktie tillsammans med dagens högsta och lägsta kurs. Den
officiella kurslistan speglar information om kurser och volymer för
handel som genomförts av börsmedlemmarna.
Aktiekurser på Nasdaq New York – ADS
Tabellerna visar högsta och lägsta aktiekurser för Ericssons ADS
på Nasdaq New York för de angivna tidsperioderna. Noteringarna
på Nasdaq New York representerar priser mellan handlare exklusive
ställda köp- och säljpriser samt courtage, och representerar inte
nödvändigtvis faktiska transaktioner.
Aktiekurser på Nasdaq Stockholm
SEK
2024
2023
2022
2021
2020
A-aktien, sista handelsdag
89,80
63,80
66,00
100,20
105,40
A-aktien, högsta
(9 dec 2024)
92,20
73,00
118,40
128,80
119,00
A-aktien, lägsta
(17 apr 2024)
54,20
50,00
63,50
91,90
64,10
B-aktien, sista handelsdag
89,88
63,11
60,90
99,79
99,98
B-aktien, högsta
(9 dec 2024)
92,34
68,50
117,32
121,80
110,15
B-aktien, lägsta
(17 apr 2024)
53,02
48,53
58,81
91,00
59,54
Källa: Nasdaq Stockholm
Aktiekurser på Nasdaq New York
USD
2024
2023
2022
2021
2020
ADS, sista handelsdag
8,08
6,30
5,84
10,87
11,95
ADS, högsta (15 okt 2024)
8,62
6,43
12,78
15,32
12,20
ADS, lägsta (15 apr 2024)
4,77
4,33
5,16
9,93
6,15
Källa: Nasdaq New York
Aktiekurser Nasdaq Stockholm och Nasdaq New York
Nasdaq Stockholm
Nasdaq New York
SEK per A-aktie
SEK per B-aktie
USD per ADS
1)
Period
Högsta
Lägsta
Högsta
Lägsta
Högsta
Lägsta
Högsta och lägsta aktiekurs per år
2020
119,00
64,10
110,15
59,54
12,61
6,15
2021
128,80
91,90
121,80
91,00
15,32
9,93
2022
118,40
63,50
117,32
58,81
12,78
5,16
2023
73,00
50,00
68,50
48,53
6,43
4,33
2024
92,20
54,20
92,34
53,02
8,62
4,77
Högsta och lägsta aktiekurs per kvartal
2023 Första kvartalet
73,00
60,40
68,50
54,96
6,43
5,22
2023 Andra kvartalet
70,00
56,40
62,66
53,36
6,04
5,01
2023 Tredje kvartalet
63,00
53,10
59,62
49,79
5,75
4,74
2023 Fjärde kvartalet
64,70
50,00
64,28
48,53
6,36
4,33
2024 Första kvartalet
67,00
55,20
65,33
54,88
6,28
5,20
2024 Andra kvartalet
67,30
54,20
67,10
53,02
6,34
4,77
2024 Tredje kvartalet
80,30
65,00
79,04
64,58
7,83
6,12
2024 Fjärde kvartalet
92,20
75,00
92,34
74,72
8,62
7,31
Högsta och lägsta aktiekurs per månad
Augusti 2024
76,90
67,80
76,92
67,54
7,48
6,41
September 2024
80,30
72,70
79,04
74,20
7,83
7,16
Oktober 2024
91,90
75,00
91,84
74,72
8,62
7,31
November 2024
91,00
86,70
91,22
86,68
8,52
7,91
December 2024
92,20
87,50
92,34
87,48
8,48
7,92
Januari 2024
98,00
83,90
97,68
83,24
8,90
7,55
1)
En ADS = 1 B-aktie.
Källa: Nasdaq Stockholm och Nasdaq New York
126
Ericsson 2024
Ericssonaktien
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Aktieägare
Den 31 december 2024 hade Moderbolaget 385 423 aktieägare
registrerade hos Euroclear Sweden AB (Sveriges värdepappers-
central), varav 764 med adress i USA. Enligt information från
Bolagets depåbank, Deutsche Bank, fanns det 368 323 666 ADS
(American Depositary Shares) utestående per den 31 december 2024,
och 2 580 registrerade innehavare av ADS. Ett stort antal av Ericssons
ADS förvaltas av banker, mäklare och/eller förvaltare för kunders
räkning. Den 14 januari 2025 fanns 211 276 sådana konton.
Enligt tillgängliga uppgifter ägdes i slutet av 2024 cirka 87,4 %
av A-och B-aktierna av svenska och internationella institutioner.
Bolagets stora aktieägare har ingen annan rösträtt än övriga aktie-
ägare, som äger samma aktieslag. Så vitt Ericsson känner till ägs eller
kontrolleras Bolaget ej direkt eller indirekt av något annat bolag, av
någon utländsk regering eller av några fysiska eller juridiska personer,
ensamma eller i förening.
Tabellen nedan visar det totala antalet aktier i Moderbolaget som
ägdes av ledande befattningshavare och styrelseledamöter (inklusive
suppleanter för arbetstagarrepresentanter och innehav som ägdes
av makar, mindreåriga barn, samt innehav i privata bolag, i före-
kommande fall) den 31 december 2024.
Ledande befattningshavare och styrelseledamöter, aktieinnehav
Antal
A-aktier
Antal
B-aktier
Rösträtter,
procent
Ledande befattningshavare och
styrelseledamöter (31 personer)
0
3 074 240
0,05 %
För enskilda individers innehav, se Bolagsstyrningsrapporten.
Antal aktier
1)
Innehav
Antal
aktieägare
Antal
A-aktier
Antal
B-aktier
Andel
aktiekapital
Andel
röster
Marknadsvärde,
MSEK
1–500
306 167
1 309 759
37 946 837
1,17 %
0,89 %
3 528
501–1 000
35 078
901 620
25 629 240
0,79 %
0,61 %
2 385
1 001–5 000
35 849
2 613 677
75 327 924
2,33 %
1,78 %
7 005
5 001–10 000
4 703
996 020
32 680 150
1,01 %
0,75 %
3 027
10 001–15 000
1 263
413 578
15 113 598
0,46 %
0,34 %
1 396
15 001–20 000
641
329 053
11 078 993
0,34 %
0,25 %
1 025
20 001–
1 721
255 192 276
2 888 245 909
93,88 %
95,37 %
282 512
Totalt 31 december 2024
2)
385 423
261 755 983
3 086 495 752
100 %
100 %
300 920
1)
Källa: Euroclear.
2)
Inkluderar en förvaltardifferens om 473 101 aktier.
Följande tabell visar aktieinformation per den 31 december 2024 avseende de 15 största aktieägarna, i rangordning efter röstetal samt deras
totala andel röster i procent per den 31 december 2024, 2023 och 2022.
De största ägarnas aktieinnehav per den 31 december 2024 samt total andel röster i procent per den 31 december 2024, 2023 och 2021
Person eller organisation
1)
Antal A-aktier
Av totalt
antal A-aktier
procent
Antal B-aktier
Av totalt
antal B-aktier
procent
Procent av
totalt antal
A+B-aktier
2024
Rösträtter,
procent
2023
Rösträtter,
procent
2022
Rösträtter,
procent
Investor AB
120 762 803
46,14
190 729 738
6,18
9,30
24,52
23,75
23,79
AB Industrivärden
86 052 615
32,88
1 000 000
0,03
2,60
15,10
15,11
15,14
AMF Tjänstepension och AMF Fonder
20 650 000
7,89
78 880 448
2,56
2,97
5,00
4,52
4,87
Cevian Capital
339 228
0,13
152 218 174
4,93
4,56
2,73
2,73
2,72
BlackRock Institutional Trust Company, N.A.
0
0,00
137 197 058
4,45
4,10
2,41
2,42
2,41
Fidelity International
0
0,00
132 493 027
4,29
3,96
2,32
3,56
2,16
AFA Försäkring AB
11 555 100
4,41
1 626 884
0,05
0,39
2,05
2,09
2,14
Hotchkis and Wiley Capital Management, LLC
0
0,00
116 467 715
3,77
3,48
2,04
2,49
0,73
The Vanguard Group, Inc.
1 161 057
0,44
100 957 898
3,27
3,05
1,97
1,90
1,87
Swedbank Robur Fonder AB (EX Folksam)
7 877
0,00
93 457 085
3,03
2,79
1,64
1,88
1,75
Handelsbanken Kapitalförvaltning AB
20 307
0,01
66 229 076
2,15
1,98
1,16
1,12
1,06
Livförsäkringsbolaget Skandia, ömsesidigt
4 129 619
1,58
22 930 552
0,74
0,81
1,13
1,19
1,19
DNB Asset Management AS
13 157
0,01
60 046 808
1,95
1,79
1,06
1,86
0,58
Tredje AP Fonden
4 390 736
1,68
15 715 383
0,51
0,60
1,05
1,04
1,08
State Street Global Advisors (US)
2 583
0,00
53 101 226
1,72
1,59
0,93
0,94
0,95
Övriga
12 670 901
4,84
1 863 444 680
60,37
56,03
34,89
33,41
37,57
Totalt
261 755 983
100
3 086 495 752
100
100
100
100
100
1)
Källa: Nasdaq.
Geografisk fördelning av aktiekapital inklusive privata
aktieägare och Ericssons egna B-aktier
Kapitalandel
Aktieägare, fördelning typ av ägare
Procentuellt ägande (röster)
2024
2023
Sverige
40,87 %
40,85 %
USA
27,75 %
25,42 %
Storbritannien
9,62 %
12,31 %
Norge
4,20 %
5,50 %
Danmark
1,23 %
1,20 %
Övriga länder
16,33 %
14,72 %
Källa: Nasdaq
2024
2023
Svenska institutioner
58,79 %
58,32 %
varav:
– Investor AB
– Industrivärden AB
– AMF Tjänstepension
och AMF Fonder
24,52 %
15,10 %
5,00 %
23,75 %
15,11 %
4,52 %
Utländska institutioner
28,61 %
29,76 %
Privata svenska investerare
5,11 %
5,52 %
Övriga
7,50 %
6,4 %
Källa: Nasdaq
127
Ericsson 2024
Ericssonaktien
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Kursutveckling
Ericssons marknadsvärde ökade med 42,6 % under 2024 till SEK 301 miljarder,
från SEK 211 miljarder 2023 (vilket motsvarar en ökning med 3,9 % jämfört med 2022).
År 2024 ökade jämförelseindex, OMX Stockholm 30, på Nasdaq Stockholm med 3,6 %,
Nasdaq-börsens kompositindex ökade med 28,6 % och S&P 500 Index ökade med 23,3 %.
Aktieomsättning och kursutveckling, Nasdaq Stockholm
A-aktier, SEK
tusental omsatta
aktier per månad
0
1 000
2 000
3 000
4 000
5 000
26 000
//
2020
2021
2022
2023
2024
0
25
50
75
100
125
150
Total volym (A) tusental per månad
Slutkurs (A) i SEK
(A) OMX30 (i SEK) baserat på startdatum 2020
B-aktier, SEK
tusental omsatta
aktier per månad
0
100 000
200 000
300 000
400 000
500 000
600 000
2020
2021
2022
2023
2024
0
25
50
75
100
125
150
Total volym (B) tusental per månad
Slutkurs (B) i SEK
(B) OMX30 (i SEK) baserat på startdatum 2020
Volymen avser endast handel på Nasdaq Stockholm.
Aktieomsättning och kursutveckling, Nasdaq New York
ADS-aktier, USD
tusental omsatta
aktier per månad
0
100 000
200 000
300 000
400 000
500 000
2020
2021
2022
2023
2024
0
4
8
12
16
20
Total volym (ADS) tusental per månad
Slutkurs (B) i USD
S&P500 (i USD) baserat på startdatum 2020
Resultat per aktie, efter
utspädning
SEK
–8
–6
–4
–2
0
2
4
6
8
2024
2023
2022
2021
2020
6,81
5,26
5,62
0,01
-7,94
Resultat per aktie, efter utspädning
Utdelning per aktie
SEK
0,0
0,5
1,0
1,5
2,0
2,5
3,0
2024
2023
2022
2021
2020
2,70
2,70
2,85
2,00
2,50
1)
Utdelning per aktie
1)
För 2024 enligt styrelsens förslag.
128
Ericsson 2024
Ericssonaktien
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Aktieägarinformation
Telefonaktiebolaget LM Ericssons årsstämma
2025 kommer att hållas tisdagen den 25
mars 2025 kl. 13:00 i Bolagets lokaler: ”Open
Box”, Grönlandsgatan 8, Kista/Stockholm.
Aktieägare har också möjlighet att
utöva sin rösträtt genom poströstning före
årsstämman.
Information om anmälan och meddelande
om deltagande, hur aktieägarna kommer att
kunna utöva sin rösträtt samt delta genom
ombud och assistenter finns i kallelsen till års-
stämman. Information finns också tillgänglig
på Bolagets webbplats www.ericsson.com.
Utdelning
Styrelsen föreslår årsstämman en utdelning
till aktieinnehavare om SEK 2,85 (2,70) per
aktie för räkenskapsåret 2024, motsvarande
en total utdelning på cirka SEK 9,5 (9,0) mil-
jarder. Utdelningen föreslås betalas ut i två
delar, SEK 1,43 per aktie med 27 mars 2025
som avstämningsdag för utdelning, och SEK
1,42 per aktie med 29 september 2025 som
avstämningsdag för utdelning. Om årsstäm-
man godkänner utdelningen förväntas utbe-
talningarna göras 1 april 2025 och
2 oktober 2025.
Finansiell information från Ericsson
2024 Form 20-F för USA-marknaden:
Mars 2025
Delårsrapporter 2025:
15 april 2025 (Kv 1)
15 juli 2025 (Kv 2)
14 oktober 2025 (Kv 3)
23 januari 2026 (Kv 4)
Årsredovisning 2025:
Februari 2025
129
Ericsson 2024
Aktieägarinformation
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Finansiella begrepp
1)
Avkastning på eget kapital
Periodens resultat hänförligt till aktieägare
i Moderbolaget i procent av genomsnittligt
eget kapital (baserat på beloppen
per 1 januari och 31 december).
Avkastning på sysselsatt kapital
EBIT (förlust) som en andel av genomsnittligt
sysselsatt kapital (baserat på beloppen per
1 januari och 31 december).
Bruttokassa
Kassa och likvida medel samt räntebärande
placeringar (kort- och långfristiga).
Bruttomarginal
Bruttoresultat i procent av netto-
omsättningen.
CAPEX (capital expenditures)
Investeringar i anläggningstillgångar.
EBIT
Resultat före finansiella poster
och inkomstskatt.
EBIT-marginal
EBIT i procent av nettoomsättningen.
EBITA
Resultat före räntor, inkomstskatt samt
av- och nedskrivningar av förvärvade
immateriella tillgångar.
EBITA-marginal
EBITA i procent av nettoomsättningen.
Finansiella intäkter och kostnader, netto
Finansiella intäkter, finansiella kostnader
och valutakursvinster/-förluster, netto.
Även kallat finansnetto.
Fritt kassaflöde efter M&A
Kassaflöde från den löpande verksamheten
efter kapitaliserade utgifter (netto),
övriga investeringar och återbetalning av
leasingskulder.
Fritt kassaflöde före M&A
Kassaflöde från den löpande verksamheten
efter kapitaliserade utgifter (netto), övriga
investeringar och återbetalning av leasing-
skulder (exklusive M&A).
Försäljningstillväxt justerad för
jämförbara enheter och valutaeffekter
Försäljningstillväxt justerad för påverkan
av förvärv och avyttringar samt
valutakurseffekter. Även kallad organisk
försäljningstillväxt.
Genomsnittlig kredittid för kundfordringar
Kundfordringar vid kvartalets slut dividerat
med nettoomsättning under kvartalet multi-
plicerat med 90 dagar. Om kundfordringarna
är högre än kvartalets nettoomsättning
divideras överskjutande belopp med netto-
omsättningen under föregående kvartal mul-
tiplicerat med 90 dagar. Total genomsnittlig
kredittid blir då summan av 90 dagar från det
senaste kvartalet plus tillkommande
kreditdagar från det föregående kvartalet.
Genomsnittlig årlig tillväxttakt (CAGR)
Beskriver den årliga tillväxttakten över en
viss tidsperiod.
Justerat
Justerade mått justeras till att exkludera
omstruktureringskostnader.
Justerat rörelsekapital
Kortfristiga tillgångar minus icke
räntebärande avsättningar och skulder
(vilket innefattar kortfristiga avsättningar,
kontraktsskulder, leverantörsskulder,
aktuella skatteskulder och övriga
kortfristiga skulder).
Kapitalomsättningshastighet
Nettoomsättning dividerad med genom-
snittligt sysselsatt kapital (baserat på
beloppen per 1 januari och 31 december).
KGE
Kassagenererande enhet.
Kreditdagar, leverantörer
Genomsnittligt saldo för leverantörsskulder
vid årets början och årets slut, dividerat med
kostnad för sålda varor för året och multipli-
cerat med 365 dagar.
M&A
Fusioner och förvärv (Mergers and
Acquisitions).
Nettokassa
Kassa och likvida medel samt räntebärande
placeringar (kort- och långfristiga) minus
upplåning (kort- och långfristig).
OCI
Övrigt totalresultat (Other comprehensive
income).
Omsättningshastighet i lager
365 dividerat med lageromsättnings-
hastighet, beräknat som total kostnad för
sålda varor dividerat med genomsnittligt
lager under året (netto efter förskott från
kunder).
OPEX (operating expenses)
Rörelsekostnader.
P/E-tal
P/E-talet beräknas som B-aktiens pris sista
handelsdagen dividerat med resultat per
aktie, före utspädning.
Resultat per aktie, före utspädning
Resultat per aktie före utspädning; årets
resultat hänförligt till Moderbolagets
aktieägare dividerat med vägt medelantal
utestående stamaktier under perioden.
Resultat per aktie efter utspädning
Resultat per aktie, med utgångspunkt från
vägt medelantal utestående aktier justerat
för utspädningseffekter av potentiella
stamaktier.
SG&A
Försäljnings- och administrationskostnader
(Selling, General and Administrative opera
-
ting expenses).
Soliditet
Totalt eget kapital i procent av totala
tillgångar.
Sysselsatt kapital
Balansomslutning minus icke räntebärande
avsättningar och skulder (vilket inkluderar
långfristiga avsättningar, uppskjutna skatte-
skulder, kontraktsskulder, övriga långfristiga
skulder, kortfristiga avsättningar, leverantörs-
skulder, aktuella skatteskulder och övriga
kortfristiga skulder).
Totalavkastning (TSR)
Ökning eller minskning av kursen för B-aktien
under perioden, inklusive utdelning, uttryckt
som en procentandel av aktiekursen vid
periodens början.
Value at risk (VaR)
En statistisk metod för att beräkna den
maximala potentiella förlust som kan upp-
komma med en given konfidensgrad under
en given tidshorisont.
1)
För ytterligare information av vissa finansiella termer, se Alternativa nyckeltal på sidorna 120–124.
Valutakurser
Valutakurser i konsolideringen
Januari–december
2024
2023
SEK/EUR
Genomsnittskurs
1)
11,42
11,47
Slutkurs
11,49
11,09
SEK/USD
Genomsnittskurs
1)
10,51
10,62
Slutkurs
10,99
10,01
1)
Vägt genomsnitt för året enbart som upplysning. Varje periods
intäkter och kostnader i resultaträkningen omräknas till genom-
snittlig valutakurs för perioden.
130
Ericsson 2024
Finansiella begrepp
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ordlista
4G/LTE
Fjärde generationens mobilsystem, även
kallat LTE.
5G
Den femte generationens mobilsystem.
En vidareutveckling av 4G/LTE.
AI
Artificiell Intelligens. En maskins förmåga
att lösa uppgifter som vanligtvis utförs av
intelligenta varelser.
API
Application Programming Interface (API).
Ett applikationsprogrammeringsgränssnitt
består av protokoll och rutiner som gör det
enklare att programmera nya mjukvaru-
applikationer genom att tillhandahålla kom-
munikationsfunktionalitet och tillgång till
tjänster och data från annan mjukvara.
BSS
”Business Support Systems”, affärsstöds-
system. De IT-system som en leverantör av
kommunikationstjänster använder för att
driva sin kundtillvända affärsverksamhet.
Tillsammans med driftstödssystem (Opera-
tions Support Systems, OSS) används de för
att ge stöd både åt olika affärsprocesser och
det heltäckande nätet.
Cloud native (molnbaserad)
Cloud native (molnbaserad) är ett mjukvaru-
baserat tillvägagångssätt för att bygga,
driva och hantera moderna applikationer
i molnbaserade datamiljöer.
CO
2
e
Koldioxidekvivalenter. Mängd av en viss
växthusgas, uttryckt som den mängd av
koldioxid som har samma växthuseffekt.
CPaaS
Communications Platform as a Service.
En molnbaserad plattform som ger företag
verktyg och APIer för att kunna integrera real-
tidsfunktioner, som tal, video och meddelan-
detjänster, i sina egna företagsapplikationer.
FWA
Fixed Wireless Access är fast bredband via
mobilnätet, eller en internetteknik med hög
hastighet som använder mobilnätet i stället
för kablar.
IoT
”Internet of Things” (Sakernas internet),
sammankoppling av saker med inbyggd
databehandling så att de kan skicka och
ta emot data.
IPR
Immaterialrättigheter, ”Intellectual Property
Rights”, speciellt avseende patent.
Konnektivitet
Förmågan hos mobila enheter att etablera
och upprätthålla en trådlös koppling till ett
nätverk, vilket möjliggör kommunikation,
datautbyte och tillgång till internettjänster.
Kärnnät
Mobilnätets kärna, som ger olika tjänster till
slutanvändarna, som är sammankopplade
i accessnätet. Dess nyckelfunktion är att
dirigera röstsamtal och styra datatrafik.
Latens (svarstid)
Latens (svarstid) avser fördröjningen i tid när
en enhet skickar en förfrågan och när den får
svar från nätverket.
Leverantör av kommunikationstjänster
En leverantör av kommunikationstjänster är
ett företag eller en enhet som erbjuder olika
kommunikationsrelaterade tjänster, såsom
telekommunikation, internet och meddelan-
detjänster, till privatpersoner, företag eller
andra organisationer.
Managed services
Driften av en operatörs nät och/eller hosting
av tjänster.
Massiv MIMO
Massiv MIMO (Massive Multiple Input Multiple
Output) är en trådlös teknik som använder
ett stort antal antenner i radiobasstationen
för att betjäna flera användare samtidigt,
vilket avsevärt förbättrar mobilnätens
spektraleffektivitet, kapacitet och tillför-
litlighet.
Mobilt bredband
Trådlös höghastighetsåtkomst till internet
med HSPA-, LTE-, CDMA2000EV-DO och
5G-teknik.
Molnteknik
När data och program ligger i globalt
åtkomliga datacenter.
Neutral host
En neutral host är en oberoende leverantör av
infrastruktur som gör det möjligt för flera nät-
verksoperatörer att dela tillgång till ett antal
anläggningar, bland annat mobilmaster och
små celler, för att på ett effektivt sätt förbättra
täckning och kapacitet.
OSS
Driftstödssystem, ”Operations Support
Systems”, IT-system som används av
leverantörer av kommunikationstjänster för
att hantera näten. De ger stöd åt kontroll-
funktioner som nätinventering, tillhandahål-
lande av tjänster, nätkonfiguration och fel-
hantering. Tillsammans med affärsstödssys-
tem (BSS) används de för att ge stöd åt olika
tjänster för både affärsprocesser och det
heltäckande nätet.
Privata mobilnät
Ett privat mobilnät är ett särskilt trådlöst
kommunikationssystem som använder
mobilteknik för att tillhandahålla säker,
skräddarsydd uppkoppling för en specifik
organisation eller plats, oberoende av
offentliga mobilnät.
Programmerbara nät
En flexibel och anpassningsbar kommuni-
kationsinfrastruktur som gör det möjligt att
på ett dynamiskt sätt ändra och kontrollera
nätets beteende genom mjukvara, vilket
möjliggör snabb driftsättning av nya tjänster,
protokoll och konfigurationer.
RAN
Radioaccessnät, ”Radio Access Network”.
Består av ett stort antal radiobasstationer
som mobiltelefoner och andra handhållna
enheter kan ansluta till.
SASE
Secure Access Service Edge. En nätverks-
arkitektur som kombinerar nätsäkerhets-
funktioner med WAN-funktioner för att
stödja organisationers dynamiska och säkra
åtkomstbehov, oftast levererad som en
molnbaserad tjänst.
SIM
Ett SIM-kort (Subscriber Identity Module)
är ett kort i mobila enheter som lagrar abon-
nentinformation för nätverksautentisering.
Standalone Access (SA)
Avser en driftsättningsmodell där 5G-nätet
drivs oberoende av befintlig 4G-infrastruktur
och använder sitt eget 5G-kärnnät för att
fullt ut möjliggöra avancerade funktioner och
kapacitet.
Verksamhetskritisk
Ett verksamhetskritiskt nätverk är en mycket
tillförlitlig och säker kommunikationsinfra-
struktur som är avgörande för oavbruten
kärnverksamhet och där alla fel kan orsaka
betydande störningar eller skada.
WAN
Wide Area Network. Ett WAN kopplar ihop
lokala kommunikationsnätverk i ett större
område.
WWAN
WWAN (Wireless Wide Area Network) är en
sorts trådlöst nätverk som erbjuder uppkopp-
ling över ett brett geografiskt område, van-
ligtvis med hjälp av mobilteknik som 3G, 4G
eller 5G för att ansluta mobila enheter.
XR (VR, AR och MR)
Utökad verklighet (XR). En teknik som täcker
virtuell verklighet eller virtual reality (VR),
förstärkt verklighet eller augmented reality
(AR) och blandad verklighet eller mixed rea-
lity (MR). Med dessa tekniker kan användare
uppleva och interagera med datagenererade
simuleringar.
Termerna ”Ericsson”, ”Bolaget”, ”koncernen”, ”oss”, ”vi” och ”vår” avser alla Telefonaktiebolaget LM Ericsson och dess dotterbolag.
131
Ericsson 2024
Ordlista
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Finansiell rapport
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2024
Bolagsstyrningsrapport
Årsredovisning 2024
Rapport om
hållbarhet och
ansvarsfullt
företagande
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
Inledning och viktiga uppdateringar
avseende bolagsstyrning under 2024
1
Bolagsstyrningsstruktur och kärnvärden
2
Regelverk
3
Etik och regelefterlevnad
4
Riskhantering
5
Cybersäkerhet
6
Bolagsstämmor
7
Valberedningen
8
Styrelsen
9
Styrelsens kommittéer
11
Ersättning till styrelseledamöter
13
Styrelseledamöter
15
Ledning
19
Medlemmar i koncernledningen
20
Revisor
25
Intern kontroll över finansiell rapportering
25
Revisors yttrande om bolagsstyrningsrapporten
28
Bolagsstyrningsrapport 2024
Den här bolagsstyrningsrapporten lämnas som en särskild rapport bifogad till den Finansiella rapporten, i enlighet med årsredovisningslagen
(SFS 1995:1554) 6 kap. 6 och 8 §§) samt Svensk kod för bolagsstyrning (Koden).
Rapporten har granskats av Ericssons revisor i enlighet med årsredovisningslagen.
En bestyrkanderapport från revisorn är bifogad.
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Inledning och viktiga uppdateringar
avseende bolagsstyrning under 2024
För att vara branschledande behöver mark-
nads- och teknikledarskap kombineras med
operationell excellens, och det gäller även hur
Ericsson bedriver sin verksamhet. Ericsson
anser att en stark bolagsstyrning leder till
bättre beslutsfattande, vilket stärker Bolagets
konkurrenskraft, förbättrar förmågan att på
ett effektivt sätt genomföra strategin och i
slutänden medför värde för aktieägarna.
Ericssons bolagsstyrning
Ericsson har åtagit sig att upprätthålla de
högsta standarderna för bolagsstyrning och
har etablerat ett ramverk för bolagsstyrning
som:
–
Stärker verksamheten, vilket möjliggör
strategiskt genomförande och operationell
excellens.
–
Främjar och underlättar en effektiv tillsyn
över hela organisationen av styrelsen, VD
och koncernchef samt koncernledningen
på alla nivåer i organisationen.
–
Möjliggör beslutsfattande av hög kvalitet
och med tydlig ansvarsfördelning på alla
nivåer.
–
Skapar en robust riskhanteringsstrategi
för att effektivt identifiera, hantera och
mitigera risker och tillvarata möjligheter.
Ericsson prioriterar en integritetsstyrd kultur
samt etik och regelefterlevnad i allt Bolaget
gör, och ingjuter integritet i och genom hela
organisationen. Ericssons ramverk för bolags-
styrning vägleder medarbetarna samtidigt
som det bygger på deras styrkor – vilket
främjar en transparent företagskultur präglad
av samarbete och öppen dialog. Det är en av
grunderna för sunda och etiska affärsbeslut,
robust riskhantering, klara och enhetliga
åtgärder vid oegentligheter samt tvärfunk-
tionell samordning. Ericsson har också imple-
menterat metoder och rutiner som fastställer
tydliga regler för bolagsstyrning inom hela
organisationen. Dessa omfattar allt från frå-
gor som kräver godkännande av Bolagets
aktieägare och styrelse till riktlinjer för intres-
sekonflikter, samt styrelsens och ledningens
uppgifter och skyldigheter. Alla dessa aspek-
ter är grundförutsättningar för att Ericsson
ska kunna bedriva verksamhet i linje med sina
värderingar: professionalism, respekt, uthål-
lighet och integritet.
Viktiga åtgärder avseende
bolagsstyrning under 2024
Ericssons intensiva arbete med att stärka och
förenkla sin bolagsstyrning fortsatte under
2024 och bedrevs parallellt med ytterligare
förbättringar av sitt program för etik och
regelefterlevnad. I juni 2024 avslutades den
fyra år långa tillsynen, utförd av en obero-
ende observatör. Den oberoende observa-
törens roll har varit att granska, utvärdera
och testa alla aspekter av Ericssons globala
antikorruption- och regelefterlevnadspro-
gram samt intern kontroll. Den oberoende
observatörens certifiering och avslutandet
av observatörsteamets uppdrag var viktiga
milstolpar på Ericssons resa, men arbetet
är långt ifrån slutfört. Till följd av bredden
på Ericssons globala organisation och den
bransch där Bolaget verkar krävs ständig vak-
samhet i det fortsatta arbetet för att integrera
och förbättra programmet för etik och regel-
efterlevnad. Under 2024 fortsatte Ericsson
också arbetet med en förenkling och digita-
lisering av processer, tvärfunktionella sam-
arbeten, delat ansvarstagande och ett starkt
engagemang för att främja en öppenhetskul-
tur (Speak Up). Sådana åtgärder inkluderade
följande:
–
Nylansering av en uppdaterad och förenk-
lad affärsetisk kod (CoBE) i början av 2024.
–
Bättre och tydligare principer för styr-
ning, beslutsfattande, ingående av avtal
och operationell excellens infördes inom
koncernen.
–
Fortsatt hävstångseffekt från den fram-
gångsrika implementeringen av koncern-
riskprotokollet, Material Group Risk Proto-
col, och kommittén för affärsrisker, Business
Risk Committee (BRC) i koncernens ram-
verk för bolagsstyrning och riskhantering
vilket möjliggör en effektiv identifiering,
hantering och övervakning av risker.
–
Fortsatt integrering av olika aspekter av
regelefterlevnadsprogrammet i affärsverk-
samheten, detta genom ett nära samar-
bete med funktionen för regelefterlevnad
och intressenter i hela organisationen
(vilket beskrivs närmare i avsnittet om etik
och regelefterlevnad).
–
Fortsatt förstärkning av prestationsstyr-
ning (Performance Management) på alla
nivåer inom organisationen, samt imple-
mentering av tydliga och konsekventa
åtgärder för att åtgärda oegentligheter
som inträffat.
–
Fortsatt arbete med att uppdatera, effek-
tivisera och förtydliga koncernens grund-
läggande riktlinjer och andra vägledande
dokument, inklusive de som gäller ingå-
ende av avtal, regelefterlevnad, bedöm-
ning av överträdelser, utredningar och
korrigerande åtgärder samt mänskliga
rättigheter. Detta arbete kommer att
fortsätta under hela 2025.
För att främja en stark och tydlig bolagsstyr-
ning och fortsätta att integrera operationell
excellens i hela organisationen introducerade
Ericsson under 2024 ett antal grundpelare
för styrning av koncernen som kompletterar
koncernriskprotokollet och den affärsetiska
koden. Grundpelarna innehåller principer och
krav som ska vägleda beslutsfattande, risk-
hantering, affärsetik, hantering av prioriterade
avtal och hur medarbetarna arbetar tillsam-
mans som en organisation. Tillsammans med
ett antal viktiga koncernriktlinjer utgör dessa
pelare grunden för koncernens verksamhet
och beskriver de grundläggande reglerna,
förväntningarna och relevanta standarderna
(både interna och externa) för Ericsson och
dess medarbetare samt underlättar besluts-
fattande av hög kvalitet, förbättrad riskhante-
ring och förenkling inom hela koncernen.
För att ingjuta integritet i det dagliga
beslutsfattandet krävs enligt Ericsson ett
ständigt fokus på att säkerställa att processer
för regelefterlevnad och relaterade kontroller
lämpar sig för sitt syfte och att de prövas och
justeras efter behov. I takt med att verksam-
heten utvecklas kommer Ericsson att fort-
sätta att arbeta för att förbättra sina kontrol-
ler mot korruption samt ytterligare integrera
dessa i verksamheten och i ledningens beslut.
Samtidigt kommer Ericsson också att fort-
sätta med omfattande tester av effektiviteten
i programmet för etik och regelefterlevnad,
vilket bland annat omfattar tydliga förvänt-
ningar på att ledningen ska förstå och han-
tera testresultaten samt säkerställa process-
efterlevnad inom sina respektive ansvarsom-
råden. Detta stärker ytterligare grunden till
ett väl förankrat och effektivt program för etik
och regelefterlevnad. Som en del i att priori-
tera en integritetsstyrd kultur och integrera
programmet för etik och regelefterlevnad i
hela den globala organisationen ser Ericsson
löpande över sin geografiska närvaro, bland
annat i jurisdiktioner med förhöjda risker och
/eller jurisdiktioner under utveckling, och har
tagit beslut om och kan även i framtiden ta
beslut om att lämna vissa jurisdiktioner när
detta anses vara i Bolagets bästa intresse.
Dialog med aktieägarna i
bolagsstyrningsärenden
Som en del av Ericssons löpande dialog
med aktieägarna, och utöver den sedvanliga
kommunikationen som skett under året
mellan aktieägarna och Ericssons funktion
för Investor Relations och koncernledning,
har Ericssons styrelseordförande Jan Carl-
son och ordföranden för kommittén för Audit
and Compliance, Eric Elzvik, under det första
och fjärde kvartalet 2024 haft en dialog med
aktieägare och på Bolagets initiativ även haft
fördjupade diskussioner med aktieägare som
tillsammans representerar cirka 57 % av de
utestående aktierna. Dessa dialoger inriktas
vanligtvis på ett flertal olika bolagsstyrnings-
frågor i syfte att förstå och få återkoppling
från aktieägarna samt att besvara frågor.
Diskussionerna under 2024 var bland annat
inriktade på ersättningsprogram, styrelsens
sammansättning och den genomtänkta
omvandling som skett under flera år av
Ericssons bolagsstyrning, företagskultur och
program för etik och regelefterlevnad, liksom
hållbarhet och andra frågor. Aktieägarna gav
sitt stöd till Ericssons övergripande ersätt-
ningsfilosofi, som inkluderar en integritets-
baserad komponent, den omfattande tillsyn
som kommittén för Audit and Compliance har
1
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
över funktionen för regelefterlevnad, liksom
den frekventa och ingående rapporteringen
om effektiviteten i programmet för etik och
regelefterlevnad till kommittén för Audit and
Compliance.
Synpunkterna från dessa diskussioner har
legat till grund för styrelsens och kommitté-
ernas diskussioner och respons, bland annat
inom följande områden:
–
Eventuella justeringar av långsiktiga
ersättningsprogram, inklusive det före-
slagna tillägget om treåriga prestations-
mått för LTV 2025 för att bemöta åter-
koppling från aktieägarna samt ytterligare
bidra till att ledningens incitament över-
ensstämmer med långsiktiga prestation.
–
Styrelsens sammansättning, däribland att
uppdatera och upprätthålla viktiga expert-
områden och bredd avseende kompetens,
erfarenhet och bakgrund för att underlätta
en effektiv översyn och strategisk inriktning.
Aktieägarna har också uppskattat informa-
tionen och det proaktiva engagemang kring
centrala frågor, bland annat följande:
–
Betydande förbättringar i Ericssons ram-
verk för bolagsstyrning, bland annat
att styrelsens och ledningens tillsyn har
förstärkts, samt en robust och proaktiv
riskhantering.
–
Effektiv integrering av förbättrade
kontroller i Ericssons verksamhet och
beslutsfattande.
–
Fokus på att genomföra fortlöpande
förändringar av företagskulturen i syfte att
införliva integritet i Ericssons arbetssätt,
främja en kultur av transparens, samarbete
och öppen dialog samt stödja sunda och
etiska affärsbeslut.
Bolagsstyrningsstruktur och
kärnvärden
Bolagsstyrningsstruktur
Ericsson har följande organisatoriska
bolagsstyrningsstruktur:
Aktieägare
Styrelsen
VD och
koncernchef
Koncernledningen
Verksamhet
och genomförande
av strategi
Enligt aktiebolagslagen har Ericssons aktie-
ägare särskild beslutanderätt, bland annat i
frågor som inte uttryckligen omfattas av ett
annat bolagsorgans exklusiva behörighet.
Aktieägarnas beslutanderätt omfattar bland
annat att välja styrelse och att godkänna
eventuella ändringar av bolagsordningen
liksom vissa företagsomstruktureringar.
Styrelsen består av ledamöter som väljs
varje år på årsstämman, samt arbetstagar-
representanter med suppleanter (vilka utses
av sina respektive arbetstagarorganisationer
i enlighet med svensk lag). Styrelsen är ytterst
ansvarig för Ericssons organisation och för-
valtningen av Ericssons verksamhet, och
är därmed ytterst ansvarig för att övervaka
Bolagets strategi, organisation och verk-
samhet, och har inrättat fyra kommittéer:
1) kommittén för Audit and Compliance,
2) Finanskommittén, 3) Kompensations-
kommittén samt 4) kommittén för Enterprise
Business and Technology.
VD och koncernchef utses av styrelsen
och ansvarar, i enlighet med aktiebolags-
lagen och riktlinjer från styrelsen, för den
löpande förvaltningen inom Bolaget. VD
och koncernchef uppdaterar regelbundet
styrelsen om frågor som är av betydelse för
Ericsson. Detta innefattar bland annat infor-
mation om verksamhetens utveckling samt
resultat, finansiell ställning och likviditet.
VD och koncernchef stöds av koncernled-
ningen. Koncernledningen består av VD och
koncernchef, chefsjuristen, finansdirektören,
Chief Operating Officer, personaldirektören,
den tekniska direktören, marknads- och kom-
munikationsdirektören, chefen för Global
Operations samt cheferna för affärsområden
och marknadsområden.
Medlemmarna i koncernledningen, under
ledning av VD och koncernchef, ansvarar
för 1) att leda koncernen och utforma kon-
cernens strategier och riktlinjer, verkställa
koncernens strategi samt fastställa och upp-
rätthålla företagskulturen, 2) koncernövergri-
pande tillsyn och att säkerställa ett effektivt
ramverk för beslutsfattande och riskhantering
(bland annat genom implementering av en
effektiv styrning, ett starkt regelefterlevnads-
program och tillhörande interna kontroller),
och 3) att säkerställa operationell excellens
och prestationsstyrning, optimera konkur-
renskraften samt uppnå globala synergieffek-
ter med hjälp av en effektiv organisation inom
koncernen. Koncernledningen sätter tonen i
organisationen genom att främja höga stan-
darder för prestation och kritiskt tänkande,
visa exempel på samarbeten och ha ett hel-
hetsperspektiv för organisationen.
Ericssons organisationsstruktur består
av centrala koncernfunktioner (däribland
finans, juridik och regelefterlevnad, teknik,
personal, marknadsföring och bolagsrela-
tioner samt support och drift), tillsammans
med fem affärsområden och fem geogra-
fiska marknadsområden. Från 15 mars
2025, kommer det att vara fyra geografiska
marknadsområden.
Koncernens centrum för bolagsfrågor
(”corporate center”) spelar en viktig roll för
att 1) utforma koncernens strategier, styrning
och riktlinjer, 2) verkställa Bolagets strategi
samt fastställa och upprätthålla företags-
kulturen, däribland ansvara för koncernö-
vergripande tillsyn och säkerställande av ett
effektivt och sammanhängande ramverk för
beslutsfattande och riskhantering, 3) hantera
och verkställa centrala bolagsfrågor (bland
annat bolagsstyrning, bolags- och riskhante-
ringskontroller, kapitalstruktur, finansiering
och andra bolagstransaktioner, efterlevnad
av noterings- och informationsskyldigheter),
4) koncernens finansiella styrning och rap-
portering (bland annat fastställande av mål
för de operativa enheterna, fördela resurser
och följa upp resultaten från marknads- och
affärsområdena), samt att 5) tillhanda-
hålla expertis från ämnesexperter som tillför
mervärde för att främja de strategiska prio-
riteringarna (bland annat rättsliga frågor,
fusioner och förvärv, finansiering, efterlevnad,
teknik, kommunikation, säkerhet, hållbarhet,
hälsa och säkerhet och personalfrågor).
Affärsområdena ansvarar för att utveckla
konkurrenskraftiga, produktledda affärs-
lösningar som omfattar både produkter och
tjänster, samt för att investera i forskning och
utveckling för tekniskt och kostnadsmäs-
sigt ledarskap. Cheferna för affärsområdena
ingår också i koncernledningen och ansvarar
för att leda verksamheten inom respektive
affärsområde.
Marknadsområdena ansvarar för för-
säljning och leverans av kundlösningar och
för kontakterna med kunderna för att nå
marknadsledande positioner, med fokus på
strategiskt viktiga marknader. Cheferna för
marknadsområdena ingår också i koncern-
ledningen och är ansvariga för att leda verk-
samheten inom respektive marknadsområde.
Ägandestruktur
Per den 31 december 2024 hade Moder-
bolaget 385 423 registrerade aktieägare,
varav 373 815 har hemvist i Sverige (enligt
aktieboken, som förs av Euroclear Sweden
AB). Omkring 58,79 % av rösterna innehades
av svenska institutioner. De största aktie-
ägarna per den 31 december 2024 var Investor
AB med cirka 24,52 % av rösterna (9,3 % av
aktierna), AB Industrivärden med cirka 15,1
% av rösterna (2,6 % av aktierna) samt AMF
Tjänstepension och AMF Fonder med cirka
5 % av rösterna (2,97 % av aktierna).
Ett stort antal av de aktier som innehas
av utländska investerare är förvaltarregistre-
rade, vilket innebär att de förvaltas av banker,
mäklare och/eller förvaltare (som agerar som
ombud för underliggande aktieägare). Detta
innebär att den verkliga aktieägaren inte
anges i den aktiebok som förs av Euroclear
Sweden AB och inte finns med i statistiken
över aktieinnehav.
Mer information om Ericssons aktieägare
finns i kapitlet ”Ericssonaktien” i den Finan-
siella rapporten.
2
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Aktier och röster
Moderbolagets aktiekapital består av
två aktieslag som är noterade på Nasdaq
Stockholm: A- och B-aktier. Varje A-aktie
representerar en röst, och varje B-aktie en
tiondels röst. A- och B-aktier ger innehavaren
rätt till samma andel av tillgångar och vinst,
och medför samma rättigheter när det gäller
utdelning.
Moderbolaget kan även välja att emit-
tera C-aktier, vilka omvandlas till B-aktier
för att öka innehavet av egna aktier, som
ett sätt att finansiera och säkra program
för långsiktig rörlig ersättning som antas av
bolagsstämman.
I USA handlas Ericssons B-aktier på Nas-
daq New York i form av American Depositary
Shares, bestyrkta av amerikanska depåbevis.
En American Depositary Share representerar
en B-aktie.
Styrelseledamöterna och medlemmarna i
koncernledningen har samma rösträtt för sina
aktier som övriga aktieägare som innehar
samma aktieslag.
Regelverk
Externa regler
Som svenskt publikt aktiebolag med aktier
noterade på Nasdaq Stockholm och Nasdaq
New York är Ericsson skyldigt att följa en rad
olika regler som påverkar Bolagets bolags-
styrning. De huvudsakliga externa regler som
är tillämpliga på Ericssons styrning inkluderar
följande:
–
Aktiebolagslagen.
–
Tillämpliga EU-förordningar.
–
Svensk kod för bolagsstyrning.
–
Nasdaqs regelverk för emittenter, däri-
bland Nasdaq Nordic Main Market Rule-
book for Issuers of Shares, och tillämpliga
bolagsstyrningsregler från Nasdaq New
York (med några undantag som främst
beror på bindande svenska lagregler).
–
Tillämpliga krav från den amerikanska
finansinspektionen (U.S. Securities and
Exchange Commission).
Interna regler och riktlinjer
Ericssons bolagsordning och arbetsordningen
för styrelsen (och dess respektive kommittéer)
ligger till grund för Ericssons interna bolags-
styrning, inklusive dess beslutsfattande.
Därutöver, i syfte att följa lagar och
bestämmelser och att uppfylla de höga krav
som Ericsson har satt har Bolaget inrättat
grundpelare för bolagsstyrning inom
koncernen och antagit en rad riktlinjer och
rutiner som bland annat innefattar följande:
–
Den affärsetiska koden.
–
Uppförandekoden för affärspartners.
–
Koncernriskprotokoll (Material Group
Risk Protocol).
–
Ett antal grundläggande koncernriktlinjer
som är nödvändiga för att bedriva koncer-
nens verksamhet och uppfylla Ericssons
interna och relevanta externa standarder.
I varje riktlinje anges krav och förväntningar
för Ericsson och Bolagets medarbetare.
Efterlevnad av värdepappers-
marknadsrättslig reglering
Fortsatt tillämpning av Svensk kod
för bolagsstyrning
Svensk kod för bolagsstyrning är baserad på
principen ”följ eller förklara” och finns publi-
cerad på webbplatsen för Kollegiet för svensk
bolagsstyrning, som administrerar Svensk
kod för bolagsstyrning: https://bolagsstyr-
ning.se/. Ericsson strävar efter att följa bästa
möjliga bolagsstyrningspraxis på en global
nivå. Ericsson har inte rapporterat några avvi-
kelser från reglerna i Svensk kod för bolags-
styrning under 2024.
Efterlevnad av tillämpliga börsregler
Inga överträdelser av tillämpliga börsregler
eller av god sed på aktiemarknaden har rap-
porterats gällande Ericsson av Nasdaq Stock-
holms disciplinnämnd eller Aktiemarknads-
nämnden under 2024.
Aktieägare
Procentuellt ägande (röster)
Svenska institutioner, 58,79 %
varav:
– Investor AB, 24,52 %
– AB Industrivärden, 15,10 %
– AMF Tjänstepension
och AMF Fonder, 5,00 %
Utländska institutioner, 28,61 %
Privata svenska investerare, 5,11 %
Övriga, 7,50 %
Källa: Nasdaq
Bolagsstyrningsstruktur
Bolagsstämmor
Årsstämma/Extra bolagsstämma
Val-
beredningen
Arbetstagar-
organisationer
Kommittén för
Enterprise
Business and
Technology
VD och koncernchef
Koncernledningen
Styrelse
Ledamöter som väljs av bolagsstämman
3 ledamöter och 3 suppleanter som utses av arbetstagarorganisationer
Finans-
kommittén
Kompensations-
kommittén
Extern
revisor
Kommittén för
Audit and
Compliance
Chef för
internrevision
Kontakta styrelsen
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
Styrelsens sekretariat
164 83 Stockholm
boardsecretariat@ericsson.com
Årsstämma 2025
Ericssons årsstämma 2025 kommer
att hållas den 25 mars 2025.
Mer information finns tillgänglig på
Ericssons webbplats.
Chef för Compliance
Ofﬁce and Investigations
3
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Etik och regelefterlevnad
Program för etik och regelefterlevnad
Ericsson fortsätter att investera betydande
resurser för att stärka sitt program för etik och
regelefterlevnad samt införa och upprätthålla
robusta system, kontroller och riktlinjer för
att förebygga och upptäcka oegentligheter.
Detta inkluderar områdena etik, bekämp-
ning av korruption, mutor och penningtvätt,
intressekonflikter samt konkurrenslagstift-
ning. Framför allt har, som nämnts ovan, sats-
ningarna underbyggts av arbete inom hela
organisationen för att omvandla Bolagets
företagskultur och förbättra ramverk och pro-
cesser för styrningen för att på så sätt stärka
Ericssons verksamhet. Utöver att skydda
Ericssons bästa intressen har det förbättrade
programmet för etik och regelefterlevnad
medfört möjligheter till ytterligare effektivise-
ringar av verksamheten, bland annat digita-
liserade rutiner och enklare processer, vilket
kan öka produktiviteten och minska framtida
rörelsekostnader.
I början av 2024 antog Ericsson en för-
bättrad och förenklad affärsetisk kod för
organisationen. Den affärsetiska koden anger
Bolagets förväntningar, principer och krav på
de anställda när de utför sitt arbete. Den sät-
ter upp ett ramverk för etiskt beslutsfattande
och vägleder anställda när de fattar beslut
och hanterar risker i arbetet med kollegor,
kunder, partners, ägare och andra intressen-
ter. Den stödjer Ericssons Speak Up-kultur och
förbjuder repressalier för personer som i god
tro rapporterar betänkligheter gällande regel-
efterlevnad. Alla anställda måste regelbun-
det bekräfta att de förstår den affärsetiska
koden. Ramverket i den affärsetiska koden
utgör standarden för samtliga anställda för
att säkerställa att Bolagets beslut och åtgär-
der är etiska och att Ericsson utgör en positiv
global kraft.
Integrerat och effektivt program för etik
och regelefterlevnad
Sedan 2019 har Ericsson under överinse-
ende av styrelsen och koncernledningen gjort
betydande investeringar för att stärka sin
infrastruktur för etik och regelefterlevnad,
förstärka sitt tillvägagångssätt för bolags-
styrning och riskhantering samt förbättra sin
företagskultur. Ericssons antikorruption- och
regelefterlevnadsprogram och intern kontroll
inkluderar typiska kännetecken för regelef-
terlevnadsprogram såsom skriftliga riktlinjer,
riskbedömningar, hantering av tredje parter
och främjande av etiskt beteende hos che-
fer. Under ledning av VD och koncernchef
samt koncernledningen genomförde Bolaget
under 2023 initiativet för Business Critical
Transformation, vilket skapade tvärfunktio-
nella team ledda av de verksamhetsansva-
riga, med stöd av de interna funktionerna för
regelefterlevnad och internkontroll, för att
säkerställa att regelefterlevnad genomsyrade
Ericssons kärnvärden
Ericssons kärnvärden ligger till grund
för Bolagets kultur. De vägleder de
anställda i det dagliga arbetet och
styr hur de förhåller sig till varandra och
omvärlden samt hur Bolaget gör affärer.
Medarbetarna utgör grunden för Ericssons
strategi. De förkroppsligar och främjar
Bolagets kärnvärden: professionalism,
uthållighet, respekt och integritet. På
Ericsson är de anställdas nöjdhet och
välbefinnande förenliga både med
Bolagets kärnvärden och en viktig del i att
kunna konkurrera och lyckas i framtiden.
Ericssons
kärnvärden
Professionalism
Uthållighet
Respekt
Integritet
hela verksamheten, var tillgänglig för alla och
fungerade effektivt i praktiken. Med omfat-
tande utbildning, övervakning, testning och
kontinuerlig återkoppling stärkte Business
Critical Transformation de underliggande
verksamhets- och funktionsprocesserna, vil-
ket förbättrade den övergripande effektivite-
ten och hållbarheten i Ericssons program för
etik och regelefterlevnad. Självtester av effek-
tiviteten i programmet för etik och regelefter-
levnad genomfördes i nära samarbete med
den oberoende observatören, som tillsatts i
samband med överenskommelsen med det
amerikanska justitiedepartementet Depart-
ment of Justice. Under 2024 förankrades
initiativet Business Critical Transformation
ytterligare i Bolagets affärsverksamhet och
drivs nu fullt ut av de verksamhetsansvariga,
som fortsätter att genomföra självtester med
hjälp av ett riskbaserat tillvägagångssätt.
Ständiga förbättringar är en hörnsten i pro-
grammet för etik och regelefterlevnad, och
Bolagets koncernledning och styrelse arbetar
vidare med att integrera programmet för etik
och regelefterlevnad i affärsverksamheten
så att det förblir både effektivt, hållbart och
ändamålsenligt när verksamheten fortsätter
att utvecklas.
I juni 2024 avslutade den oberoende
observatören för regelefterlevnad, som i juni
2020 utsågs av det amerikanska justitiede-
partementet Department of Justice i sam-
band med Ericssons uppgörelse från 2019
av tidigare överträdelser av Foreign Corrupt
Practices Act, sitt uppdrag. Den oberoende
observatörens roll har varit att granska, utvär-
dera och testa alla aspekter av Bolagets glo-
bala antikorruption- och regelefterlevnads-
program samt intern kontroll. Den oberoende
observatörens certifiering och avslutandet
av obeservatörteamets uppdrag var viktiga
milstolpar på Ericssons resa, men arbetet
är långt ifrån slutfört. Till följd av bredden
av Ericssons globala organisation och den
bransch där Bolaget verkar krävs ständig
vaksamhet i det fortsatta arbetet för att inte-
grera och förbättra programmet för etik och
regelefterlevnad. De senaste årens arbete har
väsentligt stärkt Ericssons förmåga att iden-
tifiera och hantera faktiska och misstänkta
överträdelser när det inträffar incidenter, samt
bidragit till att säkerställa att de åtgärdas på
ett tydligt och konsekvent sätt.
I syfte att ytterligare stärka ansvarstagan-
det och regelefterlevnaden i hela organisa-
tionen kan alla anställda som är berättigade
till utbetalning av kortsiktig rörlig ersättning
(STV) helt eller delvis nekas utbetalning om
de bryter mot Ericssons affärsetiska kod.
Dessutom utvärderas högre chefer enligt en
rad fördefinierade integritetskriterier, rela-
terade till utbildning inom regelefterlevnad,
hantering av tredje parter, hantering av rap-
porterade regelefterlevnadsöverträdelser och
andra faktorer knutna till Bolagets program
för etik och regelefterlevnad. Underprestation
i förhållande till dessa fördefinierade kriterier
kan minska utbetalningen av STV med upp
till 100 %.
Bolaget har även gjort fortsatta investe-
ringar i digital kompetens för att (i) göra det
möjligt för anställda, linjechefer och medar-
betare inom regelefterlevnad att arbeta mer
effektivt, genom att de lättare kommer åt
data som är relevanta för regelefterlevnad,
och (ii) förenkla processerna inom program-
met för etik och regelefterlevnad, för att
underlätta för de anställda att fatta integri-
tetsdrivna beslut. Det digitala landskapet
fortsätter att utvecklas. AI och tillämpning
av dataanalyser utforskas för att förbättra
hanteringen av risker kopplade till ytterligare
bekämpning av korruption och mutor.
Rapportering och utredningar av
regelefterlevnad
Bolaget uppmuntrar transparens genom
Ericsson Compliance Line, en kommuni-
kationskanal genom vilken anställda och
externa intressenter kan rapportera even-
tuella avvikelser från regelefterlevnaden.
Ericsson Compliance Line hanteras av en
tredje part och är tillgänglig dygnet runt och
året runt, och möjliggör rapportering från
flera länder och på många språk, och ano-
nymt när så är tillåtet enligt lag. De anställda
4
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
förväntas rapportera betänkligheter gällande
överträdelser av den affärsetiska koden,
inklusive överträdelser relaterade till korrup-
tion, bedrägeri, bokföring, interna kontroller,
frågor rörande mänskliga rättigheter, lag-
brott eller händelser som skulle kunna skada
verksamheten eller Ericssons anseende,
Bolagets medarbetare eller aktieägare. I före-
kommande fall har Ericssons anställda och
externa intressenter även möjlighet att rap-
portera vissa ärenden via lokala kanaler som
implementerats i enlighet med EU-direktivet
om skydd för personer som rapporterar om
överträdelser av unionsrätten.
Ericssons Compliance Office and Investi-
gations-team ansvarar för den övergripande
regelefterlevnadsprocessen, däribland
bedömning av anklagelser om potentiella
oegentligheter, lämplig utredning av ankla-
gelser om potentiella efterlevnadsöverträdel-
ser samt säkerställande av lämpliga åtgärder.
Chefen för Compliance Office and Investiga-
tions rapporterar regelbundet om utredningar
till kommittén för Audit and Compliance.
Bolaget publicerar regelbundet sitt
nyhetsbrev Speak Up. Nyhetsbrevet innehål-
ler anonymiserade exempel på verkliga regel-
överträdelser och hur de har åtgärdats, bland
annat genom korrigerande och disciplinära
åtgärder. Nyhetsbrevet Speak Up innehåller
även korta berättelser som belyser situatio-
ner där anställda som ställts inför svåra val
har fattat lämpliga beslut samt lärdomar från
rättsliga åtgärder mot andra bolag. Framsteg
i främjande av en öppenhetskultur (Speak Up
Culture) avspeglas i det ökande antalet frågor
och potentiella ärenden gällande regelefter-
levnad som kommit från Ericssons anställda
under de senaste åren. Medarbetarnas vilja
att göra sin röst hörd (Speak Up) är viktig för
att bidra till att säkerställa att Bolaget bedri-
ver verksamheten med integritet.
Mer information om rapportering av ären-
den avseende regelefterlevnad finns i sektio-
nen G1 i Rapport om hållbarhet och ansvars-
fullt företagande.
Hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Styrelsen har tillsyn över Ericssons strategi för
hållbarhet och ansvarsfullt företagande, och
får regelbundet rapporter om utvecklingen
och hur hållbarhetsrelaterade mål uppfylls,
samt godkänner hållbarhetsredovisningen
som en del av Bolagets lagstadgade årsre-
dovisning. Utöver den huvudsakliga tillsyn
som utövas av styrelsen, ansvarar var och
en av styrelsens kommittéer för att ha tillsyn
över specifika aspekter av Ericssons strategi
för hållbarhet och ansvarsfullt företagande.
Kommittén för Audit and Compliance har till-
syn över Ericssons program för etik och regel-
efterlevnad samt rutiner för visselblåsning.
Kommittén får regelbundet uppdateringar om
frågor som rör regelefterlevnad från chefsju-
risten och chefen för Compliance Office and
Investigations. I arbetet ingår även att gran-
ska koncernens hantering av informations-
och cybersäkerhet samt dataskyddsfrågor,
samt att övervaka rutiner för hållbarhets- och
ESG-rapportering. Finanskommittén tillser
att hänsyn tas till miljömässig hållbarhet vid
extern finansiering genom tillämpning av
ramverket för grön finansiering. Kompensa-
tionskommittén har till uppgift att förbereda
och föreslå ersättningar och ersättningspo-
licyer som attraherar och motiverar högre
chefer och som ligger i linje med Bolagets
strategi. Kommittén överväger lämpliga sätt
att inkludera kriterier för miljö, samhällsan-
svar och ansvarsfullt företagande i de rörliga
ersättningsprogrammen och övervakar hur
dessa kriterier uppfylls. En del av ansvaret för
kommittén för Enterprise Business and Tech-
nology i dess tillsyn av Bolagets tekniska eko-
system, relationer och partnerskap innebär
att granska frågor som rör miljömässig håll-
barhet, till exempel energirelaterade frågor i
Ericssons produktportfölj. Koncernledningen,
som leds av VD och koncernchef, ansvarar
för koncerngemensamma hållbarhetsrela-
terade mål, och informeras regelbundet om
genomförandet av strategier och framsteg i
förhållande till mål och delmål. Medlemmar
av koncernledningen ingår också i särskilda
styrgrupper och kommittéer som ger mer
frekvent strategisk vägledning och översyn
i frågor relaterade till hållbarhet och
ansvarsfullt företagande.
Riskhantering
Riskhantering är ett viktigt element i strate-
giskt beslutsfattande och värdeskapande.
Ericsson strävar efter att fånga upp de möjlig-
heter och hot som är relaterade till Bolagets
strategiska mål. Ericssons riskhanteringsak-
tiviteter går hand i hand med utveckling och
genomförande av Ericssons affärsplaner och
operativa strategier. Bolaget har under de
senaste åren vidtagit omfattande åtgärder
för att säkerställa att strategiska, externa och
interna risker på ett adekvat sätt identifieras,
bedöms, rapporteras internt, eskaleras samt
åtgärdas effektivt. Det är en nyckelprioritet
att säkerställa ansvar för riskhantering på
alla nivåer i organisationen. Ericssons ledning
betonar vikten av att identifiera och hantera
risker i beslutsfattande på alla nivåer och har
integrerat detta i Ericssons relevanta ope-
rativa och funktionella processer. Ericsson
strävar efter att säkerställa att risker bedöms
korrekt och på ett transparent sätt, och där så
är lämpligt eskaleras inom organisationen.
Ericssons koncernriskprotokoll (Mate-
rial Group Risk Protocol) reglerar analysen
och eskaleringen av väsentliga risker inom
koncernen. Business Risk Committee (BRC)
utövar tillsyn och främjar ansvarstagande
för potentiellt väsentliga risker. Business Risk
Committee leds gemensamt av chefsjuristen
och finansdirektören och fungerar som ett
integrerat forum för eskalering och övervak-
ning av risker, vilket har stärkt ledningens
beslutsfattande och riskhantering. Business
Risk Committee-processen och en koncernö-
vergripande riskbedömning har förbättrat
Ericssons allmänna insyn i koncernrisker,
och har ökat harmoniseringen och möjlighe-
ten att på ett effektivt sätt hantera de risker
som påverkar olika delar av organisationen.
Business Risk Committee granskar framfö-
rallt riskärenden med potentiellt väsentlig
påverkan (bland annat risker som uppstår
i jurisdiktioner med förhöjd riskprofil) och
fungerar som ett forum för ledningen för att
övervaka och granska risker som identifierats
i systemet för koncernriskhantering. Ramver-
ket etablerar en baslinje på koncernnivå för
transparens och översyn av risker. Aktiviteter
för riskhantering på koncernnivå övervakas
av Business Risk Committee som rapporterar
relevanta frågor till styrelsen, där kommittén
för Audit and Compliance ansvarar för tillsy-
nen av Bolagets riskhantering och riskhante-
ringsramverket (Enterprise Risk Management
framework).
Den finansiella riskhanteringen styrs av
finansfunktionen. Ytterligare information om
hantering av finansiella risker finns i Noter till
koncernens finansiella rapporter – not F1,
”Finansiell riskhantering”, i den Finansiella
rapporten.
Ericssons koncernriskprotokoll (Material
Group Risk Protocol), Business Risk Com-
mittee och Ericssons riskhanteringsramverk
(Enterprise Risk Management framework)
kompletterar varandra för att säkerställa att
styrelsen och ledningen har en samstämmig
syn på koncernens risker.
Riskhanteringsramverket (Enterprise Risk
Management framework) har utformats för
att bidra till en riskidentifierings- och risk-
hanteringskultur med identifiering och han-
tering nedifrån och upp av risker som innebär
osäkerhet beträffande Ericssons förmåga
att nå sina lång- och kortsiktiga mål.
Samtliga chefer i koncernen ansvarar
för att hantera risker inom sina respektive
ansvarsområden. Funktionen Group Risk
Management ansvarar för det strategiska
genomförandet av riskhantering (Enterprise
Risk Management) och riskhanterings-
ramverket (Enterprise Risk Management)
på koncernnivå. Cheferna för respektive
central koncernfunktion, marknadsområde
och affärsområde ansvarar för tillsynen av
riskhantering i respektive enhet. Detta inne-
fattar att säkerställa att processer finns på
plats för att identifiera, bedöma och eskalera
risker med en eller flera riskansvariga inom
enheten.
Ericssons riskhanteringsprocess (Enter-
prise Risk Management process) tillhan-
dahåller ett system för bedömning och
avhjälpande av risker i hela koncernen och
5
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
för alla med ansvar för riskhanteringsakti-
viteter. Processen syftar till att säkerställa
att koncernfunktioner, marknadsområden
och affärsområden tar hänsyn till risk i rela-
tion till strategiska mål och beslutsfattande,
samtidigt som eskalering av väsentliga
koncernrisker till Business Risk Committee
säkerställs. Bolaget stärker kontinuerligt sina
transaktionskontroller och sin dataanalys,
bland annat genom en förbättrad process för
tillbörlig aktsamhet och övervakning av tred-
jepartsrelationer. Ericsson har också utökat
sina riskbedömningar av antikorruption till
att omfatta landspecifika risker inom regel-
efterlevnad, tagit fram en karta över statligt
ägda enheter för att identifiera offentliga
tjänstemän och statsägda kunder, utökat
antalet anställda på plats lokalt inom regelef-
terlevnadsfunktionen samt utökat den totala
personalstyrkan inom regelefterlevnad och
andra övervakningsfunktioner.
I riskbedömningen ingår att föra ett glo-
balt riskregister över varje verksamhetsenhet,
som sedan ansvarar för att eskalera potenti-
ellt väsentliga risker till Business Risk Com-
mittee om det är lämpligt. Funktionen Group
Risk Management för ett konsoliderat riskre-
gister över risker på koncernnivå.
Risker inom ansvarsområdet för respek-
tive koncernfunktion, marknadsområde och
affärsområde identifieras nedifrån och upp i
riskidentifieringsprocessen. Respektive verk-
samhetschef tillsammans med relevant verk-
samhetsledningsgrupp och annan personal i
enheten, med stöd av enhetens riskansvariga,
identifierar och överväger risker, däribland
väsentliga risker på koncernnivå. Väsentliga
risker eskaleras sedan till Business Risk Com-
mittee i enlighet med Material Group Risk
Protocol.
Ericsson har tagit ett helhetsgrepp på
riskhanteringen som täcker in spektrumet
av sannolikhet och påverkan. Riskanalys
klassificerar sannolikheten för en identifierad
risk och dess påverkan i fyra dimensioner: (1)
ekonomisk påverkan, (2) strategisk påverkan,
(3) arbetsmiljöpåverkan samt (4) påverkan
på anseende. Varje enhets nyckelrisker doku-
menteras i det globala riskregistret, baserat
på riskägarskap, överensstämmelse med
chefsansvar samt funktionsansvar.
För alla väsentliga risker i respektive
enhets riskregister bedömer ledningen alter-
nativ för riskbehandling. Dessa alternativ kan
innefatta riskrespons eller andra åtgärder, till
exempel att undvika eller acceptera risken, att
minska sannolikheten för att risken inträffar
eller den påverkan den får, överföra riskhan-
teringen eller dess potentiella påverkan till en
tredje part eller att öka en strategisk affärsrisk
för att på så sätt kunna utnyttja en möjlighet.
När riskhanteringsplanen implementerats
utvärderas dess effektivitet löpande för att
göra det lättare att vidta korrigerande åtgär-
der när så är lämpligt.
ERM-
ramverk
Styrning och
företagskultur
Kommunikation
och rapportering
Uppföljning
Strategi
Utvärdering
och behandling
Funktionen Group Risk Management
övervakar riskhanteringsramverkets effekti-
vitet och ändamålsenlighet. Detta görs med
hjälp av ett riskhanteringsverktyg och genom
självutvärderingar, samt genom att man
tillhandahåller utvärderingskrav gällande
riskhantering till den interna ISO 9001-
utvärderingsprocessen och uppföljning av
de interna utvärderingsresultaten. Funktio-
nen Group Risk Management granskar även
interna och externa revisionsresultat, och
arbetar för att hantera identifierade svag-
heter som ett led i de ständiga förbättring-
arna av riskhanteringsramverket (Enterprise
Risk Management framework).
Det är viktigt med en effektiv kommunikation
för att medarbetarna ska kunna dela information,
samarbeta och ge varandra stöd i hantering av
risker inom verksamheten. Funktionen Group Risk
Management har i uppdrag att skapa medveten-
het och förbättra kunskapen gällande riskhante-
ringsfrågor och riskhanteringskrav inom hela kon-
cernen. Ericsson har upprättat ett koncernriskråd,
Group Risk Council, för att underlätta samordning
inom koncernen och förbättringar av riskhante-
ringsramverket (Enterprise Risk Management
framework) samt hanteringen av verkliga risker.
Group Risk Council leds av chefen för Group Risk
Management och koncernriskansvariga från alla
marknadsområden, affärsområden och koncern-
funktioner deltar.
Chefen för Group Risk Management
sammanställer de risker som rapporterats till
Business Risk Committee på kvartals- och
årsbasis.
Cybersäkerhet
Riskhantering och strategi vad
gäller cybersäkerhet
Varje år identifierar och hanterar Ericsson ett
stort antal försök till cyberattacker, sårbar-
heter och cybersäkerhetsincidenter. Under
2024 upptäckte och mitigerade Ericsson
cyberincidenter på ett effektivt sätt. Ingen av
dem ansågs vara väsentlig. Ericsson står inför
olika risker kopplat till avancerade hotaktörer
Kartläggning av ERM-processen
Koncernöversikt: Business Risk Committee
Affärsområden, marknadsområden
och centrala koncernfunktioner
Ericssons planeringsprocess för verksamhet och ﬁnanser
ERM-planering
ERM-uppföljning
Konsolidering av
koncernens risker
Riskidentifiering
uppifrån och ner
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risköver-
vakning
Risköver-
vakning
Riskutvärdering
Urval av väsentliga
risker
Riskbehandling
Riskanalys
Riskidentifiering
nerifrån och upp
Definition av
omfattning
Riskbedömning
Koncernens riskhantering
6
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
som – om de realiseras och inte upptäcks
och begränsas i tid – skulle kunna påverka
Bolaget på ett väsentligt sätt, inklusive dess
verksamhet, strategi, resultat eller finansiella
ställning. Informations- och telekommuni-
kationsbranschens strategiska och känsliga
karaktär innebär också en förhöjd risk för
cyberattacker med syfte att störa, skada eller
infiltrera en annan parts kritiska infrastruktur,
nätverk och system samt företagsspionage,
både i fråga om tekniska och kommersiella
aspekter, i båda fallen både från statligt
stödda och kriminella hotaktörer. Se riskfaktor
4.1 i den Finansiella rapporten.
Ericsson har utvecklat och implementerat
cybersäkerhetsprogram för att skydda konfi-
dentialiteten och integriteten hos, liksom till-
gängligheten till, Bolagets kritiska system och
information, samt dess produkter och tjänster.
Ericssons verksamhet är certifierad glo-
balt enligt ISO/ECN 27001:2022 avseende
ledningssystem för informationssäkerhet
(LIS). LIS är integrerat i Ericssons koncern-
övergripande ledningssystem och omfattar
Ericssons säkerhetsbestämmelser internt
samt för tredje part, liksom säkerhetsförmå-
gor, processer och löpande uppföljning av
åtgärderna och nivå av förmåga. Ericsson
har ett centralt team– Threat Intelligence
Team – för att analysera Bolagets hotbild
samt ett flertal riskanalytiker som bedömer
och informerar om cybersäkerhetsrisker,
inklusive tredjepartsrisker. Ericssons Cyber
Defense Center arbetar med att övervaka,
upptäcka, hantera och begränsa eventuella
cybersäkerhetsattacker från att växa i all-
varlighetsgrad eller omfattning. Ericssons
incidenthanteringsfunktion består av säker-
hetsexperter och IT-forensiker som ansvarar
för att eskalera och utreda incidenter. Vid
behov aktiveras kontinuitetsplaner i syfte att
minimera effekterna av en cybersäkerhets-
incident. Efterlevnad av interna ramverk och
processer följs upp genom kvantitativa och
kvalitativa mätningar inklusive regelbundna
externa och interna revisioner samt utbild-
ning och åtgärder för att öka de anställdas
säkerhetsmedvetenhet.
Ericssons Security Reliability Model syftar
till att säkra Bolagets produkter och tjänster.
Modellen ställer krav på produkt- och funk-
tionsriskbedömningar, säker design, säkra
kodningsprinciper, användning av analys-
verktyg och säkerhetskrav i leverantörskedjan
för att undvika sårbarheter. Ericsson för en
katalog över externt utvecklade komponen-
ter och externt utvecklad kod som används
i Bolagets produkter i syfte att begränsa
säkerhetsrisker. Noggrann testning genom-
förs för att säkerställa hög produktkvalitet.
Personalstyrkan tillhandahålls utbildning om
Security Reliability Model och de uppgifter
och aktiviteter som där ingår. Om sårbarheter
eller säkerhetsincidenter upptäcks i Ericssons
produkter samordnar Bolagets incidenthan-
teringsteam för produktsäkerhet korrigerande
åtgärder för berörda kunder. Teamet bevakar
aktivt sårbarheter i tredjepartsprogramvara
och informerar relevant produktutvecklingsor-
ganisation. Ericssons produktutvecklings- och
livscykelprocesser har sedan 2020 granskats
med goda resultat i enlighet med GSMA Net-
work Equipment Security Assurance Scheme.
Flera produkter utvärderas även externt enligt
3GPP Security Assurance Specification.
Ericssons cybersäkerhetsprogram inne-
bär inte att Bolaget alltid uppfyller samtliga
tekniska specifikationer eller krav vid varje
givet tillfälle, utan att ovannämnda ramverk
hjälper till att identifiera, bedöma och hantera
cybersäkerhetsrisker som är relevanta för
verksamheten.
Styrning av cybersäkerhet
Styrelsen tar cybersäkerhetsrisker i beakt-
ning som en del av dess risköversynsfunktion
och har delegerat den specifika tillsynen av
cybersäkerhetsrisker till kommittén för Audit
and Compliance som regelbundet informeras
om cybersäkerhetsfrågor av Ericssons Chief
Security Officer, Fredrik Robertsson
1)
.
Ericssons VD och koncernchef anger den
övergripande riktningen för cybersäkerhet
genom att godkänna Ericssons säkerhets-
strategi och säkerhetspolicy. Därtill får kon-
cernledningen regelbunden information om
cybersäkerhetsrisker, nivå av förmåga, inves-
teringar och strategiexekvering. Koncernled-
ningen har inrättat Group Enterprise Security
and Privacy Board som hanterar översynen
av Bolagets säkerhet, däribland cybersäker-
het samt skydd av personuppgifter. Ordfö-
rande i Group Enterprise Security and Privacy
Board är Bolagets Chief Operating Officer,
och agendan sätts av Chief Security Officer.
Group Enterprise Security and Privacy Board
sammanför relevanta högre chefer och andra
seniora medarbetare åtminstone fem gånger
per år för att gå igenom, rekommendera
och godkänna säkerhetsplaner på hög nivå
och övervaka risker och genomförandet av
säkerhetsstrategin.
Ericssons cybersäkerhetsprogram lig-
ger under ledning av Chief Security Officer.
Chief Security Officer ansvarar för koncernens
säkerhet och rapporterar till Chief Operating
Officer. Den tekniska direktören är ansvarig
för produktsäkerhet och skydd av personupp-
gifter och har delegerat hanteringen av säker-
hetskrav, standarder och arkitektur i samband
med produktutveckling och produkthante-
ring till Chief Product Security Officer,
Mikko Karikytö
2)
.
Chefen för respektive koncernfunktion,
marknadsområde och affärsområde ansvarar
för implementeringen av säkerhetsbestäm-
melserna i Ericssons affärsprocesser och
verksamhet, i enlighet med styrningen från
Chief Security Officer, den tekniska direktö-
ren eller Chief Product Security Officer, samt
lokala lagar, regelverk eller kundkrav. Chief
Security Officer och Chief Product Security
Officer får regelbundet information och rap-
porter från affärsområdena, marknadsom-
rådena och relevanta koncernfunktioner om
identifierade cyberrisker, sårbarheter och
nivå av förmåga.
Bolagsstämmor
Beslutsfattande vid bolagsstämmor
Ericssons aktieägare utövar sin besluts-
rätt vid bolagsstämmor. De flesta beslut på
bolagsstämmor fattas med enkel majoritet.
Aktiebolagslagen föreskriver dock att beslut
i vissa fall fattas med kvalificerad majoritet,
till exempel beslut om ändringar i bolagsord-
ningen eller beslut om att överlåta Bolagets
egna aktier till medarbetare som deltar i
program för långsiktig rörlig ersättning.
Årsstämman
Årsstämman hålls i Kista, Stockholm. Datum
och plats för stämman meddelas på Ericssons
webbplats senast vid den tidpunkt när delårs-
rapporten för det tredje kvartalet föregående
år publiceras.
Aktieägare som inte kan delta personli-
gen får företrädas av ombud med fullmakt.
Styrelsen får i enlighet med bolagsordningen
besluta att aktieägarna även ska kunna
utöva sin rösträtt per post före årsstämman
enligt det förfarande som anges i aktiebo-
lagslagen. Endast aktieägare som finns med i
aktieboken har rösträtt. Aktieägare vars aktier
är förvaltarregistrerade och som vill rösta
måste begära att vara införda i aktieboken på
avstämningsdagen för årsstämman.
Årsstämman hålls på svenska och simul-
tantolkas till engelska. Dokumentation som
tillhandahålls av Bolaget är tillgänglig på
svenska och engelska.
På årsstämman har de närvarande aktie-
ägarna möjlighet att ställa frågor om kon-
cernens verksamhet. Vanligtvis är de flesta
av styrelsens ledamöter och medlemmarna
i koncernledningen närvarande för att kunna
besvara sådana frågor.
Den externa revisorn är närvarande vid
årsstämman.
1)
Den tidigare generalmajoren Fredrik Robertsson tjänstgör som Ericssons Chief Security Officer och chef för koncernens säkerhetsavdelning. Hans breda erfarenhet omfattar befattningar
vid Försvarsmaktens Högkvarter som planeringschef, IT-chef och informationssäkerhetschef, vilket inkluderade ledning och utveckling av Försvarsmaktens cyberförmåga och cyberförsvar.
Han har en magisterexamen i statskunskap med specialisering inom säkerhetspolitik. Dessutom har den tidigare generalmajoren Robertsson varit aktiv medlem i cybersäkerhetsrådet vid
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och är styrelseledamot för Sectra AB.
2)
Mikko Karikytö är Ericssons Chief Product Security Officer och chef för produktsäkerhet. Han har tidigare varit chef för nätverkssäkerhet och chef för incidenthanteringsteamet för produktsäkerhet.
Mikko Karikytö deltar även i branschsamarbeten genom organisationer som ETIS (ett samarbetsorgan för den europeiska telekombranschen), Forum of Incident Response and Security Teams och
arbetsgrupper inom EU-kommissionen. Han har bistått med ämnesexpertis till utskottsutfrågningar i brittiska parlamentet och den tyska förbundsdagen i samband med 5G-säkerhet.
7
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ericssons årsstämma 2024
Inklusive aktieägare som representerades
av ombud med fullmakt, var 2 611 aktie-
ägare representerade vid årsstämman den
3 april 2024, vilket motsvarande cirka 74 %
av rösterna.
Årsstämman 2024 hölls i Kista, Stockholm.
Aktieägarna kunde dessutom utöva sin röst-
rätt per post före stämman. Förutom aktie-
ägarna deltog styrelseledamöter, medlemmar
i koncernledningen, ledamöter i valbered-
ningen samt den externa revisorn.
Årsstämman 2024 beslutade bland annat
följande:
–
Ansvarsfrihet för styrelseledamöterna
och Bolagets VD och koncernchef för
räkenskapsåret 2023.
–
Utdelning om SEK 2,70 per aktie att
utbetalas i två lika delar.
–
Omval av Jan Carlson som styrelsens
ordförande.
–
Omval av följande styrelseledamöter:
Jon Fredrik Baksaas, Jan Carlson, Carolina
Dybeck Happe, Eric A. Elzvik, Börje Ekholm,
Kristin S. Rinne, Jonas Synnergren, Jacob
Wallenberg och Christy Wyatt.
–
Nyval av Karl Åberg som styrelseledamot
–
Godkännande av styrelsearvoden, i
enlighet med valberedningens förslag:
–
Styrelseordförande: SEK 4 640 000
(tidigare SEK 4 500 000).
–
Övriga icke anställda styrelseledamöter:
SEK 1 175 000 vardera (tidigare
SEK 1 140 000).
–
Ordförande för kommittén för Audit
and Compliance: SEK 540 000 (tidigare
SEK 495 000).
–
Övriga icke anställda styrelseledamöter
i kommittén för Audit and Compliance:
SEK 310 000 vardera (tidigare
SEK 285 000).
–
Ordförande i kommittén för Enterprise
Business and Technology: SEK 230 000
(tidigare SEK 210 000).
–
Övriga icke anställda styrelseledamöter
i kommittén för Enterprise Business and
Technology: SEK 200 000 (tidigare
SEK 185 000).
–
Ordföranden i Finanskommittén res-
pektive Kompensationskommittén:
SEK 220 000 vardera (tidigare
SEK 210 000).
–
Övriga icke anställda styrelseledamöter
i Finanskommittén respektive Kompen-
sationskommittén: SEK 195 000
vardera (tidigare SEK 185 000).
–
Godkännande av att del av styrelsearvodet
ska kunna betalas i form av syntetiska
aktier.
–
Omval av Deloitte AB som revisor för
tiden intill slutet av årsstämman 2025
och godkännande av revisorns arvode.
–
Inrättande av långsiktigt rörligt ersätt-
ningsprogram 2024 (LTV 2024) för kon-
cernledningen, inklusive VD och koncern-
chef samt för ledande befattningshavare.
–
Godkännande av överlåtelse av egna
aktier till anställda och över börs, riktad
nyemission samt bemyndigande till styrel-
sen att besluta om ett förvärvserbjudande
för det tidigare beslutade LTV-programmet
I 2023. Bemyndigandet har utnyttjats.
–
Godkännande av överlåtelse av egna
aktier över börs för de tidigare beslutade
LTV-programmen 2021, 2022 och
II 2023.
Protokollet och de detaljerade röstningsre-
sultaten för besluten på årsstämman 2024
finns tillgängliga på Ericssons webbplats:
https://www.ericsson.com/sv/om-oss/cor-
porate-governance/shareholder-meetings/
annual-general-meeting-2024
Valberedningen
En valberedning utses varje år i enlighet
med den Instruktion för valberedningen som
antagits av årsstämman. Instruktionen för
valberedningen beskriver valberedningens
uppgifter och processen för hur valberedning-
ens ledamöter ska utses och gäller till dess att
årsstämman beslutar annat.
Enligt instruktionen ska valberedningen
bestå av representanter för de till röstetalet
fyra största aktieägarna vid slutet av den
månad då årsstämman hölls, och styrelsens
ordförande.
Valberedningen kan även ha ytterligare
ledamöter om en aktieägare begär detta. En
sådan begäran måste grundas på föränd-
ringar i den aktuella aktieägarens aktieinne-
hav och måste inkomma till valberedningen
senast den 31 december varje år. Inga arvo-
den utgår till ledamöterna i valberedningen.
Bolaget ska dock svara för skäliga kostnader
förenade med valberedningens uppdrag.
Ledamöter i valberedningen
Nuvarande ledamöter i valberedningen är:
–
Johan Forssell (utsedd av Investor AB),
valberedningens ordförande.
Kontakta valberedningen
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
Valberedningen
c/o Styrelsens sekretariat
164 83 Stockholm
Sverige
nomination.committee@ericsson.com
Förslag till valberedningen
Aktieägare kan när som helst inkomma
med förslag till valberedningen, men för att
valberedningen ska kunna beakta ett förslag
måste förslaget ha inkommit i god tid före
årsstämman. Mer information finns tillgänglig
på Ericssons webbplats.
–
Helena Stjernholm (utsedd av AB
Industrivärden).
–
Anders Oscarsson (utsedd av AMF
Tjänstepension och AMF Fonder).
–
Christer Gardell (utsedd av Cevian Capital).
–
Jan Carlson (styrelsens ordförande).
Valberedningens uppgifter
Valberedningens huvuduppgift är att föreslå
ledamöter för val till styrelsen vid årsstäm-
man. Styrelseordföranden är medlem i val-
beredningen och spelar därmed en viktig roll
för att hålla valberedningen informerad om
Bolagets strategi och framtida utmaningar.
Detta är avgörande för att valberedningen
ska kunna bedöma vilken kompetens och
erfarenhet som behövs i styrelsen. Dessutom
måste valberedningen beakta de regler om
oberoende som är tillämpliga för styrelsen
och dess kommittéer.
Valberedningen förbereder också följande
förslag till årsstämman:
–
Arvoden till icke anställda styrelseleda-
möter som väljs av årsstämman samt till
revisor.
–
Utnämning av revisor, som föreslås i
samråd med kommittén för Audit and
Compliance.
–
Val av ordförande för årsstämman.
–
Eventuella ändringar i Instruktionen för
valberedningen.
Valberedningens arbete inför
årsstämman 2025
Valberedningens arbete inför årsstämman
2025 inleddes med en genomgång av de
uppgifter som ankommer på den enligt
Svensk kod för bolagsstyrning, inklusive
avsnitt 4.1 som anger överväganden för sty-
relsens sammansättning, och Instruktionen
för valberedningen, och en tidplan för arbetet
fastställdes. Svensk kod för bolagsstyrning,
avsnitt 4.1, anger att styrelsen ska ha en med
hänsyn till Bolagets verksamhet, utvecklings-
skede och förhållanden i övrigt ändamålsen-
lig sammansättning, präglad av mångsidig-
het och bredd avseende de bolagsstämmo-
valda ledamöternas kompetens, erfarenhet
och bakgrund.
För att underlätta god kännedom om
Ericssons verksamhet och strategi presente-
rade styrelseordföranden respektive VD och
koncernchefen sin syn på Bolagets strategi
och utmaningar för valberedningen.
För att säkerställa en styrelsesamman-
sättning med lämplig bredd avseende kom-
petens, erfarenhet och bakgrund i enlighet
med Svensk kod för bolagsstyrning har val-
beredningen analyserat kompetensbehovet i
styrelsen och har övervägt resultaten av den
utvärdering av styrelsearbetet som letts av
styrelseordföranden. På grundval av detta har
valberedningen försökt att identifiera de mest
kvalificerade kandidaterna med den kompe-
tens och erfarenhet som krävs av Ericssons
styrelseledamöter och med fördelning vad
8
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
avser erfarenhet och bakgrund. Valbered-
ningen överväger områden där styrelsens
sammansättning kan förbättras och strävar
efter att föreslå en styrelsesammansättning
där ledamöterna kompletterar varandra med
sina respektive erfarenheter och kompeten-
ser på ett sätt som ger styrelsen möjlighet att
bidra till en positiv utveckling för Ericsson.
Valberedningen söker efter potentiella kandi-
dater till styrelsen både ur ett lång- och kort-
siktigt perspektiv, och fokuserar på att inte-
grera olika perspektiv på styrelsearbetet och
de överväganden som görs i detta. Valbered-
ningen beaktar även behovet av regelbunden
förändring och undersöker noggrant huruvida
de föreslagna styrelseledamöterna har möj-
lighet att ägna styrelsearbetet tillräcklig tid
och omsorg.
Under 2024 träffade valberedningen ord-
föranden för kommittén för Audit and Comp-
liance för att ta del av Bolagets och kommit-
téns bedömning av kvaliteten och effektivite-
ten i den externa revisorns arbete. Kommittén
för Audit and Compliance lämnade också
rekommendationer om extern revisor och
revisorsarvoden.
Valberedningen har fram till den 20 febru-
ari 2025 hållit fem möten.
Valberedningens fullständiga förslag
presenterades i samband med kallelsen till
årsstämman 2025.
Styrelsen
Styrelsen bär det yttersta ansvaret för
Ericssons organisation och förvaltningen av
Ericssons verksamhet. Styrelsen utser en VD
och koncernchef som ansvarar för den dag-
liga verksamheten inom Bolaget, i enlighet
med styrelsens riktlinjer. VD och koncernchef
uppdaterar regelbundet styrelsen om frågor
som är av betydelse för Ericsson, inklusive
verksamhetens utveckling, resultat, finansiell
ställning och likviditet.
Styrelseledamöterna utses för perioden
från slutet av en årsstämma till slutet av
nästa årsstämma. Det finns ingen gräns för
hur många perioder i rad en ledamot kan sitta
i styrelsen.
VD och koncernchef kan väljas som sty-
relseledamot (och Börje Ekholm är för närva-
rande ledamot), men kan inte väljas som sty-
relsens ordförande enligt aktiebolagslagen.
Intressekonflikter
Ericsson tillämpar regler och processer avse-
ende intressekonflikter. Styrelseledamöter
ska snarast meddela alla situationer som kan
utgöra en intressekonflikt och ombeds regel-
bundet att försäkra att de har upplyst om alla
relevanta situationer. Styrelseledamöter får
inte delta i några beslut som rör avtal mel-
lan dem och Ericsson. Detsamma gäller avtal
mellan Ericsson och tredje man eller juridisk
person där styrelseledamoten har ett intresse i
som kan stå i konflikt med Ericssons intressen.
Kommittén för Audit and Compliance över-
vakar processen för närståendetransaktioner.
Kommittén för Audit and Compliance har
också implementerat en process för förhands-
godkännande av andra tjänster än revisions-
tjänster som utförs av den externa revisorn.
Styrelsens sammansättning
Den nuvarande styrelsen består av nio leda-
möter som valts av aktieägarna på årsstäm-
man 2024 för tiden intill slutet av årsstämman
2025. Carolina Dybeck Happe avgick från sty-
relsen den 23 september 2024, efter att hon
utsetts till en ny roll. Styrelsen består dess-
utom av tre arbetstagarrepresentanter med
tre suppleanter, som utsetts av sina respektive
arbetstagarorganisationer för samma period.
Inför årsstämman 2024 informerade
valberedningen att Svensk kod för bolags-
styrning, avsnitt 4.1, hade tillämpats som
mångfaldspolicy. Den nuvarande styrelsens
sammansättning är resultatet av valbered-
ningens arbete inför årsstämman 2024. Sty-
relsen består av ledamöter med lämpliga kva-
lifikationer, erfarenheter från olika kulturella
och geografiska områden och kompetenser
från olika branscher. Efter Carolina Dybeck
Happes avgång från styrelsen, och borträknat
VD och koncernchef, är 25 % av de styrelse-
ledamöter som valts av aktieägarna kvin-
nor. När valberedningen överväger periodisk
förnyelse av styrelsen är mångfald en viktig
faktor, bland andra viktiga faktorer, såsom
kompletterande expertis, erfarenhet och
möjlighet att ägna tillräcklig tid och omsorg
för styrelsens arbete för att kunna säkerställa
effektiv tillsyn.
Arbetsordning
I enlighet med aktiebolagslagen har styrelsen
antagit en arbetsordning för styrelsen och
dess kommittéer som innehåller regler för hur
arbetet ska fördelas mellan styrelsen, dess
kommittéer samt VD och koncernchef. Dessa
utgör ett komplement till bestämmelserna i
aktiebolagslagen och Ericssons bolagsord-
ning. Arbetsordningen ses över, utvärderas
och justeras av styrelsen vid behov eller när
det anses lämpligt och antas formellt av
styrelsen minst en gång per år.
Oberoende
Flera olika oberoenderegler är tillämpliga
på styrelsen och dess kommittéer, enligt till-
lämplig svensk lagstiftning, Svensk kod för
bolagsstyrning och tillämpliga amerikanska
värdepapperslagar, regler från den amerikan-
ska finansinspektionen (U.S. Securities and
Exchange Commission) och Nasdaq Stock
Market Rules som utländsk privat emittent.
Ericsson kan förlita sig på undantag från vissa
amerikanska krav och regler från den ame-
rikanska finansinspektionen (U.S. Securities
and Exchange Commission), och kan besluta
att följa svensk praxis i stället för vissa av
Nasdaq Stock Markets oberoenderegler.
Styrelsens sammansättning uppfyller alla
tillämpliga oberoendekrav. Inför årsstämman
2024 gjorde valberedningen bedömningen
att åtminstone sju av de personer som nomi-
nerats som styrelseledamöter var oberoende
enligt kraven i Svensk kod för bolagsstyrning,
i förhållande till Ericsson, dess bolagsled-
ning och dess större aktieägare. Dessa var
Jon Fredrik Baksaas, Jan Carlson, Carolina
Dybeck Happe, Eric A. Elzvik, Kristin S. Rinne,
Jonas Synnergren och Christy Wyatt.
Vid styrelsemöten där styrelseledamö-
terna möts fysiskt hålls normalt sett en ses-
sion där Ericssons ledning inte närvarar, vilket
ger möjlighet att diskutera frågor utan led-
ningens närvaro.
Struktur för styrelsens arbete
Styrelsens arbete följer en årscykel. Cykeln
är utformad för att styrelsen på bästa sätt
ska kunna fullgöra sina uppgifter och för att
hålla strategifrågor, riskbedömning och
värdeskapande högt på dagordningen.
Eftersom styrelsen ansvarar för den finan-
siella tillsynen presenteras och utvärderas
finansiell information vid styrelsemötena.
Vid styrelsemöten rapporterar respektive
kommittéordförande om arbetet i kommit-
téerna och protokoll från kommittéernas
sammanträden hålls tillgängliga för samtliga
styrelseledamöter.
Vid styrelsemötena rapporterar VD och
koncernchef om verksamhets- och mark-
nadsutveckling och redovisar koncernens
ekonomiska resultat. Strategifrågor och ris-
ker tas också upp på de flesta av styrelsens
möten. Styrelsen informeras regelbundet
om den senaste utvecklingen när det gäller
relevanta legala och regulatoriska ärenden
av vikt. Styrelse- och kommittémöten kan,
om det anses lämpligt, hållas via telefon
eller genom videokonferenser, och beslut
kan också fattas per capsulam.
Styrelsearbetets årscykel 2024
För att underlätta utvecklingen av Bolagets
strategi och fastställandet av grundläggande
prioriteringar fastställer och uppdaterar
styrelsen årligen en ramverksagenda samt
prioriterade fokusområden för tillsyn och
engagemang under det kommande året,
som vägledning i arbetet.
Utöver sin tillsyn av Ericssons strategi,
finansiella resultat och verksamhetsresultat
har styrelsens huvudsakliga fokusområden
under 2024 omfattat: (i) att bibehålla och
stärka teknikledarskapet; (ii) geopolitik;
(iii) den globala konkurrenssituationen; (iv)
talanghantering och successionsplanering;
(v) en fortsatt omvandling av företagskul-
turen samt att upprätthålla de högsta stan-
darderna för bolagsstyrning (inklusive fokus
på transparens, ansvar samt ett etiskt age-
rande); och (vi) att på ett effektivt sätt han-
tera risker och ha tillsyn över den operativa
effektiviteten.
9
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Styrelsearbetets årscykel 2024
Styrelsemöte
(inklusive konstituerande ärenden)
Möte om den tredje delårsrapporten
–
Tredje delårsrapporten
Möte om den första delårsrapporten
–
Första delårsrapporten
Strategimöte
Möte om ﬁnansiella mål
–
Utvärdering av styrelsens arbete
Möte om den andra delårsrapporten
–
Andra delårsrapporten
–
Finansiella prognosen
Strategimöte
Q1
Q4
Dec
Jan
Jun
Jul
Feb
May
Aug
Mar
Apr
Sep
Oct
Nov
Q2
Q3
Möte om den fjärde
delårsrapporten samt helårsresultatet
–
Helårsresultatet
Områden som har varit i fokus inom
styrelsen under året innefattar strategi,
transaktioner med nyckelkunder, etik och
regelefterlevnad, geopolitik samt regulato-
riska frågor. Regelefterlevnad, strategi och
riskhantering står alltid högt på styrelsens
dagordning, liksom hållbarhet och ansvars-
fullt företagande, som utgör en integrerad
del av Ericssons strategi. Styrelsen följer kon-
tinuerligt den internationella utvecklingen
och dess möjliga påverkan på Ericsson.
Styrelsearbetet följer en årscykel för att på
ett ändamålsenligt sätt fullgöra sina uppgif-
ter under året samt för att underlätta samord-
ning med Bolagets globala processer, vilket
möjliggör att styrelsen involveras när det är
lämpligt och tillsyn av viktiga punkter i verk-
samheten och under räkenskapsåret. Styrel-
sen har hållit regelbundna möten under 2024,
inklusive dem som listas nedan, samt extra
styrelsemöten efter behov.
–
Möte om den fjärde delårsrapporten
samt helårsresultatet
Efter kalenderårets slut hölls ett styrelse-
möte där arbetet inriktades på helårsresul-
tatet för 2023 och delårsrapporten för det
fjärde kvartalet.
–
Möte om finansiella mål
Vid detta möte behandlade styrelsen de
finansiella målen för 2024.
–
Möte om den första delårsrapporten
Vid mötet om den första delårsrapporten
behandlade styrelsen delårsrapporten för
årets första kvartal.
–
Konstituerande styrelsemöte
Ett styrelsemöte hölls i samband med års-
stämman 2024. Ledamöter utsågs till sty-
relsens kommittéer och styrelsen fattade
beslut om rätten att teckna Bolagets firma.
–
Möte om den andra delårsrapporten
Vid mötet om den andra delårsrapporten
behandlade styrelsen delårsrapporten
för årets andra kvartal och den finansiella
prognosen.
–
Strategimöte
Ett styrelsemöte hölls för att i detalj
behandla koncernens kort- och långsiktiga
strategier, däribland för varje affärsom-
råde, med särskilt fokus på det makro-
ekonomiska och geopolitiska läget.
–
Möte om den tredje delårsrapporten
Vid mötet om den tredje delårsrapporten
behandlade styrelsen delårsrapporten
för årets tredje kvartal och den finansiella
prognosen.
Utbildning
Nya styrelseledamöter får utbildning som
skräddarsys efter deras individuella behov.
Introduktionsutbildningen innefattar vanligt-
vis sett möten med cheferna för affärsområ-
den och koncernfunktioner, samt den utbild-
ning om noteringsfrågor och insiderregler
som Nasdaq Stockholm kräver.
Styrelsens strategidiskussioner innefattar
ofta också specifikt fokus på områden som är
av stor betydelse för koncernen, till exempel
specifikt fokus för olika affärs- och mark-
nadsområden. Att styrelseledamöterna har
en gedigen kunskap inom dessa områden är
avgörande för att styrelsen ska kunna fatta
välgrundade beslut och för att se till att Bola-
get drar nytta av varje ledamots kompetens.
Under 2024 inledde Ericsson även en serie
utbildningstillfällen för styrelsen om viktiga
hållbarhetsämnen för koncernen.
Revisorns arbete
Vid årsstämman 2024 omvaldes Deloitte AB
som extern revisor.
Styrelsen håller möten, så kallade ”closed
sessions”, med Ericssons externa revisor
åtminstone en gång om året för att ta emot
och beakta revisorns observationer. Revisorn
lämnar rapporter till ledningen om koncer-
nens redovisning och finansiella rapportering.
Kommittén för Audit and Compliance träf-
far också revisorn regelbundet för att ta del av
och beakta revisorns observationer på delårs-
rapporterna och årsredovisningen. Revisorn
rapporterar om huruvida koncernens räken-
skaper och allmänna finansiella ställning i allt
väsentligt presenteras på ett rättvisande sätt.
Styrelsen granskar och bedömer också
processen för finansiell rapportering, vilken
beskrivs på sidan 25 under rubriken Intern
kontroll över finansiell rapportering. Sty-
relsens och revisorns egen granskning av
delårsrapporter och årsredovisning bedöms,
tillsammans med andra interna åtgärder, på
ett tillfredsställande sätt säkra effektiviteten
i den interna kontrollen över den finansiella
rapporteringen.
Styrelsens arbete 2024
Under 2024 hölls 13 styrelsemöten. Ledamö-
ternas närvaro vid styrelsemöten framgår av
tabellen på sidan 14. Förutom regelbundna
styrelsemöten som hålls som en del av sty-
relsearbetets årscykel får styrelsen även
informationsuppdateringar när det bedöms
lämpligt, antingen skriftligen eller genom
telefonmöte eller videokonferens.
Utvärdering av styrelsens arbete
Ett viktigt syfte med styrelseutvärderingen är
att se till att styrelsens arbete fungerar effek-
tivt. Utvärderingen syftar bland annat till att
undersöka vilka typer av frågor som styrelsen
anser bör ges större fokus, att avgöra inom
vilka områden styrelsen behöver ytterligare
kompetens samt att utreda om styrelsen är
sammansatt på lämpligt sätt. Utvärderingen
10
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
fungerar även som underlag för valbered-
ningens arbete.
Styrelseordföranden tar varje år initiativ
till och leder utvärderingen av styrelsens och
kommittéernas arbete och rutiner. Utvärde-
ringen genomförs bland annat genom detal-
jerade frågeformulär och diskussioner. Ett
externt konsultföretag har anlitats av Bolaget
för att bistå vid framtagandet av frågeformu-
lär, genomförande av enkäter och samman-
ställning av svar.
Under 2024 svarade styrelseledamö-
terna på skriftliga frågor som handlade om
styrelsearbetet i allmänhet samt arbetet för
styrelseordförande, arbetet inom kommittén
för Audit and Compliance, Finanskommittén,
Kompensationskommittén samt kommittén
för Enterprise Business and Technology. Alla
styrelseledamöter har dessutom besvarat ett
frågeformulär om ledamotens enskilda pre-
stationer. Som en del i utvärderingsprocessen
har styrelseordföranden också fört enskilda
samtal med var och en av styrelseledamöterna.
Resultatet av utvärderingarna presenterades
för styrelsen och diskuterades grundligt.
Valberedningen informerades om resultatet
av utvärderingen av styrelsens arbete.
Styrelsens kommittéer
Styrelsen har för närvarande fyra kommittéer:
kommittén för Audit and Compliance, Finans-
kommittén, Kompensationskommittén samt
kommittén för Enterprise Business and Tech-
nology. Ledamöterna i varje kommitté utses
efter årsstämman för ett år i taget.
Kommittéerna tillhandahåller en fokuse-
rad tillsyn inom sina respektive ämnesområ-
den, i enlighet med mandat från styrelsens,
och granskar specifika ärenden vid behov
innan styrelsen fattar beslut. Vidare kan även
styrelsen vid enskilda tillfällen bestämma
om utökad befogenhet för en eller flera kom-
mittéer att fatta beslut i ytterligare specifika
ärenden som ligger utanför den ordinarie
befogenheten. Såväl styrelsen som kommit-
téerna kan anlita oberoende, utomstående
experter i allmänna eller särskilda ärenden,
i den mån det anses lämpligt.
Protokollen från kommittéernas möten
görs tillgängliga för alla styrelseledamöter
och ordföranden för varje kommitté rap-
porterar om kommittéernas arbete vid
styrelsemöten.
Kommittén för Audit and Compliance
Kommittén för Audit and Compliance
har översyn av följande för styrelsens
räkning:
–
De finansiella rapporternas omfattning
och riktighet.
–
Efterlevnad av lagar och bestämmelser.
–
Intern kontroll över finansiell rapportering.
–
Riskhantering.
–
Effektiviteten, lämpligheten av samt imple-
menteringen av koncernens regelefterlev-
nadsprogram, inklusive programmet för
etik och regelefterlevnad.
–
ESG-rapportering och resultat.
–
Frågor om informationssäkerhet och
dataintegritet.
Kommittén för Audit and Compliance gran-
skar också årsredovisningen och delårsrap-
porterna och överser processen för extern
revision. För att säkerställa revisorns obero-
ende finns det riktlinjer och rutiner på plats för
förhandsgodkännande av revisionstjänster
och icke revisionsrelaterade tjänster som
utförs av den externa revisorn. Rätten att
bevilja förhandsgodkännande får inte
delegeras till ledningen.
Ericssons externa revisor väljs av
aktieägarna på årsstämman. Kommittén
för Audit and Compliance deltar i det förbe-
redande arbetet inför att valberedningen
föreslår extern revisor och revisorsarvode
inför årsstämmans beslut. Dessutom över-
vakar kommittén revisorns löpande arbete
och oberoende ställning, i syfte att undvika
intressekonflikter.
Kommittén för Audit and Compliance har
till uppgift att tillhandahålla tillsyn. Chefen
för Ericssons internrevisionsfunktion rap-
porterar direkt till kommittén för Audit and
Compliance. Chefen för Ericssons internrevi-
sionsfunktion har minst en gång per kvartal
stängda möten med kommittén för Audit and
Compliance utan att någon i ledningen är
närvarande och har obegränsad tillgång till
kommittén för Audit and Compliance, efter
eget gottfinnande.
Kommittén för Audit and Compliance
övervakar frågor avseende regelefterlevnad
och får regelbundet rapporter om regelefter-
levnadsrelaterade frågor från chefsjuristen
och chefen för Compliance Office and Investi-
gations. Chefsjuristen rapporterar direkt till
kommittén för Audit and Compliance gäl-
lande regelefterlevnadsärenden som faller
utanför programmet för etik och regelefter-
levnad samt när det gäller den övergripande
hanteringen av risker gällande juridik, regel-
efterlevnad, etik och anseende kopplade till
Bolagets verksamhet. Förutom att rapportera
till chefsjuristen har chefen för Compliance
Office and Investigations ytterligare en obe-
roende rapporteringslinje till kommittén för
Audit and Compliance avseende de områden
som programmet för etik och regelefterlev-
nad omfattar. Chefen för Compliance Office
and Investigations rapporterar regelbundet
till kommittén för Audit and Compliance
Styrelse
12 ledamöter
Kommittén för Audit and
Compliance
(4 ledamöter)
Övervakning av ﬁnansiell
rapportering
Övervakning av intern kontroll
Övervakning av internrevision
Övervakning av koncernens pro-
gram för etik och regelefterlevnad
Övervakning av riskhanteringen
Uppföljning av ESG-rapportering
och resultat
Uppföljning av frågor om informa-
tionssäkerhet och dataintegritet
Kommittén för Enterprise
Business and Technology
(4 ledamöter)
Strategi och planering gällande
verksamhet för företagsaffärer
(Enterprise Business) och teknik
Teknik-ekosystem och
partnerskap
Vetenskaplig inriktning
Finanskommittén
(4 ledamöter)
Strategi för ﬁnansiering
Finansieringsplan
Kompensationskommittén
(4 ledamöter)
Riktlinjer för ersättning till
ledande befattningshavare
Långsiktig rörlig ersättning
Ersättningar till högre chefer
Organisering av kommittéarbetet
Antal kommittéledamöter per den 31 december 2024
11
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ledamöter i styrelsens kommittéer
Kommittén för Audit and
Compliance
Eric A. Elzvik (ordförande)
Jon Fredrik Baksaas
Annika Salomonsson
Jonas Synnergren
Kommittén för Enterprise
Business and Technology
Jon Fredrik Baksaas (ordförande)
Kristin S. Rinne
Ulf Rosberg
Christy Wyatt
Finanskommittén
Jan Carlson (ordförande)
Karl Åberg
Ulf Rosberg
Jacob Wallenberg
Kompensationskommittén
Jan Carlson (ordförande)
Kristin S. Rinne
Kjell-Åke Soting
Jonas Synnergren
Ledamöter i styrelsens kommittéer per den 31 december 2024
om effektiviteten i programmet för etik och
regelefterlevnad. Detta inkluderar informa-
tion om bekräftade eller misstänkta allvar-
liga överträdelser av den affärsetiska koden,
lärdomar från resultat av undersökningar
och avhjälpande aktiviteter, identifiering av
systematiska fel, samt nya risker och utma-
ningar i den juridiska och regulatoriska miljön.
Sådana rapporter möjliggör lämplig tillsyn
över identifiering av risker eller riskmönster
som uppstår och lämpligheten av motsva-
rande åtgärder för att förhindra, upptäcka och
avhjälpa sådana risker på ett lämpligt sätt.
Utöver ovanstående har chefen för Compli-
ance Office and Investigations minst en gång
per kvartal stängda möten med kommittén
för Audit and Compliance utan att någon i
ledningen är närvarande samt obegränsad
tillgång till VD och koncernchef samt kommit-
tén för Audit and Compliance, efter eget gott-
finnande, vilket kan utnyttjas som en extra-
ordinarie rapporteringslinje till kommittén
för Audit and Compliance om hon begränsas
eller hindras i utövningen av sina förpliktelser.
Kommittén för Audit and Compliance
överser även Ericssons process för granskning
av närståendetransaktioner samt Ericssons
visselblåsarprocess. Dessutom granskar
Kommittén för Audit and Compliance koncer-
nens hantering av information och cybersä-
kerhet samt dataintegritet, och även koncer-
nens rapportering och resultat gällande miljö,
sociala frågor och bolagsstyrning (ESG).
På årsbasis får kommittén för Audit and
Compliance utbildning inom ämnen som är
av särskild relevans för kommittén, såsom
inom områden som finans, juridik, regelefter-
levnad och säkerhet. Under 2024 fick kom-
mittén för Audit and Compliance utbildning
inom flera områden, bland annat redovis-
ningsprinciper och kommande förändringar
av relevanta redovisningsstandarder, bolags-
styrning, ESG-rapportering samt efterlevnad
av hållbarhetsrelaterade regelverk och frågor
kopplade till Bolagets säkerhetsfunktioner.
Ledamöter i kommittén för Audit and
Compliance
Kommittén för Audit and Compliance består
av fyra styrelseledamöter som utsågs av sty-
relsen i samband med årsstämman 2024:
Eric A. Elzvik (ordförande), Jon Fredrik
Baksaas, Annika Salomonsson (arbetstagar-
representant) och Jonas Synnergren.
Styrelsen har utsett styrelseledamöter
som valts av aktieägarna och som har tidi-
gare erfarenhet som finansdirektör eller VD
och koncernchef till kommittén.
Sammansättningen av kommittén för
Audit and Compliance uppfyller alla tillämp-
liga krav på oberoende, inklusive villkoren för
att tillämpa ett undantag för att kunna ha
arbetstagarrepresentanter. Styrelsen har kom-
mit fram till att Eric A. Elzvik är ”ekonomisk
expert inom kommitténs område” enligt U.S.
Securities and Exchange Commission-reg-
lernas definition, samt att han ska anses vara
väl insatt i ekonomiska frågor i enlighet med
tillämpliga Nasdaq-noteringsregler och är
förtrogen med redovisningspraxis som är rele-
vant för ett internationellt bolag som Ericsson.
Arbetet i kommittén för Audit and
Compliance 2024
Kommittén för Audit and Compliance hade
11 möten under 2024. Ledamöternas närvaro
vid mötena framgår av tabellen på sidan 14.
Under året granskade kommittén för Audit and
Compliance omfattningen och resultatet av
externt utförda finansiella revisioner samt den
externa revisorns oberoende ställning. Kom-
mittén för Audit and Compliance har också till-
sammans med den externa revisorn granskat
och diskuterat alla delårsrapporter samt
årsredovisningen före publicering. Kommittén
övervakade även arvodena för extern revision
och godkände andra tjänster än revisions-
tjänster som utfördes av den externa revisorn
i enlighet med Bolagets riktlinjer och rutiner.
Kommittén godkände revisionsplanen
för internrevisionsfunktionen, baserat bland
annat på den årliga riskbedömningen, och
granskade internrevisionsfunktionens rap-
porter. Kommittén har också tagit emot och
granskat uppdateringar och rapporter från
Ericsson Compliance Line, och från andra
interna rapporteringskanaler inklusive upp-
dateringar avseende pågående utredningar
inom koncernen samt regelbundna rapporter
från Chief Security Officer om frågor gällande
cybersäkerhet.
Kommittén har övervakat att Bolaget
fortlöpande uppfyller kraven i Sarbanes-
Oxley Act (SOX) samt att Bolaget efterlever
den interna kontroll- och riskhanteringspro-
cessen. Kommittén för Audit and Compliance
övervakade och utvärderade även att pro-
grammet för etik och regelefterlevnad var
effektivt och ändamålsenligt.
Finanskommittén
Finanskommittén ansvarar för att förbereda
styrelsens beslut i ärenden som avser den
finansiella strategin, till exempel kapitalstruk-
tur, kapitalmål, strategi för finansieringen och
finansförvaltning.
Ledamöter i Finanskommittén
Finanskommittén består av fyra styrelsele-
damöter som utsågs av styrelsen i samband
med årsstämman 2024: Jan Carlson (ordfö-
rande), Karl Åberg, Ulf Rosenberg (arbets-
tagarrepresentant) och Jacob Wallenberg.
Styrelsen har utsett styrelseledamöter som
valts av aktieägarna och som har omfattande
bransch- och finanserfarenhet till kommittén.
12
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Finanskommitténs arbete 2024
Finanskommittén hade fyra möten under
2024. Ledamöternas närvaro vid mötena
framgår av tabellen på sidan 14. Under 2024
utvärderade Finanskommittén Bolagets
finansiella styrka och balansräkning, och
granskade den finansiella strategin, däri-
bland kapitalstruktur, kapitalmål, värderings-
strategi samt finansförvaltningen.
Kompensationskommittén
Kompensationskommittén har bland annat
följande ansvar:
–
Förbereda, för beslut av styrelsen, förslag
till lön och andra ersättningar, inklu-
sive pensionsersättning, för VD och
koncernchef.
–
Förbereda, för beslut av styrelsen, för-
slag till årsstämman om riktlinjerna för
ersättning till ledande befattningshavare
(koncernledningen).
–
Förbereda, för beslut av styrelsen, förslag
till årsstämman om långsiktigt rörligt
ersättningsprogram (LTV) och liknande
aktierelaterade lösningar för övervägande
på årsstämman.
–
Godkänna förslag till lön och andra ersätt-
ningar, inklusive pensionsförmåner, för
medlemmar i koncernledningen (förutom
VD och koncernchef).
–
Godkänna förslag till målnivåer för kort-
siktig rörlig ersättning (STV) för medlem-
mar i koncernledningen (förutom VD och
koncernchef).
–
Godkänna utbetalning av kortsiktig rörlig
ersättning till medlemmar i koncernled-
ningen (förutom VD och koncernchef)
baserat på prestation och uppnådda
resultat.
I sitt arbete tar Kompensationskommitténs
ledamöter hänsyn till ersättningstrender,
regeländringar, informationskrav och de gäl-
lande globala förutsättningarna för ersätt-
ningar till chefer. De granskar data från löne-
undersökningar innan de förbereder rekom-
mendationer för lönejusteringar för VD och
koncernchef för styrelsens beslut och innan
de godkänner lönejusteringar för övriga
medlemmar i koncernledningen.
Ledamöter i Kompensationskommittén
Fyra styrelseledamöter utsågs i samband
med årsstämman 2024 till ledamöter av
Kompensationskommittén: Jan Carlson
(ordförande), Kristin S. Rinne, Kjell-Åke
Soting (arbetstagarrepresentant) och Jonas
Synnergren. Styrelsen har utsett styrelse-
ledamöter till kommittén som valts av aktie-
ägarna och som har erfarenhet från flera olika
marknader och kompetens som är relevant
för koncernen.
Under 2024 har Peter Boreham från
Mercer som oberoende expert gett råd och
stöd till Kompensationskommittén.
Kompensationskommitténs arbete 2024
Kompensationskommittén hade 5 möten
under 2024. Ledamöternas närvaro vid
mötena framgår av tabellen på sidan 14.
Kompensationskommittén granskade och
förberedde ett förslag till LTV 2024 för kon-
cernledningen som lades fram för beslut i sty-
relsen och därefter för godkännande av års-
stämman 2024. Vidare godkände kommittén
löner och STV 2024 för medlemmarna i kon-
cernledningen (förutom VD och koncernchef),
granskade utfallet för LTV 2021 och resul-
tatet av prestationsvillkoret för koncernens
EBITA (rörelseresultat) för 2023 gällande LTV
2023 samt lade fram förslag om ersättning till
VD och koncernchef för beslut i styrelsen.
Kommittén granskade anpassningen av
Riktlinjer för ersättning till ledande befatt-
ningshavare under 2023 och beslutade att
inte föreslå några förändringar. Den föreslog
också att Ersättningsrapporten 2023 skulle
godkännas av styrelsen och därefter framläg-
gas på årsstämman 2024 för godkännande.
Mer information om fast och rörlig ersätt-
ning finns i Noter till koncernens finansiella
rapporter – not G2, ”Information angående
styrelseledamöter och ledande befattnings-
havare” och not G3, ”Aktierelaterade ersätt-
ningar” i den Finansiella rapporten och i
Ersättningsrapporten.
Kommittén för Enterprise Business
and Technology
Ansvaret för kommittén för Enterprise
Business and Technology innefattar:
–
Granska och förbereda förslag för styrel-
sens övervägande och/eller beslut angå-
ende ärenden rörande företagsaffärer
(enterprise business) och teknik som är
av avgörande betydelse för styrelsen.
–
Granska och förbereda förslag för styrel-
sens övervägande och/eller beslut angå-
ende den övergripande inriktningen av
koncernens teknik- och industristrategi
för att säkerställa teknikledarskap samt
forskning och utveckling i världsklass.
–
Granska och förbereda för styrelsens
övervägande och/eller beslutsärenden
som rör vetenskapsutveckling och geo-
politisk påverkan.
Ledamöter i kommittén för Enterprise
Business and Technology
Kommittén för Enterprise Business and
Technology består av fyra styrelseledamöter
som utsågs av styrelsen i samband med års-
stämman 2024: Jon Fredrik Baksaas (ordfö-
rande), Kristin S. Rinne, Christy Wyatt och Ulf
Rosberg (arbetstagarrepresentant). Styrelsen
har utsett styrelseledamöter till kommittén
som har omfattande erfarenhet inom teknik.
Arbetet i kommittén för Enterprise
Business and Technology 2024
Kommittén för Enterprise Business and
Technology hade 4 möten under 2024. Leda-
möternas närvaro vid mötena framgår av
tabellen på sidan 14. Under året har kommit-
tén för Enterprise Business and Technology
granskat följande utvalda fokusområden ur
teknik-, affärs- och marknadsperspektiv:
–
Artificiell intelligens.
–
Produktsäkerhet.
–
Status och inriktning av Ericssons
forskning och utveckling.
–
Molnbaserade och programmerbara
nätverk.
–
Företagsnät och säkerhetslösningar.
–
API (Application programming interfaces)
och nätverksplattformar.
Ersättning till styrelseledamöter
Valberedningen lägger fram förslag för beslut
på årsstämman rörande styrelsearvoden till
icke anställda styrelseledamöter.
Årsstämman 2024 beslutade i enlighet
med valberedningens förslag om arvoden till
icke anställda styrelseledamöter för arbete i
styrelsen och i kommittéerna. Mer informa-
tion om styrelsearvoden 2024 finns i Noter
till koncernens finansiella rapporter – not G2,
”Information angående styrelseledamöter
och ledande befattningshavare”, i den Finan-
siella rapporten.
Aktieägarna beslutade på årsstämman
2024 även, i enlighet med valberedningens
förslag, att del av arvodet för styrelseuppdra-
get ska kunna betalas i form av syntetiska
aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättig-
het att i framtiden erhålla utbetalning av ett
kontant belopp som motsvarar börskursen för
en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället.
Ledamotens rätt att erhålla utbetalning för
tilldelade syntetiska aktier infaller i normalfal-
let efter publiceringen av Bolagets helårsrap-
port under det femte året efter den bolags-
stämma där tilldelningen av de syntetiska
aktierna beslutades. Syftet med att betala
del av styrelsearvodet i form av syntetiska
aktier är att se till att styrelseledamöternas
intressen i större utsträckning överensstäm-
mer med aktieägarnas. Mer information om
villkoren för syntetiska aktier finns i kallelsen
till årsstämman 2024 samt i protokollet från
årsstämman 2024 på Ericssons webbplats.
13
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Styrelseledamöternas mötesnärvaro och styrelsearvoden 2024
Arvoden beslutade av
årsstämman 2024
1)
Antal möten (i styrelse/kommittéer)
som ledamoten deltagit i under 2024
2)
Styrelseledamot
Styrelsearvoden,
SEK
3)
Kommitté-
arvoden,
SEK
Styrelsen
4)
Kommittén
för Audit and
Compliance
5)
Finans-
kommittén
Kompensations-
kommittén
6)
Kommittén
för Enterprise
Business and
Technology
Närvaro,
%
7)
Jan Carlson
4 640 000
440 000
13
4
5
100
Jacob Wallenberg
1 175 000
195 000
13
4
100
Jon Fredrik Baksaas
1 175 000
540 000
13
11
4
100
Carolina Dybeck Happe
1 175 000
8)
–
8
100
Börje Ekholm
–
9)
–
13
100
Eric A. Elzvik
1 175 000
540 000
12
11
96
Kristin S. Rinne
1 175 000
395 000
12
5
4
95
Helena Stjernholm
–
10)
–
2
1
100
Jonas Synnergren
1 175 000
505 000
13
11
5
100
Christy Wyatt
1 175 000
200 000
13
4
100
Karl Åberg
1 175 000
11)
195 000
11
3
100
Ulf Rosberg
51 750
12)
14 400
13
4
4
100
Kjell-Åke Soting
51 750
12)
21 600
13
5
100
Annika Salomonsson
51 750
12)
19 800
13
10
96
Loredana Roslund
51 750
12)
13
–
Frans Frejdestedt
51 750
12)
13
–
Stefan Wänstedt
51 750
12)
1 800
13
1
100
Totalt antal möten
13
11
4
5
4
100
1)
Mer information om fast och rörlig ersättning finns i Noter till koncernens finansiella rapporter – not G2, ”Information angående styrelseledamöter och ledande befattningshavare” i den Finansiella rapporten.
2)
Denna tabell visar styrelseledamöternas närvaro vid möten i kommittéer som de formellt är medlemmar i. Styrelse- och kommittémöten kan, om det anses lämpligt, hållas via telefon eller genom
videokonferenser, och beslut kan också fattas per capsulam.
3)
Icke-anställda styrelseledamöter kan välja att erhålla en del av styrelsearvodet (exklusive arvodet för kommittéarbete) i form av syntetiska aktier.
4)
Exklusive 10 beslut fattade per capsulam.
5)
Exklusive 1 beslut fattade per capsulam.
6)
Exklusive 7 beslut fattade per capsulam.
7)
Närvaro i styrelsen i procent baserat på antalet styrelse- och kommittémöten som respektive ledamot varit behörig att delta i.
8)
Avgick från styrelsen den 23 september 2024.
9)
Arvode för styrelseledamöter som fastställs av årsstämman gäller endast för icke-anställda ledamöter som valts av aktieägarna.
10)
Avgick från styrelsen i samband med årsstämman den 3 april 2024.
11
)
Vald till styrelseledamot på årsstämma den 3 april 2024.
12)
Arbetstagarrepresentanterna i styrelsen och deras suppleanter är inte berättigade till styrelsearvode, utan får i stället vardera en ersättning om SEK 2 250 för varje styrelsemöte och SEK 1 800
för varje kommittémöte där de deltar. Under 2024 har arbetstagarrepresentanterna i styrelsen och deras suppleanter fått ersättning för sitt deltagande i styrelsemöten och kommittémöten samt
för per capsulam-beslut.
14
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Jan Carlson
Styrelseordförande sedan 2023,
ordförande i Finanskommittén och i
Kompensationskommittén
Jacob Wallenberg
Vice styrelseordförande, ledamot
i Finanskommittén
Jon Fredrik Baksaas
Ordförande i kommittén för Enterprise
Business and Technology, ledamot i
kommittén för Audit and Compliance
Invald första gången
2017
Invald första gången
2011
Invald första gången
2017
Född
1960
Född
1956
Född
1954
Utbildning
Civilingenjörsutbildning, Teknisk
fysik och elektroteknik, Linköpings
universitet.
Utbildning
Bachelor of Science in Economics and
Master of Business Administration,
Wharton School, University of
Pennsylvania, USA. Reservofﬁcer i
svenska ﬂottan.
Utbildning
Civilekonomexamen (Siviløkonom),
NHH Norwegian School of Economics
and Business Administration, Norge.
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Norge
Styrelseordförande
Autoliv Inc.
Styrelseordförande
Investor AB och Svenskt Näringsliv
Vice styrelseordförande
FAM, Patricia Industries och
Wallenberg Investments AB
Styrelseordförande
DNV Group AS
Styrelseledamot
AB Volvo
Styrelseledamot
Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse
Styrelseledamot
Svenska Handelsbanken AB och
Scale Leap Capital I AS
Innehav i Ericsson
70 000 B-aktier
1)
, 87 969 syntetiska
aktier
2)
och 132 538 köpoptioner
3)
Innehav i Ericsson
427 703 B-aktier
1)
och
41 653 syntetiska aktier
2)
Innehav i Ericsson
27 768 syntetiska aktier
2)
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Styrelseordförande samt VD och
koncernchef för Veoneer Inc.
(2018-2022). VD och koncernchef
för Autoliv Inc. (2007–2018) och
styrelseordförande för Autoliv Inc.
sedan 2014. Har innehaft tidigare
positioner inom Autolivkoncernen
sedan 1999, däribland chef för
Autoliv Europe, Vice President
Engineering och chef för Autoliv
Electronics. Tidigare befattningar
innefattar VD för Saab Combitech
och Swedish Gate Array. Heders-
doktor vid Tekniska fakulteten,
Linköpings universitet.
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Styrelseordförande i Investor AB
sedan 2005. VD och koncernchef för
SEB (1997) och styrelseordförande
i SEB (1998–2005.) Executive
Vice President och ﬁnansdirektör
för Investor AB (1990–1993).
Hedersordförande i IBLAC (Mayor
of Shanghai’s International Business
Leaders Advisory Council) och
medlem i styrgruppen i European
Round Table of Industrialists, vice
ordförande i Swedish-American
Chamber of Commerce US, medlem
av International Advisory Board of
the Atlantic Council, Washington DC,
medlem av International Business
Council inom
World Economic
Forum, Trilateral Commission
samt Advisory Board of Tsinghua
University Management School.
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
VD och koncernchef för Telenor-
koncernen (2002–2015). Tidigare
befattningar inom Telenorkoncernen
sedan 1989, däribland vice VD,
ﬁnansdirektör och VD för TBK
AS. Befattningar före Telenor
innefattar ﬁnansdirektör för Aker
AS, ﬁnansdirektör för Stolt-Nielsen
Seaway AS och controller inom Det
Norske Veritas, Norge och Japan.
Ledamot i styrelsen för GSMA
(2008–2016) och ordförande i
styrelsen för GSMA (2014–2016).
Styrelseledamöter
Styrelseledamöter valda av årsstämman 2024
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2024.
1)
Antalet aktier inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
2)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Mer information finns på sidan 14.
3)
Köpoptioner som utfärdats av Investor AB som var och en berättigar till köp av en B-aktie i Ericsson från Investor AB (ytterligare information finns i Noter till koncernens finansiella rapporter
– not G3, ”Aktierelaterade ersättningar” i den Finansiella rapporten).
15
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Börje Ekholm
VD och koncernchef
Eric A. Elzvik
Ordförande för kommittén för Audit
and Compliance
Kristin S. Rinne
Ledamot i ompensationskommittén
och i kommittén för Enterprise
Business and Technology
Jonas Synnergren
Ledamot i kommittén för
Audit and Compliance och i
Kompensationskommittén
Invald första gången
2006
Invald första gången
2017
Invald första gången
2016
Invald första gången
2023
Född
1963
Född
1960
Född
1954
Född
1977
Utbildning
Civilingenjörsexamen i elektroteknik,
Kungliga Tekniska Högskolan,
Stockholm. Master of Business
Administration, INSEAD, Frankrike.
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Utbildning
Bachelor of Arts, Washburn
University, USA.
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Nationalitet
Sverige och USA
Nationalitet
Sverige och Schweiz
Nationalitet
USA
Nationalitet
Sverige
Styrelseordförande
Trimble Inc.
Styrelseordförande
Global Connect Group och
Deutsche Glasfaser Group
Styrelseordförande
–
Styrelseordförande
–
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
Landis+Gyr Group AG och AB Volvo
Styrelseledamot
Synchronoss
Styrelseledamot
Nordea Oyj
Innehav i Ericsson
740 560 B-aktier
1)
och 1 009 000
American Depositary Shares
1)
Innehav i Ericsson
10 000 B-aktier
1)
och
13 883 syntetiska aktier
2)
Innehav i Ericsson
19 451 syntetiska aktier
2)
Innehav i Ericsson
15 705 syntetiska aktier
2)
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
VD och koncernchef för
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
sedan 2017. Koncernchef för
Patricia Industries, en division inom
Investor AB (2015–2017). VD och
koncernchef för Investor AB (2005–
2015). Tidigare chef för Investor
Growth Capital Inc. och New
Investments. Tidigare befattningar
på Novare Kapital AB och McKinsey
& Co Inc. Hedersdoktor vid Kungliga
Tekniska Högskolan. Sedan 2017
medlem i styrgruppen för Digital
Communication Governors inom
World Economic Forum. Ledamot
i Swedish-American Chamber of
Commerce New York.
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Finanschef och medlem av ABB-
koncernens Group Executive
Committee (2013–2017).
Finanschef för enheten ABB
Discrete Automation & Motion
(2010–2012) och för enheten
Automation Products (2006–
2010). Tidigare befattningar
inom ABB sedan 1984, däribland
chefspositioner inom ﬁnans,
företagsförvärv och nya
investeringar. För närvarande
senior branschrådgivare till EQT.
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Senior Vice President, Network
Technology, Network Architecture
& Planning, på AT&T (2007–
2014). Chief Technology Ofﬁcer
på Cingular Wireless (2005–
2007) samt VP Technology & New
Product Development på Cingular
Wireless (2000–2005). Tidigare
befattningar på Southwestern Bell
och SBC (1976–2000). Trustee för
Washburn University Foundation.
Medlem i Link Labs Advisory
Board. Hedersdoktor vid Washburn
University, USA.
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Senior Partner på Cevian Capital
AB sedan 2020. Olika befattningar
inom Cevian Capital AB sedan
2007, däribland chef över Cevians
Sverigekontor sedan 2012. Olika
befattningar vid Boston Consulting
Group AB (2000–2006).
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2024.
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
2)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Mer information finns på sidan 14.
16
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Christy Wyatt
Ledamot i kommittén för Enterprise
Business and Technology
Karl Åberg
Ledamot i Finanskommittén
Invald första gången
2023
Invald första gången
2024
Född
1972
Född
1979
Utbildning
Examen i Scientiﬁc Computer
Programming Technology, College
of Geographic Sciences, Kanada.
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Nationalitet
Kanada och USA
Nationalitet
Sverige
Styrelseordförande
–
Styrelseordförande
–
Styrelseledamot
Silicon Laboratories Inc. och
Absolute Security
Styrelseledamot
Alleima och Essity
Innehav i Ericsson
15 705 syntetiska aktier
1)
Innehav i Ericsson
–
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
VD och koncernchef för det privat-
ägda företaget Absolute Security
(tidigare Absolute Software) sedan
2018. VD och koncernchef för DTEX
Systems (2016–2018). VD och
koncernchef (2013–2015) och
styrelseordförande (2014–2015)
för Good Technology (numera BB).
Global chef för Consumer eBusiness
och Mobile Technology på Citigroup
(2012). Olika positioner inom
Motorola (2005–2011) bl.a. Senior
Vice President Ecosystem, General
Manager Enterprise Business.
Director, Developer Relations på
Apple (2003–2005). Olika positioner
inom Palm (1999–2003), Sun
Microsystems JavaSoft (1995–1999)
och Esri (1994–1995). Styrelse-
ledamot i Quotient (2018–2022).
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Vice VD, chef för investerings-
organisationen och ﬁnans-
funktionen på AB Industrivärden
sedan 2023. Chef för investerings-
och analysorganisationen på AB
Industrivärden sedan 2017. Partner
och medgrundare på Zeres Capital
Partners AB (2012–2017). Partner
på CapMan Public Market Fund
(2012–2015). Investeringsdirektör
på CapMan Public Market Fund
(2009–2012). Olika befattningar
inom Handelsbanken Capital
Markets (2002–2008).
Helena Stjernholm avgick från styrelsen i samband
med årsstämman 2024 den 3 april 2024.
Carolina Dybeck Happe avgick från styrelsen den
23 september 2024.
Börje Ekholm var den enda styrelseledamoten
som ingick i Ericssons operativa ledning under
2024.
Styrelseledamöter valda av årsstämman 2024, forts.
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2024.
1)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Mer information finns på sidan 14.
17
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ulf Rosberg
Arbetstagarrepresentant, ledamot
i Finanskommittén och i kommittén
för Enterprise Business and
Technology
Kjell-Åke Soting
Arbetstagarrepresentant, ledamot
i Kompensationskommittén
Annika Salomonsson
Arbetstagarrepresentant, ledamot
i kommittén för Audit and
Compliance
Utsedd första gången
2021
Utsedd första gången
2016
Utsedd första gången
2022
Född
1964
Född
1963
Född
1972
Utsedd av
PTK
Utsedd av
PTK
Utsedd av
LO
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Innehav i Ericsson
110 B-aktier
1)
Innehav i Ericsson
10 291 B-aktier
1)
Innehav i Ericsson
2 080 B-aktier
1)
Anställd sedan
1985
Arbetar som Systemutvecklare
inom forskning och utveckling,
affärsområdet Networks.
Anställd sedan
1996
Arbetar som Global SQA Manager
inom affärsområdet Networks.
Anställd sedan
1997–2003 och sedan 2005.
Arbetar som verifieringsingenjör.
Loredana Roslund
Arbetstagarrepresentant
– suppleant
Frans Frejdestedt
Arbetstagarrepresentant
– suppleant
Stefan Wänstedt
Arbetstagarrepresentant
– suppleant
Utsedd första gången
2017
Utsedd första gången
2023
Utsedd första gången
2023
Född
1967
Född
1979
Född
1964
Utsedd av
PTK
Utsedd av
PTK
Utsedd av
LO
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Innehav i Ericsson
2 421 B-aktier
1)
Innehav i Ericsson
–
Innehav i Ericsson
3 427 B-aktier
1)
Anställd sedan
1994
Arbetar som projektchef inom
forskning och utveckling,
affärsområdet Networks.
Anställd sedan
2008
Arbetar som FoU-chef inom
affärsområdet Cloud Software
and Services.
Anställd sedan
1999
Arbetar som Senior Researcher.
Styrelseledamöter och suppleanter utsedda av arbetstagarorganisationer
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav,
i förekommande fall.
18
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ericsson Group Management System
För att säkerställa transparens och enhet-
lighet i organisationen beträffande opera-
tiva förväntningar och krav på bland annat
styrning, beslutsfattande och riskhantering
används Ericsson globala ledningssystem
(Ericsson Group Management System).
Ericsson Group Management System ser till
att utvalda standarder och certifieringar från
International Organization for Standardiza-
tion (ISO-standarder) effektivt upprätthålls
och att Bolagets verksamhet kontinuerligt
utvärderas och förbättras.
Ericsson Group Management System
baseras på ISO 9001 (internationell standard
för kvalitetsledningssystem) och är utfor-
mat som ett dynamiskt ledningssystem för
att göra det möjligt för Ericsson att anpassa
systemet efter förändrade krav och förvänt-
ningar, inklusive ny och ändrad lagstiftning
samt kunders och andra intressenters krav.
Ericssons affärsprocesser är en uppsätt-
ning definierade koncernomfattande proces-
ser som integrerats i Ericsson Group Mana-
gement System. De beskriver hur Ericsson
levererar värde till kunder, både proaktivt och
på begäran. Ericssons affärsprocesser erbju-
der möjlighet att omsätta kundernas krav till
definierad hårdvara, mjukvara, lösningar och
tjänster som Ericsson tillhandahåller.
Ledning
VD och koncernchef samt
koncernledningen
Koncernledningen per den 31 december 2024
presenteras på sidorna 20–24.
Riktlinjer för ersättning till ledande befatt-
ningshavare godkändes av årsstämman
2023 och förväntas gälla fram till årsstäm-
man 2027. Mer information om fast och rörlig
ersättning finns i Ersättningsrapporten samt
i not G2, ”Information angående styrelse-
ledamöter och ledande befattningshavare”,
i den Finansiella rapporten.
Cloud Software and Services
Networks
Enterprise (Enterprise Wireless Solutions and Global Communications Platform)
VD och
koncernchef
Chief Operating
Officer
Koncernfunktioner
Finance
Operations
Legal Affairs and Compliance
People
Technology and Strategy
Marketing and Corporate Relations
Nordamerika
Europa och Latinamerika
Sydostasien, Oceanien och Indien
Nordostasien
Mellanöstern och Afrika
Affärsområden
Marknadsområden
1)
Organisationsstruktur
1)
Från 15 mars 2025, kommer två nya marknadsområden att skapas, marknadsområde Americas och marknadsområde Europa, Mellanöstern & Afrika som ersätter marknadsområde Nordamerika,
marknadsområde Europa och Latinamerika och marknadsområde Mellanöstern och Afrika.
19
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Börje Ekholm
VD och koncernchef (sedan 2017)
Fredrik Jejdling
Vice verkställande direktör och
chef för affärsområdet Networks
(sedan 2017)
MajBritt Arfert
Senior Vice President och
personaldirektör (sedan 2017)
Yossi Cohen
Senior Vice President, och chef för
marknadsområdet Nordamerika
(sedan februari 2024)
Funktioner
VD och koncernchef samt
Chef för segmentet Enterprise
Funktioner
Chef för affärsområde Networks och
chef för segmentet Networks
Funktioner
Chef för koncernfunktionen People
Funktioner
Chef för marknadsområdet
Nordamerika
Född
1963
Född
1969
Född
1963
Född
1971
Utbildning
Civilingenjörsexamen i elektro-
teknik, Kungliga Tekniska
Högskolan. Master of Business
Administration, INSEAD, Frankrike.
Utbildning
Master of Science i Economics
and Business Administration,
Handelshögskolan i Stockholm.
Utbildning
Examen Förvaltningslinjen med
personalvetenskaplig inriktning,
Göteborgs universitet.
Utbildning
Bachelor of Business Administration,
University of West London,
Storbritannien och Diplom i
elektroteknik från Mosenson Elite
Academy, Israel.
Nationalitet
Sverige och USA
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Israel och USA
Styrelseledamot
Telefonaktiebolaget LM
Ericsson och Trimble Inc.
(styrelseordförande)
Styrelseledamot
Teknikföretagen och Svenskt
Näringsliv
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
Cellular Telecommunications and
Internet Association (CTIA)
Innehav i Ericsson
1)
740 560 B-aktier och 1 009 000
American Depositary Shares.
Innehav i Ericsson
1)
129 869 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
74 478 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
–
Bakgrund
VD för Patricia Industries, en
division inom Investor AB (2015–
2017). VD och koncernchef för
Investor AB (2005–2015). Tidigare
chef för Investor Growth Capital
Inc. och New Investments. Tidigare
befattningar på Novare Kapital
AB och McKinsey & Co Inc. Sedan
2017 medlem i styrgruppen för
Digital Communication Governors
inom Världsekonomiskt forum.
Styrelsemedlem i Swedish-
American Chamber of Commerce
New York.
Bakgrund
Senior Vice President och chef
för affärsenheten Network Services
(2016–2017). Har haft olika
befattningar inom kommersiella
och ﬁnansiella verksamheter, bland
annat chef för region Afrika söder
om Sahara, chef för region Indien
och chef för Sales och Finance inom
affärsenheten Global Services.
Tidigare befattningar innefattar
ledande befattningar på LUX Asia
Paciﬁc och Tele2 Group.
Bakgrund
Tillförordnad chef för koncern-
funktionen Human Resources
(2016–2017). Tidigare personal-
direktör för Ericsson Sverige
(2015–2016) och Vice President
och personaldirektör inom affärs-
enheten Support Solutions (2007–
2015). Har haft olika ledande
befattningar inom Ericsson, där-
ibland chef för Human Resources
på affärsenheten Broadband Net-
works, chef för Human Resources
inom Microwave Systems samt chef
för Human Resources och Internal
Communications på Sony Ericsson
Tyskland.
Bakgrund
Chef för strategi, teknik, marknads-
föring och affärsutveckling inom
Ericssons marknadsområde Nord-
amerika. Tidigare även roller
inom Ericssons affärs- och
marknadsområden bl.a. som
Head Customer Unit Verizon i
USA, Global Head of Radio Sales
and Business Management,
Sverige, Head of Global Customer
Unit Softbank, Japan samt Key
Account Manager Bezeq Group
och teknisk direktör för Ericsson
Israel. Tidigare befattningar utan-
för Ericsson inkluderar roller i ett
startupföretag inriktat på tele-
kommunikationsteknik, en mobil-
operatör samt en styrelsepost i
MediaKind.
Medlemmar i koncernledningen
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
20
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
Scott Dresser
Senior Vice President, chefsjurist
(CLO) samt sekreterare i styrelsen
för Telefonaktiebolaget LM Ericsson
(sedan 2022)
Erik Ekudden
Senior Vice President och teknisk
direktör (sedan 2018)
Moti Gyamlani
Senior Vice President och chef
för koncernfunktionen Global
Operations (sedan 2022)
Niklas Heuveldop
Senior Vice President, chef för
affärsområdet Global
Communications Platform samt VD
för Vonage (sedan februari 2024).
Medlem i koncernledningen sedan
2016.
Funktioner
Chef för koncernfunktionen
Legal Affairs & Compliance
Funktioner
Chef för koncernfunktionen
Technology
Funktioner
Chef för koncernfunktionen
Global Operations
Funktioner
Chef för affärsområdet Global
Communications Platform och
VD för Vonage
Född
1967
Född
1968
Född
1973
Född
1968
Utbildning
Juris Doctorate, Vanderbilt
University Law School, USA,
Bachelor of Science Business
Administration and Finance,
University of Hampshire, USA.
Utbildning
Civilingenjörsexamen i elektro-
teknik, Kungliga Tekniska
Högskolan.
Utbildning
Master of Business Administration,
Arizona State University, USA,
samt Bachelor of Mechanical
Engineering, MIT, Indien.
Utbildning
Civilingenjörsexamen i Industrial
Engineering and Management,
Linköpings Tekniska Högskola.
Nationalitet
USA
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
USA
Nationalitet
Sverige
Styrelseledamot
BirdLife International, Cambridge
UK, medlem av Advisory Board.
Styrelseledamot
ASSA ABLOY AB.
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
Swedish-American Chamber
of Commerce New York
Innehav i Ericsson
1)
–
Innehav i Ericsson
1)
53 320 B-aktier och 10 206
American Depositary Shares
Innehav i Ericsson
1)
180 B-aktier
Innehav i Ericsson
1)
162 351 B-aktier och 15 131
American Depositary Shares
Bakgrund
Tidigare Group General Counsel
på VEON och General Counsel
på Virgin Media. Har haft ledande
befattningar på BirdLife Inter-
national, White Mountains Re och
Conservation International. Började
sin karriär i New York i privatpraktik
på advokatﬁrmorna Lord Day &
Lord och Morgan Lewis, där han
specialiserade sig på företagsjuridik,
bolagsstyrning samt fusioner och
förvärv.
Bakgrund
Teknisk direktör och chef för
Technology & Architecture inom
koncernfunktionen Technology and
Emerging Business (2017–2018).
Började på Ericsson 1993 och har
haft ﬂera olika chefsbefattningar i
Bolaget sedan dess, till exempel
chef för Technology Strategy,
teknisk direktör för Americas i Santa
Clara i USA samt chef för Standar-
dization & Industry. Ledamot och
vice ordförande i Kungliga
Ingenjörsvetenskapsakademien
(IVA). Sedan 2020 medlem i bred-
bandskommissionen för hållbar
utveckling. Styrelseledamot i TM
Forum sedan 2024.
Bakgrund
Chef för Group Sourcing (2019–
2022). Tidigare befattningar
som Chief Procurement & Supply
Chain Ofﬁcer och Chief Cost
Transformation Ofﬁcer på Airtel
(2012–2019). Ledande befatt-
ningar innefattar Group Vice
President Global Supply Chain
and Sourcing på General Electric
Power Conversion, Vice President
Global Sourcing på Honeywell
samt Executive Director på General
Motors. Har bott och arbetat i ﬂera
länder och marknader, bland annat
USA, Frankrike, Mexiko och Indien.
Rådgivare till Smart eMobility.
Bakgrund
Chef för marknadsområdet
Nordamerika (maj 2017–31 januari
2024), Chief Strategy Ofﬁcer och
chef för koncernfunktionen
Technology & Emerging Business
(2017–2018). Tidigare Chief
Customer Ofﬁcer och chef för
koncernfunktionen Sales (2016–
2017). Har haft ﬂera seniora
chefsbefattningar i Europa och
Amerika, bland annat som chef
för Global Customer Unit AT&T
och chef för marknadsenheten
Centralamerika och Karibien.
Tidigare befattningar utanför
Ericsson innefattar VD på Service-
Factory och Chief Operating Ofﬁcer
på WaterCove Networks.
Medlemmar i koncernledningen, forts.
21
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Chris Houghton
Senior Vice President, Chief
Operating Ofﬁcer samt chef för
affärsområdet Technology & New
Businesses (sedan 2023). Medlem
i koncernledningen sedan 2015.
Jenny Lindqvist
Senior Vice President och chef för
marknadsområdet Europa och
Latinamerika (sedan 2023)
Stella Medlicott
Senior Vice President och
marknads- och kommunikations-
direktör (sedan 2019)
Lars Sandström
Senior Vice President och ﬁnans-
direktör (sedan april 2024)
Funktioner
Chef för affärsområdet Technology
and New Businesses och operativ
chef
Funktioner
Chef för marknadsområde
Europa och Latinamerika
Funktioner
Chef för koncernfunktionen
Marketing and Corporate Relations
Funktioner
Chef för koncernfunktionen Finance
Född
1966
Född
1982
Född
1969
Född
1972
Utbildning
Bachelor of Law, Huddersﬁeld
Polytechnic, Storbritannien.
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Utbildning
Filosoﬁe kandidatexamen i sam-
hällsvetenskap från University
of Lincoln (vid den tiden kallat
University of Humberside),
Storbritannien, samt Postgraduate
Diploma i Marknadsföring,
Chartered Institute of Marketing,
Storbritannien.
Utbildning
Civilekonomexamen, Högskolan
i Halmstad.
Nationalitet
Storbritannien och Sverige
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Storbritannien
Nationalitet
Sverige
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
TechSverige
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
–
Innehav i Ericsson
1)
190 994 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
858 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
21 094 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
41 900 B-aktier.
Bakgrund
Chef för marknadsområde
Nordostasien (2017–2024).
Chef för region Nordostasien
(2015–2017). Har även tidigare
haft ledande befattningar på
Ericsson, innefattande chef för
region Indien, chef för Customer
Unit Storbritannien och Irland
samt olika ledande befattningar
inom Ericsson i Kina, Ungern,
Indien, Irland, Japan, Sverige och
Storbritannien.
Bakgrund
Chef för kundenheten Norra
Europa och Centraleuropa
inom marknadsområde Europa
och Latinamerika. Tidigare
chefsbefattningar inom Ericssons
affärs- och marknadsområden
inkluderar chef för Global Customer
Unit Telia Company, chef för
Solution Line Intelligent Transport
Systems, Key Account Manager
Telenor, Managed Services
Engagement Lead och Business
Manager Multimedia. Tidigare
befattningar utanför Ericsson
inkluderar roller som manage-
mentkonsult i Frankrike och Sverige
samt inom läkemedelsbranschen
på Filippinerna.
Bakgrund
Vice President, Marketing,
Communications and Government
Relations, för Ericssons marknads-
område Europa och Latinamerika
(2017–2019). Tidigare Chief
Marketing Ofﬁcer, Red Bee Media,
som Ericsson förvärvade i maj
2014. Över 25 års erfarenhet
inom marknadsföring i större
IT-, telekom- och medieföretag,
inklusive två år på Technicolor som
VP Marketing och tio år på Siemens
Communications som Global VP
Marketing.
Bakgrund
Finansdirektör på Getinge (2017–
2024) och Senior Vice President
Group Reporting, Tax & Control på
AB Volvo (2015–2017). Har haft ett
ﬂertal ledande roller inom Scania
såsom Vice President Financial
Services, Head of Group Financial
reporting samt Head of Group
Reporting & Control. Finansdirektör
på Swedish Orphan Biovitrum AB
(2010–2012).
Medlemmar i koncernledningen, forts.
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
22
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Andres Vicente
Senior Vice President och chef för
marknadsområdet Sydostasien,
Oceanien och Indien (sedan maj
2024)
Per Narvinger
Senior Vice President och chef
för affärsområdet Cloud Software
and Services (sedan 2022)
Patrick Johansson
Senior Vice President och chef
för marknadsområdet Mellanöstern
och Afrika (sedan augusti 2024)
Chafic Nassif
Senior Vice President och chef för
marknadsområdet Nordostasien
(sedan februari 2024)
Funktioner
Chef för marknadsområdet
Sydostasien, Oceanien och Indien
Funktioner
Chef för affärsområdet Cloud
Software and Services samt Chef
för segmentet Cloud Software and
Services
Funktioner
Chef för marknadsområdet
Mellanöstern och Afrika
Funktioner
Chef för marknadsområde
Nordostasien
Född
1970
Född
1974
Född
1971
Född
1981
Utbildning
Juristexamen, Master of Business
Administration från EOI Business
School, Spanien, och Manchester
Business School, Storbritannien
samt slutfört Commercial
Excellence-programmet vid IMD
Business
School.
Utbildning
Civilingenjörsexamen i elektro-
teknik, Kungliga Tekniska
Högskolan.
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan vid Göteborgs
universitet.
Utbildning
Civilingenjörsexamen i IKT-
entreprenörskap och civilingenjörs-
examen i trådlösa system, Kungliga
Tekniska Högskolan
Nationalitet
Spanien
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Nationalitet
Sverige
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
–
Styrelseledamot
–
Innehav i Ericsson
1)
1 847 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
9 443 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
2 144 B-aktier.
Innehav i Ericsson
1)
6 232 B-aktier.
Bakgrund
VD för Ericsson Iberia (Spanien och
Portugal) och global chef för
Telefónica-enheten, där han stärkte
partnerskap med tjänsteleverantörer
och branschintressenter och ledde
affärstillväxt inom Ericssons
mobil- och företagsverksamhet.
Bakgrund
Chef för produktområdet Networks,
affärsenheten Networks (2018–
2022). Chef för kundenheten
Nordeuropa och Centraleuropa,
marknadsområdet Europa och
Latinamerika (2017–2018). Har
haft olika ledningsroller på Ericsson
sedan 1997, från linjechef inom
forskning och utveckling till chef för
Customer Solutions (Australien och
Spanien) och produktchef.
Bakgrund
Vice President and Head of
Business Control and Operations
för Ericssons affärsområde Cloud
Software and Services. Global
Head of Sales and Commercial
Management för affärsområdet
Networks, chef för Customer Unit
Korea, samt ﬂera exekutiva ﬁnans-
och affärsroller.
Bakgrund
Tidigare chef för Ericssons kund-
enhet North Latin America and
Caribbean inom marknadsområdet
Europa och Latinamerika med
ansvar i 41 länder. Har tidigare
haft en rad chefspositioner på
Ericsson på olika platser i världen.
Han har bland annat varit chef för
kundenheten för Ericsson Taiwan,
Key Account Manager i Tyskland,
VP Business Development and
Head of TV & Enterprise Segments
för Global Customer Unit Vodafone,
Storbritannien och Head of TV
& Media Sales för EMEA. Innan
han började på Ericsson har han
haft roller inom IT- och affärs-
konsultföretag i Sverige och i
Norden.
Medlemmar i koncernledningen, forts.
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
23
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Åsa Tamsons
Senior Vice President, chef för
affärsområdet Enterprise Wireless
Solutions samt VD för Cradlepoint
(sedan 2023). Medlem i koncern-
ledningen sedan 2018.
Funktioner
Chef för affärsområdet Enterprise
Wireless Solutions och VD för
Cradlepoint
Född
1981
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Nationalitet
Sverige
Styrelseledamot
CNH Industrial
Innehav i Ericsson
1)
78 601 B-aktier
Bakgrund
Chef för affärsområdet Technology
& New Businesses (2018–
november 2023), IPR and Licensing
(2018–2023), Group Strategy and
M&A (2018–2020). Tidigare
partner på McKinsey & Company,
med inriktning mot företag inom
högteknologi och telekommunikation
i hela världen gällande tillväxt-
strategier samt digital och
kommersiell transformering. Innan
hon kom till Ericsson bodde och
arbetade hon i USA, Brasilien,
Frankrike, Sverige och Singapore.
Medlemmar i koncernledningen, forts.
Förändringar i koncernledningen
under 2024 och 2025
Från den 1 april 2024 utsågs Lars Sandström
till Senior Vice President och ﬁnansdirektör som
ersättare för Carl Mellander, vars beslut att lämna
Ericsson tillkännagavs i april 2023.
Från den 1 maj 2024 utsågs Andres Vicente
till chef för marknadsområdet Sydostasien,
Oceanien och Indien och Senior Vice President
som ersättare för Nunzio Mirtillo vars beslut att
lämna Ericsson tillkännagavs i oktober 2023.
Från den 1 augusti 2024 utsågs Patrick
Johansson till chef för marknadsområdet
Mellanöstern och Afrika och Senior Vice President
som ersättare för Fadi Pharaon vars beslut att
lämna Ericsson tillkännagavs i maj 2024.
Från den 1 februari 2024 utsågs Niklas
Heuveldop till chef för affärsområdet Global
Communications Platform och VD för Vonage,
som ersättare för Rory Read, vars beslut att
lämna Ericsson tillkännagavs i januari 2024.
Från den 1 februari 2024 utsågs Yossi Cohen
till chef för marknadsområdet Nordamerika och
Senior Vice President, som ersättare för Niklas
Heuveldop.
Från den 26 februari 2024 utsågs Chaﬁc Nassif
till chef för marknadsområde Nordostasien och
Senior Vice President, som ersättare för Chris
Houghton, som utsågs till Chief Operating Ofﬁcer
i november 2023.
Från den 10 februari 2025 utsågs Charlotte Levert
till personaldirektör och Senior Vice President, som
ersättare för MajBritt Arfert vars beslut att lämna
Ericsson tillkännagavs i oktober 2024.
Från och med den 15 mars 2025 är Per Narvinger
utsedd till vice verkställande direktör och chef för
affärsområdet Networks.
Från och med den 15 mars 2025 är Jenny
Lindqvist utsedd till Senior Vice President och
chef för affärsområdet Cloud Software and
Services.
Från och med den 15 mars 2025 lämnar Fredrik
Jejdling sin roll som chef för affärsområdet
Networks och kvarstår som senior rådgivare i
Bolaget fram till 30 juni 2025.
Från och med den 15 mars 2025, kommer två
nya marknadsområden att skapas för att ersätta
marknadsområde Nordamerika, marknadsområde
Europa och Latinamerika och marknadsområde
Mellanöstern & Afrika. Marknadsområde
Americas kommer att ledas av Yossi Cohen och
marknadsområde Europa, Mellanöstern & Afrika
kommer att ledas av Patrick Johansson.
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2024 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
24
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Revisioner, utvärderingar och certifiering
Syftet med säkerhetsaktiviteter som revisio-
ner och utvärderingar är att fastställa nivån
av regelefterlevnad och samla värdefull infor-
mation för att möjliggöra förståelse, analyser
och kontinuerliga förbättringar, och på så sätt
säkerställa att Ericssons globala lednings-
system, Ericsson Group Management System
är ändamålsenligt och effektivt som stöd
till Ericssons verksamhet. Ledningen följer
upp regelefterlevnaden av riktlinjer, direktiv,
instruktioner och processer genom interna
självutvärderingsaktiviteter inom respektive
enhet. Dessa kompletteras med interna
och externa revisioner och utvärderingar.
För att säkerställa att krav från kunder
och andra intressenter uppfylls fattar Ericsson
medvetna beslut om certifiering. Certifiering
innebär att Ericssons tolkning av standar-
der eller krav bekräftas genom att en utom-
stående part gör en utvärdering.
ISO-certifikat utfärdas av en oberoende
tredje part, vilket visar att systemet fungerar
i hela verksamheten och att det uppfyller rele-
vanta ISO-standarder. Ericssons verksamhet
är för närvarande certifierad enligt ISO 9001
(kvalitet), ISO 14001 (miljö), ISO 45001
(arbetsmiljö) och ISO 27001:2022 (lednings-
system för informationssäkerhet (LIS). Vissa
utvalda enheter inom Ericsson är också certi-
fierade enligt TL 9000 (standard för telekom-
munikation). Ericsson Group Management
System utvärderas också inom ramen för den
revisionsplan som Ericssons internrevisions-
funktion följer (Corporate Audit).
Utvärderingar av ISO- och ledningssystem
genomfördes av DNV (Det Norske Veritas)
under 2024. Interna revisioner utförs av Bola-
gets internrevisionsfunktion, som rapporterar
till kommittén för Audit and Compliance.
Genom ett riskbaserat tillvägagångssätt
genomför Ericsson revisioner av sina leveran-
törer för att säkerställa att de följer Ericssons
uppförandekod för affärspartners, vilken
innehåller regler som koncernens leveran-
törer måste följa. Den externa revisionen av
Ericsson utförs av Deloitte AB.
Olika typer av granskning enligt ovan har
olika omfattning och syfte. Alla leverantörer
av granskning har definierade och etablerade
ansvarsområden och befogenheter.
Revisor
Enligt bolagsordningen ska Moderbolaget
ha minst ett och högst tre registrerade revi-
sionsbolag som extern oberoende revisor.
Ericssons revisor väljs årligen av årsstämman.
Mandatperioden är ett år. Revisorn rapporte-
rar till aktieägarna på bolagsstämmor.
Revisorns uppdrag innefattar:
–
Att hålla styrelsen informerad om den
årliga revisionens planering, omfattning
och innehåll.
–
Att granska delårsrapporterna för att
bedöma att dessa presenteras på ett rätt-
visande sätt i alla väsentliga avseenden,
samt att avge granskningsutlåtanden
om delårsrapporterna för det tredje och
fjärde kvartalet samt årsbokslutet.
–
Avge en revisionsberättelse för års-
redovisningen.
–
Att informera styrelsen om tjänster som
har utförts utöver revisionstjänster, ersätt-
ningen för sådana uppdrag och andra
omständigheter som är av betydelse för
revisorns oberoende.
Revisorn utför sitt arbete kontinuerligt under
hela året. Mer information om kontakterna
mellan styrelsen och revisorn finns under
”Styrelsens arbete” i denna Bolagsstyrnings-
rapport.
Nuvarande revisor
Deloitte AB valdes om till revisorer på års-
stämman 2024 för ett år, det vill säga fram
till slutet av årsstämman 2025. Deloitte AB
har utsett Thomas Strömberg, auktoriserad
revisor, till huvudansvarig revisor.
Revisionsarvoden
Ericsson betalade de arvoden (inbegripet
omkostnader) för revisionsrelaterade och
andra uppdrag som anges i tabellen i not H5,
”Ersättning till revisorerna”, i den Finansiella
rapporten.
Intern kontroll över finansiell
rapportering
Detta avsnitt har upprättats i enlighet med
årsredovisningslagen samt Svensk kod för
bolagsstyrning och är begränsat till intern
kontroll över finansiell rapportering.
Eftersom Ericsson är börsnoterat i USA
gäller de krav som anges i Sarbanes-Oxley
Act (SOX), med några få undantag. Dessa
krav reglerar införande och vidmakthållande
av intern kontroll över finansiell rapportering
och dessutom ledningens utvärdering av hur
väl de interna kontrollerna fungerar.
För att säkerställa att rapporterna håller
hög kvalitet och att kraven i Sarbanes-Oxley
Act efterlevs har Bolaget infört detaljerade
och dokumenterade kontroller och revision
av den finansiella rapporteringen i enlighet
med det internationellt erkända COSO-ram-
verket från 2013 för intern kontroll, utgivet
av Committee of Sponsoring Organizations
of the Treadway Commission (COSO). Led-
ningens rapport om intern kontroll, i enlighet
med Sarbanes-Oxley Act, kommer att ingå i
Ericssons årsredovisning på det 20 F-formu-
lär som lämnas till den amerikanska finans-
inspektionen (U.S. Securities and Exchange
Commission).
Ericsson har integrerat riskhantering och
intern kontroll över finansiell rapportering i
sina affärsprocesser. I enlighet med COSO-
ramverket består den interna kontrollen av ett
flertal komponenter, bland annat en kontroll-
miljö, riskbedömning, kontrollaktiviteter, infor-
mation och kommunikation samt uppföljning.
Ramverket för kontroll uppdateras regel-
bundet för att spegla frågor som relevanta
ändringar beträffande processer, användning
av verktyg, utfall av riskbedömningar och
ändrad lagstiftning. Fortlöpande förbätt-
ringar stärker och riskanpassar utformningen
av kontrollerna och effektiviteten för den
interna kontrollen över den finansiella rap-
porteringen. Förbättringarna omfattar både
kontroller för affärsprocesser och för IT.
Kontrollmiljö
Bolagets interna kontrollstruktur bygger
på arbetsfördelningen mellan styrelsen, dess
kommittéer samt VD och koncernchef. Bolaget
har infört ett ledningssystem som bygger på:
–
Styrdokument, till exempel riktlinjer och
direktiv, samt den affärsetiska koden.
–
En stark företagskultur.
–
Bolagets organisation och sätt att bedriva
verksamhet, med tydligt definierade roller
och ansvarsområden och delegering av
befogenheter.
–
Flera tydligt definierade och koncern-
övergripande planerings-, drift- och
stödprocesser.
De viktigaste delarna av kontrollmiljön
när det gäller den finansiella rapporteringen
behandlas i styrdokument och processer för
redovisning och finansiell rapportering. Dessa
styrdokument uppdateras regelbundet för att
bland annat inkludera ändringar i lagar och
regelverk, däribland finansiella rapporterings-
standarder och noteringskrav, IFRS® redovis-
ningsstandarderna, såsom de har publicerats
av International Accounting Standards Board
(IASB) och Sarbanes-Oxley Act.
Relevanta affärsprocesser omfattar
särskilda kontroller som ska utföras för att
säkerställa att de finansiella rapporterna är
av hög kvalitet. För varje juridisk person samt
marknads- och affärsområde finns finans-
funktioner som stödjer ledningen genom att
genomföra kontroller som rör transaktioner
och rapportering. Finansfunktionerna är
organiserade i Financial Control-enheter och
en Global Finance Services-enhet och/eller
en Shared Services-enhet, som var och en
ger stöd åt ett antal juridiska personer inom
ett geografiskt område eller affärsprocess.
Dessutom finns en finanskontrollfunktion på
koncernnivå som rapporterar till finansdirek-
tören. För större förvärv förblir den förvärvade
enhetens huvudsakliga finansfunktioner
och styrning inom enheten, och ingår ett nära
samarbete med koncernens finansfunktioner.
Riskbedömning
Risker för väsentliga felaktigheter i den finan-
siella rapporteringen kan föreligga i samband
med redovisning och värdering av tillgångar,
skulder, intäkter och kostnader eller otillräck-
liga upplysningar. Andra risker i samband
med den finansiella rapporteringen innefat-
tar bedrägeri, förlust eller förskingring av
25
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
tillgångar eller otillbörligt gynnande av
annan part på Bolagets bekostnad.
Riktlinjer och direktiv för redovisning och
finansiell rapportering omfattar områden av
särskild betydelse för att främja korrekt och
fullständig redovisning, rapportering och
informationsgivning i rätt tid.
Identifierade typer av risker hanteras
genom väl definierade affärsprocesser med
integrerade riskhanteringsåtgärder, samt
genom en tydlig ansvars- och arbetsfördel-
ning och en lämplig beslutsordning. Detta
innebär att särskilt godkännande krävs för
viktiga transaktioner och säkerställer att
tillgångar hanteras korrekt.
Kontrollaktiviteter
I Bolagets affärsprocesser ingår finansiella
kontroller som rör godkännande och redovis-
ning av affärstransaktioner. I boksluts- och
rapporteringsprocessen finns kontroller för
bland annat redovisning, värdering och infor-
mationsgivning. Dessa kontroller innefattar
tillämpning av väsentliga redovisningsprinci-
per och uppskattningar i såväl enskilda
dotterbolag som på koncernnivå.
Regelbundna analyser görs beträffande de
ekonomiska resultaten från varje dotterbolag
och marknads- och affärsområde. Analyserna
innefattar betydande poster såsom tillgångar,
skulder, intäkter, kostnader och kassaflöde.
Tillsammans med den ytterligare analys som
görs av koncernens finansiella rapporter på
koncernnivå är denna process utformad för att
säkerställa att den finansiella rapporteringen
inte innehåller några väsentliga fel.
När det gäller den externa finansiella rap-
porteringen genomför Bolagets kommitté för
informationsgivning, Disclosure Committee,
ytterligare kontroller för att granska att upp-
lysningskraven uppfylls.
Bolaget har infört kontroller för att säker-
ställa att den finansiella rapporteringen sker
i enlighet med interna riktlinjer för redovisning
och rapportering, IFRS samt relevanta note-
ringsbestämmelser. Dessutom upprätthålls
detaljerad dokumentation av de interna kon-
trollerna av redovisning och finansiell rappor-
tering. Bolaget dokumenterar också uppfölj-
ningen av kontrollernas genomförande och
resultat. På så sätt kan VD och koncernchef
samt finansdirektören bedöma de interna
kontrollernas effektivitet på ett sätt som
uppfyller kraven i Sarbanes-Oxley Act.
Bolagsövergripande kontroller som foku-
serar på kontrollmiljön och efterlevnaden av
riktlinjer och direktiv för finansiell rapportering
har införts på koncernnivå och i dotterbola-
gen eller de operativa enheterna. Detaljerade
processkontroller och noggrann dokumenta-
tion av de kontroller som genomförs har också
införts i betydande dotterbolag eller operativa
enheter som täcker dessa dotterbolag, så att
väsentliga poster och poster som medför risker
kontrolleras. För att säkerställa regelefterlev-
nad, styrning och riskhantering inom redovis-
ning och beskattning för juridiska personer
samt finansiering och eget kapital använder
Bolaget en struktur med Financial Control-
enheter och Global Finance Services/Shared
services-enheter som hanterar dotterbolag
i de olika geografiska områdena.
I dessa enheter för Financial Control och
Global Finance Services/Shared Services
utförs redovisnings- och rapporteringstjäns-
ter för merparten av dotterbolagen baserat
på en gemensam IT-plattform med gemen-
samma kontoplaner och grunddata.
Information och kommunikation
Bolagets informations- och kommunikations-
vägar ska bidra till fullständig och korrekt
finansiell rapportering i rätt tid, genom att
samtliga relevanta riktlinjer och instruktio-
ner för interna processer görs tillgängliga
för alla berörda medarbetare. Dessutom
tillhandahålls regelbundna uppdateringar
och meddelanden om ändringar av redo-
visningsprinciper, upplysningskrav och
informationsgivningskrav.
Dotterbolag och operativa enheter lämnar
regelbundet finansiella rapporter och rap-
porter om sin operativa verksamhet till interna
styrgrupper och bolagsledningen. Dessa rap-
porter innefattar analyser av och kommenta-
rer till finansiella resultat och risker. Styrelsen
erhåller finansiella rapporter månatligen.
Ericsson har implementerat ett visselblåsar-
verktyg, Ericsson Compliance Line, som kan
användas för att rapportera misstänkta över-
trädelser som utförs av koncernledningen eller
den lokala ledningen, och avser korruption,
tveksamheter i redovisningen, brister i den
interna redovisningskontrollen eller revisio-
nen, eller något annat som allvarligt påverkar
koncernens intressen eller enskilda individers
hälsa, säkerhet och andra intressen.
Riktlinjer för informationsgivning
Ericssons riktlinjer för finansiell rapportering
och informationsgivning följer IFRS, och
syftet är att se till att kommunikationen med
investerarna är transparent, relevant och
konsekvent, och att den sker i rimlig tid, på
lika villkor och på ett rättvist sätt. Detta bidrar
till att Ericssons finansiella instrument får
ett rättvist marknadsvärde. Ericsson vill att
nuvarande och potentiella investerare ska
ha en god förståelse för hur Bolaget arbetar,
inklusive vad gäller verksamhetsresultat,
framtidsutsikter och potentiella risker.
För att dessa mål ska uppnås måste den
finansiella rapporteringen och informations-
givningen vara:
–
Transparent
– för att öka förståelsen för
de ekonomiska drivkrafterna för verksam-
heten och rörelseresultatet samt för att
skapa förtroende och trovärdighet.
–
Konsekvent
– informationen ska vara jäm-
förbar vad gäller omfattning och detaljnivå
mellan olika rapporteringsperioder.
–
Enkel
– för att ge en god uppfattning av
affärsverksamheten och resultatet samt
för att undvika feltolkningar.
–
Relevant
– med fokus på vad som är
relevant för Ericssons intressenter eller vad
som krävs enligt lag eller noteringsavtal,
för att undvika informationsöverflöd.
–
I rätt tid
– utöver regelbunden, tidsbe-
stämd informationsgivning ska också
annan information publiceras i rätt tid vid
behov, till exempel pressmeddelanden om
viktiga händelser.
–
På lika villkor
– all väsentlig information
ska offentliggöras via pressmeddelanden,
för att säkerställa att informationen sprids
samtidigt till investerarna.
–
Fullständig
– utan väsentliga fel och i
enlighet med god sed – informationsgiv-
ningen ska ske i enlighet med tillämpliga
redovisningsstandarder och noteringskrav
samt branschkrav.
Ericssons webbplats innehåller information
om koncernen, bland annat ett arkiv med
årsredovisningar och delårsrapporter och
tillgång till de senaste nyheterna.
Kontroller och förfaranden för
informationsgivning
Ericsson har kontroller och processer för att
stödja att information lämnas i rätt tid i enlig-
het med tillämpliga lagar och förordningar,
bland annat EU:s marknadsmissbruksförord-
ning, U.S. Securities Exchange Act från 1934,
med ändringar, samt Nasdaq Stockholm
och Nasdaq New York. Enligt processerna
ska också information lämnas till ledningen,
inklusive till VD och koncernchef samt finans-
direktören, så att beslut om informationsgiv-
ning kan fattas i rätt tid.
Ericssons Disclosure Committee hjäl-
per ledningen att fullgöra sitt ansvar när
det gäller Bolagets informationsgivning till
aktieägare och investerare. En av kommitténs
viktigaste uppgifter är att övervaka integri-
teten och att Bolaget har effektiva kontrol-
ler och förfaranden för informationsgivning.
Ericssons Disclosure Committee består av
ledamöter med olika typer av kompetens,
samt med representation från segmenten.
Ericsson har också en insiderkommitté
som gör bedömningar relaterade till
offentliggörande av insiderinformation.
Insiderkommittén består av chefsjuris-
ten, finansdirektören och marknads- och
kommunikationsdirektören.
Ericsson har investeringar i vissa verk-
samheter som Bolaget inte kontrollerar eller
styr. Bolagets kontroller och förfaranden för
informationsgivning för dessa verksamheter
är betydligt mer begränsade än dem som
tillämpas för dotterbolag.
Hur väl än kontrollprocesserna utformas
och genomförs kan de bara tillhandahålla en
rimlig försäkran om att de önskade målen
för kontrollerna uppnås. Ericssons VD och
koncernchef samt finansdirektören har utvär-
derat kontrollprocesserna för Bolagets infor-
mationsgivning och kommit fram till att dessa
är effektiva och har en skälig säkerhetsnivå
per den 31 december 2024.
26
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Uppföljning
Bolagets process för finansiell rapportering
granskas årligen av ledningen. Gransk-
ningen utgör grunden för utvärderingen
av det interna ledningssystemet och de
interna styrdokumenten, för att säkerställa
att dessa omfattar alla viktiga områden och
risker som rör den finansiella rapporteringen.
Ledningen för Financial Control-enheten
och Global Finance Services/Shared Ser-
vices-enheten, och ledningen för de bolag
som hanteras utanför Financial Control-
enheten och Global Finance Services/
Shared Services-enheten, övervakar löpande
redovisningens kvalitet genom ett antal
resultatindikatorer. Regelefterlevnaden av
riktlinjer och direktiv följs också upp genom
årliga självutvärderingar och skriftliga
bekräftelser (representation letters) från
chefer och funktionen för Company Control
i dotterbolagen och från affärsområden och
marknadsområden.
Vid styrelsesammanträden behandlas
Bolagets ekonomiska resultat. Styrelsens
olika kommittéer har viktiga övervak-
nings- och kontrolluppgifter beträffande
ersättningar, lån, investeringar, kundfinan-
siering, likviditetsförvaltning, finansiell rap-
portering och intern kontroll. Kommittén för
Audit and Compliance och styrelsen granskar
alla delårsrapporter och årsredovisningar före
publicering. Bolagets internrevisionsfunk-
tion rapporterar direkt till kommittén för Audit
and Compliance. Kommittén får även regel-
bundna rapporter från den externa revisorn.
Kommittén för Audit and Compliance följer
upp de åtgärder som vidtas för att förbättra
eller ändra kontrollerna.
Styrelsen
Stockholm den 26 februari 2025
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org. nr. 556016-0680
27
Ericsson 2024
Bolagsstyrningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Uppdrag och ansvarsfördelning
Det är styrelsen som har ansvaret för bolagsstyrningsrapporten för
räkenskapsåret 2024-01-01 - 2024-12-31 på sidorna 1-28 och för
att den är upprättad i enlighet med årsredovisningslagen.
Granskningens inriktning och omfattning
Vår granskning har skett enligt FARs rekommendation RevR 16
Revisorns granskning av bolagsstyrningsrapporten. Detta innebär att
vår granskning av bolagsstyrningsrapporten har en annan inriktning
och en väsentligt mindre omfattning jämfört med den inriktning och
omfattning som en revision enligt International Standards on Auditing
och god revisionssed i Sverige har. Vi anser att denna granskning ger
oss tillräcklig grund för våra uttalanden.
Uttalande
En bolagsstyrningsrapport har upprättats. Upplysningar i enlighet
med 6 kap. 6 § andra stycket punkterna 2–6 årsredovisningslagen
samt 7 kap. 31 § andra stycket samma lag är förenliga med årsredo-
visningen och koncernredovisningen samt är i överensstämmelse
med årsredovisningslagen.
Till bolagsstämman i Telefonaktiebolaget LM Ericsson AB (publ) organisationsnummer 556016-0680
Stockholm den 26 februari 2025
Deloitte AB
Thomas Strömberg
Auktoriserad revisor
Revisors yttrande om
bolagsstyrningsrapporten
28
Ericsson 2024
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2024
Ersättningsrapport
Årsredovisning 2024
Rapport om
hållbarhet och
ansvarsfullt
företagande
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
Inledning
1
Total ersättning 2024
2
– Översikt över total ersättning till VD och
koncernchef samt till vice verkställande direktör
3
Fast ersättning
4
Rörlig ersättning
5
– Kortsiktig rörlig ersättning (STV)
5
– Långsiktig rörlig ersättning (LTV)
6
Information om riktlinjer för
koncernledningens aktieinnehav
10
Jämförande information om ändringar i
ersättningen och Bolagets resultat
11
Ersättningsrapport 2024
Rapporten har sammanställts i enlighet med 8 kapitlet, § 53a och 53b aktiebolagslagen (2005:551) samt de Regler om ersättningar till
ledande befattningshavare och om incitamentsprogram (den 1 januari 2021) som administreras av Aktiemarknadens självregleringskommitté.
Information som krävs enligt 5 kapitlet, § 40–44 i årsredovisningslagen (1995:1554) finns i not G1–G4 i den Finansiella rapporten.
Information om Kompensationskommitténs arbete 2024 finns i Bolagsstyrningsrapporten.
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Ersättningsrapport 2024
Inledning
Rapporten ger en översikt över Ericssons
ersättningsfilosofi och praxis. Den beskriver också
Riktlinjer för ersättning till ledande befattnings-
havare (”riktlinjerna”), som antagits på årsstäm-
man 2023. Rapporten innehåller information om
total ersättning, inklusive fast och rörlig ersätt-
ning, till Ericssons VD och koncernchef och vice
verkställande direktör. Denna rapport har upprät-
tats i enlighet med aktiebolagslagen och Regler
om ersättningar till ledande befattningshavare
och incitamentsprogram.
Mer information om ersättningar till ledande
befattningshavare finns (Anställda och personal-
kostnader) i årsredovisningen för 2024. Informa-
tion om Kompensationskommitténs arbete 2024
finns i Bolagsstyrningsrapporten i årsredovis-
ningen för 2024.
Ersättning till styrelsen ingår inte i denna
rapport. Styrelsens ersättning godkänns årsvis
av årsstämman och redovisas i den Finansiella
rapporten för 2024.
Driva tillväxt och värde genom
Ericssons ersättningspraxis
Bolagets ersättningspraxis är utformad för att
vara i linje med Ericssons strategiska mål och
aktieägarnas långsiktiga intressen. Denna praxis
gör det möjligt för Bolaget att attrahera, behålla
och motivera personer med olika bakgrund, kom-
petens och förmåga, på ett rättvist sätt belöna
exceptionella prestationer och ytterligare stärka
Ericssons kultur.
För att säkerställa att ersättningspaketen är
konkurrenskraftiga genomförs årligen en omfat-
tande utvärdering av den totala ersättningen
med stöd från oberoende part. Varje ersättnings-
element på målnivå jämförs noggrant med res-
pektive lokala marknad och företag med vilka vi
konkurrerar om talangerna.
Ericssons riktlinjer, ersättningsfilosofi och
praxis är fast förankrade i principerna om global
konkurrenskraft, rättvisa, transparens och presta-
tion. Under 2024 har det inte skett någon avvikelse
från riktlinjerna.
Riktlinjerna finns i den Finansiella rapporten
för 2024.
Viktiga händelser inom ersättning under
2024
Under 2024 togs ett antal viktiga beslut gällande
ersättning av Kompensationskommittén och
styrelsen:
–
Som respons på synpunkter från investerarna
utökades ersättningspaketet för 2024 för VD
och koncernchef till att innehålla en kortsiktig
rörlig incitamentskomponent. Från den 1
januari 2024 bstår den rörliga ersättningen
för VD och koncernchef av en målnivå på 50 %
för kortsiktig rörlig ersättning (STV) och en
målnivå på 150 % för långsiktig rörlig
ersättning (LTV), vilket sammanlagt är en
målnivå motsvarande 200 % av den årliga
grundlönen. Detta innebär en liten ökning
jämfört med 2023, då den totala rörliga
ersättningen på målnivå var 190 % av den
årliga grundlönen. Det uppdaterade ersät-
tningspaketet är i linje med den typiska struk-
turen för VD-paket på marknaden och följer
Ericssons riktlinjer.
–
STV 2024-programmet för VD och koncern-
chef resulterade i en utbetalning på SEK
15 036 644, då prestationen var 159,97 %
för samtliga prestationsmått (80 % av max).
STV-programmet för vice verkställande
direktör resulterade i en utbetalning på SEK
7 774 514, då prestationen var 167,55 % för
samtliga prestationsmått (84 % av maxnivå).
–
Prestationsvillkoret för koncernens rörelse-
resultat (EBITA
1)
) för LTV 2024-programmet
fastställdes till 132,82 % av målet (66 % av
maxnivå). Prestationsvillkoret för koncernens
minskning av koldioxidutsläpp under 2024
1)
för LTV 2024-programmet uppskattades till
200 % av målet (100 % av maxnivå). De övriga
prestationsvillkoren för LTV 2024 kommer att
mätas i slutet av 2026.
–
Utfallet för LTV 2022-programmet uppgick
till 92,72 % av målet (46 % av maxnivå).
Detta sammanfattar Bolagets prestationer
under prestationsperioden 1 januari 2022
till 31 december 2024 i förhållande till målet
för koncernens rörelseresultat (EBIT
1)
) för
2022 och koncernens ESG-mål (Environme-
ntal, Social and Governance, minskning av
koldioxidutsläpp och fler kvinnliga ledare).
De delar av programmet som är kopplade
till 3-årig absolut och relativ totalavkastning
(TSR) utföll inte.
Föreslagna förändringar av ersättningar
under 2025
Kompensationskommittén och styrelsen har
beslutat att föreslå ett LTV-ersättningsprogram
för 2025 till årsstämman 2025.
Som respons på investerarnas synpunkter
har Kompensationskommittén och styrelsen
gjort en översyn av LTV-programmen och av
LTV-prestationskriterierna. Huvudsyftet med de
föreslagna ändringarna av LTV 2025 är att ytter-
ligare förstärka det långsiktiga fokus som finns
hos koncernledningen och ledande befattnings-
havare (personer som rapporterar till medlemmar
i koncernledningen) för att säkerställa att det är
i linje med aktieägarnas långsiktiga intressen
och stärker Ericssons engagemang för långsiktig
hållbarhet och ansvarsfullt företagande. Följande
treåriga prestationsmått för LTV-programmet
2025 kommer att föreslås för årsstämman 2025:
–
Koncernens lönsamhet (vikt 45 %):
Koncernens lönsamhet i LTV 2025 kommer
att bestämmas av ett treårigt EBITA-mål,
beräknat som genomsnittet av utfallet av tre
årliga bestämda EBITA-mål. Metoden tar hän-
syn till det faktum att Ericssons verksamhet är i
hög utsträckning cyklisk med en koncentrerad
kundbas, vilket historiskt har lett till betydande
volatilitet i resultatet från år till år. Ett flerårigt
lönsamhetsmål baserat på ett treårigt genom-
snitt gör det möjligt för styrelsen att på ett mer
exakt sätt ta hänsyn till den branschdynamik
som påverkar Ericssons verksamhet och sam-
tidigt fokusera på långsiktiga resultat
.
–
Totalavkastning (TSR) (vikt 45 %): Total-
avkastningen (TSR) i LTV 2025 bestäms
av prestationsmål baserade på absolut och
relativ TSR. Relativ TSR (RTSR, vikt 20 %)
i tidigare LTV-program mäter resultatet för
Ericssons B-aktie jämfört med en definierad
jämförelsegrupp av bolag under en treårspe-
riod. Avseende RTSR i LTV 2025 har styrelsen,
mot bakgrund av bristen på relevanta börsno-
terade konkurrenter, föreslagit att jämförelse-
gruppen ersätts av ett bredare aktieindex med
fokus på europeiska bolag (STOXX EUROPE
600). Detta ökar ytterligare kvaliteten och
relevansen i programmet genom att en bred
jämförelsegrupp med geografisk överens-
stämmelse etableras. Absolut TSR (ATSR, vikt
25 %) mäts som den genomsnittliga årliga
tillväxttakten för Ericssons B-aktier, inklusive
utdelningar, under en treårsperiod, vilket är i
linje med tidigare LTV-program.
–
Hållbarhet och ansvarsfullt företagande (vikt
10 %): Mätetalen för koncernens hållbarhet
och ansvarsfullt företagande föreslås bestäm-
mas av ett treårigt mål för att öka andelen
kvinnliga chefer (vikt 5 %) och ett treårigt
mål för minskning av CO
2
utsläpp (vikt 5 %).
Målet för minskning av CO
2
utsläpp beräknas
som genomsnittet av tre årliga fördefinierade
mål, vilket möjliggör en mer exakt och rigorös
måldefinition.
1)
För deﬁnitioner av incitamentsmål, se avsnitt om STV respektive LTV
.
1
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Total ersättning 2024
Riktlinjer
De aktuella riktlinjerna godkändes av årsstämman
2023. Riktlinjerna är avsedda att finnas kvar i fyra
år, till årsstämman 2027.
Riktlinjerna är i linje med Ericssons företags-
kultur och värderingar och avspeglar vårt arbete
för hög etik, integritet och regelefterlevnad –
kärnvärden som driver vår långsiktiga framgång.
Dessa riktlinjer, som har godkänts av årsstäm-
man, anpassar ersättningarna efter etiskt bete-
ende, ansvar och resultat och säkerställer att våra
ersättningsrutiner understödjer vårt arbete för ett
ansvarsfullt företagande. Denna anpassning stär-
ker tilliten bland intressenterna och gör det möjligt
för oss att skapa varaktigt värde för
kunder, anställda, investerare och för samhället.
Riktlinjerna har utformats för att stödja
strategin och säkerställa att Bolagets långsiktiga
intressen förverkligas, samtidigt som de är fören-
liga med Ericssons filosofi och praxis, och bidrar till
konkurrenskraft, rättvisa, transparens och resultat.
Riktlinjernas huvudsyften är att:
–
Attrahera och behålla kompetenta, presta-
tionsinriktade och motiverade medarbetare
som har den förmåga, erfarenhet och färdighet
som krävs för att genomföra Ericssons strategi.
–
Uppmuntra beteenden i enlighet med
Ericssons företagskultur och kärnvärden.
–
Säkerställa rättvis ersättning genom att
den totala ersättningen är av lämplig storlek
utan att vara för hög och att grunden för
ersättningarna är tydligt förklarad.
–
Erbjuda en total ersättning, bestående av både
fast och rörlig ersättning samt förmåner som är
konkurrenskraftiga.
–
Former för rörlig ersättning som förenar med-
arbetarna i arbetet mot tydliga och relevanta
mål, samt stärker deras prestationer och möjlig-
gör flexibla ersättningskostnader för Ericsson.
Införandet av riktlinjerna har också hjälpt Bolaget
att erbjuda medlemmarna av koncernledningen
attraktiv och globalt konkurrenskraftig total
ersättning.
Total ersättning som tjänats in under 2024
Fast lön, pension och förmåner
Fast lön inkluderar månadsvis utbetald grundlön
som inte är föremål för prestationsmått under året.
Pensioner avser pensionspremier som
betalats som en multipel av den fasta lönen under
året. Förmåner inkluderar belopp som betalats
för att stödja anställda, till exempel tjänstebil,
skatterådgivning eller andra förmåner.
Kortsiktig rörlig ersättning
Årlig kortsiktig rörlig ersättning betalas genom
kontantbaserade program som enbart intjänas
baserat på Bolagets finansiella resultat mot på
förhand uppsatta mål. Den information som
presenteras för 2024 omfattar räkenskapsåret
2024 och informationen för 2023 och 2022
omfattar räkenskapsåren 2023 respektive 2022.
Långsiktig rörlig ersättning
Årlig långsiktig rörlig ersättning tar sig formen
av aktierelaterade program som intjänas base-
rat på Bolagets finansiella prestationsmål, mål
för totalavkastning till aktieägarna och mål för
sociala och miljömässiga prestationer under en
treårig prestationsperiod mot på förhand upp-
satta mål. Den information som presenteras för
2024 innefattar information om LTV 2022, den
prestationsperiod som löpte ut vid utgången av
räkenskapsåret 2024. Information som presente-
ras för 2023 och 2022 innefattar information om
LTV 2021 och LTV 2020 avslutades vid utgången
av räkenskapsåret 2023 respektive 2022.
Börje Ekholm
VD och koncernchef
MSEK
0
10
20
30
40
50
60
70
80
2024
2023
2022
0,1
24,0
19,2
9,9
25,3
20,5
0,6
15,0
10,2
19,4
19,5
0,8
10,2
LTV
Pension
STV
Förmåner
Fast lön
Prestationsutfall under 2024
Ersättning som tjänats in under 2024
Utfall STV 2024
%
100
0
20
40
60
80
100
Utfall
Fredrik Jejdling
Möjlighet som %
av den maximala nivån
25
75
19
65
Koncernen Ekonomisk lönsamhet
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
Utfall STV 2024
%
100
0
20
40
60
80
100
Utfall
Börje Ekholm
Möjlighet som %
av den maximala nivån
25
25
25
25
24
19
22
15
Koncernens ekonomiska lönsamhet
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Cloud Software and Services
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Enterprise
Fredrik Jejdling
Vice verkställande direktör
MSEK
0
10
20
30
40
2024
2023
2022
2,4
3,2
10,2
10,0
2,7
2,8
7,8
2,7
9,5
0,2
0,2
6,3
5,1
LTV
Pension
STV
Förmåner
Fast lön
För deﬁnitioner av prestationsmått, se avsnitt STV respektive LTV.
80
84
2
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Fast ersättning
Rörlig ersättning
Fast lön
(inklusive
semesterlön)
Övriga
förmåner
1)
Pension
2)
Ettårig
rörlig
ersättning
3)
Flerårig
rörlig
ersättning
4)
Börje Ekholm,
VD och koncernchef
2024
20 526 329
584 168
10 151 804
15 036 644
25 318 696
–
71 617 642
44 %
56 %
2023
19 520 568
828 287
10 151 804
–
19 371 871
–
49 872 530
61 %
39 %
2022
19 154 852
135 743
9 856 121
–
24 034 229
–
53 180 945
55 %
45 %
Fredrik Jejdling,
Vice verkställande direktör
2024
9 991 934
150 239
2 754 775
7 774 514
3 166 084
1 500 000
25 337 446
51 %
49 %
2023
10 154 237
28 600
2 728 761
0
2 399 101
–
15 310 698
84 %
16 %
2022
9 515 305
151 452
5 061 846
6 251 115
2 746 240
–
23 725 958
62 %
38 %
Översikt över total ersättning till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör
I tabellen nedan anges den totala ersättningen i SEK till Ericssons VD och koncernchef samt vice verkställande direktör mellan 2022 och 2024.
Siffrorna representerar deras totala ersättning, oavsett huruvida de betalas via Moderbolaget eller ett annat koncernbolag.
9)
1)
Mer information om övriga förmåner ﬁnns i tabellen om implementering av fast ersättning, pension och andra förmåner till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör.
2)
Beloppen representerar kontant betalning istället för pension (för VD och koncernchef) eller pensionspremie (för vice verkställande direktör) som utbetalats under räkenskapsåret.
3)
Beloppen representerar STV som tjänats in under räkenskapsåret och som betalas ut under påföljande år, dvs. för 2024 representerar beloppen STV 2024, för 2023 representerar
beloppen STV 2023 och för 2022 representerar beloppen STV 2022.
4)
Beloppen representerar LTV för vilka alla prestationsperioder löpte ut under räkenskapsåret. För 2024 representerar beloppen LTV 2022, för 2023 representerar beloppen LTV 2021
och för 2022 representerar beloppen LTV 2020. För LTV 2020, LTV 2021 och LTV 2022 beräknas beloppen baserat på antalet prestationsaktierätter som kommer att falla ut i slutet
av intjänandeperioden multiplicerat med det volymviktade medelvärdet av de fem sista handelsdagarna av varje räkenskapsår.
5)
Beloppen representerar ytterligare diskretionära överenskommelser som godkänts av Kompensationskommittén eller styrelsen och som ingåtts under räkenskapsåret. Beloppet är
inkluderat under övriga förmåner i not G2 i den Finansiella rapporten.
6)
Beloppen representerar summan av fast ersättning, rörlig ersättning, ytterligare överenskommelser och pension.
7)
Kvoterna representerar summan av fast ersättning och pension dividerat med total ersättning.
8)
Kvoterna representerar summan av rörlig ersättning och ytterligare överenskommelser dividerat med total ersättning.
9)
All ersättning till VD och koncernchef betalas från Telefonaktiebolaget LM Ericsson. All ersättning till vice verkställande direktör betalas från Ericsson AB utom ﬂerårig rörlig
ersättning som betalas från Telefonaktiebolaget LM Ericsson.
Räkenskapsår
Räkenskapsår
Utfall LTV 2022
%
100
0
20
40
60
80
100
Utfall
Maximal nivå
25,0
45,0
20,0
5,0
5,0
4,7
36,6
5,0
Koncernens rörelseresultat (EBIT): Som % av
den maximala nivån
Absolut TSR: Som % av den maximala nivån
Relativ TSR: Som % av den maximala nivån
Hållbarhet: Som % av den maximala nivån
Mångfald: Som % av den maximala nivån
Relativ TSR-utveckling för jämförelsegruppen, %
–10
10
30
50
70
90
110
130
150
Cap Gemini
Nokia
Ericsson
Cognizant
F5 Networks
QUALCOMM
Cisco Systems
CGI Group
Juniper
Corning
Motorola Solutions
IBM
1,62
0
46,4
Ytterligare
överens-
kommelser
5)
Total
ersättning
6)
Andel fast
ersättning
7)
Andel
rörlig
ersättning
8)
3
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Implementering av fast ersättning, pension och andra förmåner till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör
I tabellen nedan visas implementering av fast ersättning, övriga förmåner och pension till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör.
Fast ersättning
Fast lön
Övriga förmåner
Pension
Syfte och koppling till strategin
Syfte och koppling till strategin
Syfte och koppling till strategin
Attrahera och behålla det ledarskap som behövs
för att implementera Ericssons strategi.
Betala ut en del av den årliga ersättningen
på ett förutsägbart sätt.
Den fasta lönenivån för 2024 bedöms som
lämplig i förhållande till ansvaret att vara VD och
koncernchef eller vice verkställande direktör för
en ledande global leverantör av informations-
och kommunikationstekniklösningar (IKT), jäm-
fört med ersättningspaketen för motsvarande
befattningar i jämförbara internationella bolag.
Attrahera och behålla det ledarskap som behövs
för att implementera Ericssons strategi.
Betala ut en del av den årliga ersättningen
på ett förutsägbart sätt.
Erbjuda långsiktig ekonomisk trygghet och
planering för pension genom att erbjuda
konkurrenskraftiga pensionslösningar som
är i linje med lokal marknadspraxis.
Arrangemang i korthet
Arrangemang i korthet
Arrangemang i korthet
Löner revideras normalt så att de träder i kraft
i januari, varvid hänsyn tas till:
–
Ericssons övergripande affärsresultat.
–
Affärsresultatet för den enhet som
medarbetaren leder.
–
Medarbetarens prestation över tid.
–
Externa ekonomiska förhållanden.
–
Befattningens omfattning och komplexitet.
–
Externa marknadsdata för löner.
–
Lön och villkor för andra medarbetare i länder
som anses vara relevanta för rollen.
–
Vid fastställandet av fasta löner måste
även inverkan på den totala ersättningen
beaktas.
Förmånerna ligger i linje med konkurrenskraftig
marknadspraxis i individens anställningsland.
Förmånerna uppgår till högst 10 % av den
årliga fasta lönen för medlemmar av koncern-
ledningen i Sverige.
Medlemmar i koncernledningen är berättigade
till en företagsbil eller motsvarande kontant
ersättning och andra förmåner i linje med övriga
anställda i anställningslandet.
Pensionsplanerna följer konkurrenskraftig
praxis i individens hemland.
Pensionsplanerna för VD och koncernchef
samt vice verkställande direktör är avgifts-
bestämda planer.
Implementering under det räkenskapsår
som avslutades 31 december 2024
Implementering under det räkenskapsår
som avslutades 31 december 2024
Implementering under det räkenskapsår
som avslutades 31 december 2024
VD och koncernchef:
Fast årslön på SEK 18 799 636, motsvarande
ingen förändring sedan 2023.
Vice verkställande direktör:
Fast årslön på SEK 9 280 189, motsvarande
ingen förändring sedan 2023.
VD och koncernchef:
Börje Ekholm är bosatt i USA och är berättigad
till sjukförsäkring i USA och skatterådgivning
beträffande sin deklaration. VD och koncern-
chef: övriga förmåner till ett värde av SEK
584 168.
Vice verkställande direktör:
Övriga förmåner till ett värde av SEK 150 239.
VD och koncernchef:
Börje Ekholm får en kontant utbetalning istället
för en avgiftsbestämd pension, eftersom det inte
är möjligt att registrera honom i den svenska
avgiftsbestämda pensionsplanen (ITP1) på
grund av att han är bosatt i USA. Den kontanta
utbetalningen behandlas som lön beträffande
skatt och sociala avgifter. Enligt hans anställ-
ningsavtal ska pensionstillägget innefatta ytter-
ligare premie utöver den fasta årslönen för att ta
hänsyn till en antagen uppnådd målnivå för STV.
Belopp som betalats 2024: SEK 10 151 804.
Vice verkställande direktör:
Fredrik Jejdling
deltar i den avgiftsbestämda
planen ITP1. Han är även berättigad till
kompletterande pensionspremie på 30 % av
den del av grundlönen som överstiger taket i
pensionsplanen (ITP1). Belopp som betalats
2024: SEK 2 754 775.
4
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Ericsson anser, där det är möjligt, att rörlig ersätt-
ning bör utgöra en integrerad del av den totala
ersättningen. Syftet är att koppla prestation till
ersättning genom att förena medarbetarnas
intressen med Ericssons strategiska affärsmål,
samt den egna enhetens hållbara långsiktiga
intressen och resultat.
Alla program för rörlig ersättning har definie-
rade maximala tilldelnings- och intjänandenivåer.
Den kortsiktiga rörliga ersättningen är bero-
ende av en kombination av Bolagets resultat
på koncernnivå och resultatet för medarbetarens
aktuella enhet, medan den långsiktiga rörliga
ersättningen är beroende av Ericssons resultat
på koncernnivå.
Etik, integritet och efterlevnad
i rörlig ersättning
I syfte att förstärka ansvarstagandet i hela
organisationen och att stödja etik och regelefter-
levnad i alla delar av verksamheten kan Bolaget
ensidigt besluta om att hålla inne hela eller delar
av utbetalningen för en deltagare som avser det
år då deltagaren har brutit mot Ericssons affärs-
etiska kod. Bolaget har även rätt att ensidigt
besluta att kräva återbetalning, helt eller delvis,
av utbetalningen som avser år då en deltagare
brutit mot Ericssons affärsetiska kod. År 2024 fick
84 anställda sina STV/LTV-betalningar minskade
till noll och 7 anställda fick sina STV/LTV-betal-
ningar delvis minskade. För medlemmar i kon-
cernledningen samt VD och koncernchef har inga
fall av återkrav eller minskad ersättning förekom-
mit under 2024. Dessutom utvärderas koncern-
ledning och ledande befattningshavare enligt en
uppsättning fördefinierade integritetskriterier,
relaterade till utbildning inom regelefterlevnad,
hantering av tredje part, hantering av misstänkta
överträdelser och andra faktorer knutna till
Bolagets program för etik och regelefterlevnad.
Underprestation gentemot dessa i förväg definie-
rade kriterier kan minska utbetalningen av STV
med upp till 100 %.
Kortsiktig rörlig ersättning (”STV”)
Årlig STV-ersättning intjänas genom kontant-
baserade program som endast beror på finansiella
prestationer mot på förhand uppsatta mål.
Verksamhetsmålen är i linje med den årliga
affärsplanen som godkänts av styrelsen och som
i sin tur bygger på Bolagets långsiktiga strategi.
Ericsson strävar efter branschledande rörelse-
marginaler och avkastning på investeringar samt
en god kassagenerering, och därför är utgångs-
punkten att ha ett mål för ekonomisk lönsamhet
som är ett mått på operativ lönsamhet efter
avdrag för kapitalkostnader.
Målen för ekonomisk lönsamhet definieras
för koncernledningen:
–
Som en kombination av mål på koncernnivå
och affärsområdesnivå för koncernfunktioner
och affärsområdeschefer.
–
Som en kombination av mål på koncern-
nivå och marknadsområdesnivå för
marknadsområdeschefer.
Kompensationskommittén utvärderar och
godkänner alla mål för kortsiktig utdelning som
anges för alla koncernledningens medlemmar
och styrelsen beslutar om mål för kortsiktig ut-
delning för VD och koncernchef. Dessa mål bryts
ned till enhetsrelaterade mål i hela koncernen,
där detta är tillämpligt. Kompensationskommit-
tén övervakar att målnivåerna för koncernen,
affärsområdena och marknadsområdena är
ändamålsenliga och rättvisa under hela presta-
tionsåret och har befogenhet att revidera dem om
de inte längre skulle vara relevanta, eller om de
inte längre bidrar till ökat värde för aktieägarna.
Viktningen för 2024 för VD och koncernchef är
25 % ekonomiskt lönsamhetsmål för koncernen
och 25 % för respektive affärsområde. Viktningen
för 2024 för vice verkställande direktören är
25 % ekonomiskt lönsamhetsmål för koncernen
och 75 % ekonomiskt lönsamhetsmål för affärs-
området Networks.
I tabellerna nedan beskrivs utfallet för
STV 2024 för VD och koncernchef och vice
verkställande direktör, vilket bestäms genom
att prestationen utvärderas mot tillämpliga
finansiella mätetal.
Deﬁnition av mål som används i STV
Koncernens ekonomiska lönsamhet
Koncernens EBITA exklusive omstrukturerings-
kostnader, minus kapitalkostnad på investerat
kapital (investerat kapital: totala tillgångar minus
icke räntebärande avsättningar, skulder och
rörelsefrämmande likvida medel).
Affärsområde (AO) Ekonomisk lönsamhet
AO:s bidrag exklusive omstruktureringskostnader
och avskrivningar, minus kapitalkostnad på AO:s
rörelsekapital.
Rörlig ersättning
Börje Ekholm, VD och koncernchef
För VD och koncernchef ligger målnivån på 50 % av den fasta lönen och maximum ligger på 100 % av den fasta lönen
Tröskelnivå,
SEK miljarder
Målnivå,
SEK miljarder
Maxnivå,
SEK miljarder
Utfall,
% av mål
Prestationsmått
Viktning
SEK utfall vid
tröskelprestation
SEK utfall vid
målprestation
SEK utfall vid
maxprestation
SEK utfall för
faktisk prestation
Koncernens ekonomiska lönsamhet
25 %
–2,7
4,3
11,3
151,59 %
0
2 349 955
4 699 909
3 562 275
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
25 %
12,7
18,5
24,1
172,87 %
0
2 349 955
4 699 909
4 062 397
Ekonomisk lönsamhet affärsområde
Cloud Software and Services
25 %
0,2
1,5
2,9
195,56 %
0
2 349 955
4 699 909
4 595 491
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Enterprise
25 %
–5,4
–4,1
–2,3
29,96 %
0
2 349 954
4 699 909
2 816 480
Totalt
100 %
0
9 399 818
18 799 636
15 036 644
Fredrik Jejdling, vice verkställande direktör
För vice verkställande direktör ligger målnivån på 50 % av den fasta lönen och maximum ligger på 100 % av den fasta lönen
Tröskelnivå,
SEK miljarder
Målnivå,
SEK miljarder
Maxnivå,
SEK miljarder
Utfall,
% av mål
Prestationsmått
Viktning
SEK utfall vid
tröskelprestation
SEK utfall vid
målprestation
SEK utfall vid
maxprestation
SEK utfall för
faktisk prestation
Koncernens ekonomiska lönsamhet
25 %
–2,7
4,3
11,3
151,59 %
0
1 160 024
2 320 047
1 758 470
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
75 %
12,7
18,5
24,1
172,87 %
0
3 480 071
6 960 142
6 016 045
Totalt
100 %
0
4 640 095
9 280 189
7 774 514
5
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (”LTV”)
De nuvarande LTV-programmen har utformats
för att uppmuntra långvarigt engagemang och
värdeskapande i linje med Ericssons långsiktiga
strategiska mål och aktieägarnas intressen. De
utgör en del av ett totalt ersättningspaket och
sträcker sig normalt över minst tre år. De inklude-
rar distinkta prestationskriterier i förhållande till
STV-planen. Eftersom detta är program för rörlig
ersättning är det inte möjligt att förutsäga utfallet
när programmen påbörjas. Den intjänade ersätt-
ningen beror på långsiktigt ansvarstagande,
Bolagets resultat, Ericsson-aktiens kurs och rele-
vanta ESG-resultat i förhållande till på förhand
satta mål över en treårig prestationsperiod.
De LTV-program som har införts på Ericsson
består av aktierelaterad ersättning för medlem-
mar i koncernledningen och ledande befattnings-
havare. Målsättningen för LTV-programmen är
att uppmuntra uppbyggnaden av ett betydande
aktieinnehav, för att skapa ett gemensamt
ägarintresse mellan koncernledningen, ledande
befattningshavare och aktieägarna och att attra-
hera, behålla och motivera koncernledningen och
ledande befattningshavare på en konkurrensutsatt
marknad genom prestationsbaserade och aktie-
relaterade incitament. Tilldelning under LTV-
ersättningsprogrammen (prestationsaktierätter)
sker vederlagsfritt och berättigar, under förutsätt-
ning att vissa prestationsmål nås, att deltagarna
vederlagsfritt erhålla ett antal aktier efter att en
treårig intjänandeperiod löpt ut för varje program.
Prestationsaktierätterna intjänas efter att utma-
nande prestationsvillkor uppnåtts, vilka definie-
ras för varje års program när det lanseras. Vilken
del av prestationsaktierätterna för LTV som
eventuellt kommer att falla ut bestäms i slutet
av relevant prestationsperiod baserat på om de
fördefinierade kriterierna för årets LTV-program
uppfyllts, där prestationsperioden är ett till tre år.
Det krävs i allmänhet att deltagarna fortsätter att
vara anställda under tre år från det datum då till-
delning av prestationsaktierätterna skedde för att
vara kvalificerade att få ta del av utfallet. Under
förutsättning att prestationsvillkoren har uppfyllts
under prestationsperioden, och att deltagaren har
fortsatt vara anställd (förutom under exceptio-
nella omständigheter) under intjänandeperioden,
tilldelas aktier så snart som möjligt efter att
intjänandeperioden löpt ut. Vid beslut om den
slutliga måluppfyllelsen för prestationsaktierät-
terna, tar styrelsen hänsyn till om nivån är rimlig
i förhållande till Bolagets finansiella resultat och
ställning, villkoren på aktiemarknaden och andra
omständigheter. Annars förbehåller sig styrelsen
rätten att minska tilldelningen till en lägre nivå
som bedöms lämplig.
Styrelsen kan när som helst fram till sista
dagen av intjänandeperioden minska (inklusive
avbryta utbetalningen) det antal aktier som
prestationsaktierätterna berättigar till, i den
omfattning som anses lämplig med hänsyn till:
–
Bolagets finansiella resultat och ställning,
–
Villkoren på aktiemarknaden och/eller
–
Övriga omständigheter och skäl som
styrelsen finner relevanta.
För att uppfylla legala och regulatoriska
skyldigheter avseende handelsrestriktioner kan
Bolaget, som en försiktighetsåtgärd, välja att
tillfälligt begränsa handeln i Ericssons aktie för
styrelseledamöter, koncernledning eller Bolaget.
Detaljer angående vart och ett av de
pågående programmen för långsiktig rörlig
ersättning på Ericsson, inklusive programmen
för övriga anställda, beskrivs i noterna till kon-
cernens finansiella rapporter – not G3, ”Aktie-
relaterade ersättningar”, i den Finansiella
rapporten.
Deﬁnition av mål som används i LTV
EBITA (från LTV I och LTV II 2023)
Resultat före räntor, skatt samt avskrivningar
och exklusive nedskrivningar av förvärvade
immateriella tillgångar och omstrukturerings
kostnader.
EBIT (fram till LTV 2022)
Resultat före räntor, skatt och exklusive ned-
skrivningar av förvärvade immateriella tillgångar
och omstruktureringskostnader.
Absolut totalavkastning (ATSR)
Genomsnittlig årlig tillväxttakt (CAGR) för
Ericssons B-aktie inklusive utdelning.
Relativ totalavkastning (RTSR)
Utvecklingen för Ericssons B-aktie jämfört med
aktieutvecklingen för en grupp av 11 jämförbara
bolag.
ESG Sustainability and Corporate
Responsibility (från LTV 2022)
Att införliva ESG-kriterier i den rörlig ersättningen
kopplar ihop incitamenten för ledande befatt-
ningshavare med Ericssons mål för hållbarhet och
ansvarsfullt företagande. Styrelsen anser att det
här tillvägagångssättet är i linje med aktieägarnas
och andra intressenters långsiktiga intressen
genom att det stödjer Bolaget i att uppfylla
kundernas förväntningar, driver verksamhets-
resultatet och den operativa effektiviteten.
–
En minskning av växthusgasutsläppen från
Ericssons egen verksamhet och anställdas
tjänsteresor är ett viktigt mål. Det här initia-
tivet ger Bolaget möjlighet att dra nytta av
omställningen till en koldioxidsnål samhälls-
ekonomi och stödjer samtidigt kunderna i att
minska det övergripande miljöavtrycket från
att driva mobilnätverk.
–
Att öka andelen kvinnor i ledande befattning på
Ericsson genom merit-baserad personalhante-
ring både attraherar talanger och ökar lojalite-
ten, samtidigt som det bidrar till innovation. Ett
inkluderande ledarskap bidrar till bred organi-
satorisk hälsa och lika möjligheter för alla.
Programmet för långsiktig rörlig
ersättning 2024 (LTV 2024)
LTV 2024 godkändes på årsstämman 2024 och
omfattar alla medlemmar i koncernledningen,
inklusive VD och koncernchef, vice verkställande
direktör samt andra ledande befattningshavare.
Deltagarna tilldelades prestationsaktierätterden
17 maj 2024. De prestationsaktierätter som tillde-
lats VD och koncernchef samt vice verkställande
direktör sammanfattas i tabellen på sidan 7.
6
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Tilldelningsinformation, programmet för långsiktig rörlig ersättning 2024 (LTV 2024)
Deltagare
Tilldelningsvärde
1)
Tilldelningsvärde
som andel av
årlig grundlön
2)
Antal tilldelade
prestations-
aktierätter
3)
Andel av
tilldelningen för vilken
prestationsvillkor gäller
4)
Högsta antal
prestationsaktierätter
som kan tilldelas
5)
Börje Ekholm
28 199 455
150 %
467 730
100 %
935 460
Fredrik Jejdling
5 568 113
60 %
92 355
100 %
184 710
Prestationsutfall för LTV 2022
Utfallet för LTV 2022 hade mål med prestationsperioder som gick ut den 31 december 2024 sammanfattas i tabellen nedan.
Program
Mål
2)
Villkor
Vikt
Prestations-
period
Möjligt utfall
(linjär fördelning)
Utfall
Mål-
uppfyllnadsnivå
LTV 2022
Koncernens
rörelseresultat (EBIT)
2022
Intervall (miljarder SEK)
24,1–34,1
45 %
1 jan 2022–
31 dec 2022
0 %–200 %
SEK 32,2 miljarder
162,76 %
1)
LTV 2022
Absolut TSR
Intervall 6 %–14 %
25 %
1 jan 2022–
31 dec 2024
0 %–200 %
0,54 %
0 %
2)
LTV 2022
Relativ TSR
Ericssons ranking 6–2
20 %
1 jan 2022–
31 dec 2024
0 %–200 %
10 av 12
0 %
2)
LTV 2022
Minskning av CO
2
e
Intervall av koldioxidutsläpp
(kiloton) 265–200
5 %
1 jan 2022–
31 dec 2024
0 %–200 %
201,3 kton CO
2
189,52 %
LTV 2022
Kvinnliga ledare
Andel kvinnliga ledare
Intervall: 22 %–24 %
5 %
1 jan 2022–
31 dec 2024
0 %–200 %
24,15 %
200 %
Totalt
100 %
0 %–200 %
92,72 %
1)
Som meddelades i årsredovisningen för 2022 beslutade styrelsen att måluppfyllnadsnivån för prestationsvillkoret för koncernens rörelseresultat 2022 var 162,76 % för den del av
prestationsaktierätterna som tilldelas baserat på utfallet av koncernens rörelseresultat 2022.
2)
Styrelsen beslutade att måluppfyllnadsnivån för prestationsvillkoren absolut TSR och relativ TSR uppgick till 0 % respektive 0 % baserat på en måluppfyllelse om 1,62 % absolut TSR och
rangordning 9,92 för relativ TSR, vilket resulterade i en övergripande målluppfyllnadsnivå om 92,72 % för LTV 2022.
1)
Beloppet representerar tilldelat belopp i SEK.
2)
Siffrorna representerar grundbelopp som procentandel av årlig grundlön per tilldelningsdatumet.
3)
Beräknat som respektive tilldelningsvärde dividerat med volymviktad genomsnittskurs för Ericssons B-aktier på Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagar som följde närmast efter publiceringen
av Bolagets delårsrapport för fjärde kvartalet 2023.
4)
Alla prestationsaktierätter är föremål för utmanande prestationsvillkor. Dessa mäts på deﬁnierade prestationsperioder som sträcker sig över ett till tre år. Prestationsvillkor för LTV 2024 är: (1) Koncernens
rörelseresultat EBITA (viktat till 45 %) som mäts över perioden 1 januari 2024 till 31 december 2024, (2) absolut TSR-utveckling (vikt 25 %) i intervallet 6 %–14 % årlig tillväxttakt, (3) relativt TSR-resultat
(vikt 20 %) för Ericssons B-aktie, rankad 6–2 mot 11 jämförbara bolag, (4) minskade koldioxidutsläpp (vikt 5 %) samt (5) ökad andel kvinnliga ledare (vikt 5 %) i Bolaget. Absolut TSR, relativ TSR, minskade
koldioxidutsläpp och ökad andel kvinnliga ledare mäts över perioden 1 januari 2024 till 31 december 2026. Detaljer om hur prestationsvillkoren kommer att beräknas och mätas ﬁnns i protokollet från
årsstämman 2024 under punkt 16.
5)
Det maximala antal aktier som kan tilldelas kommer att resultera i en utspädning på ungefär 0,1 % av det totala antalet utestående aktier. Effekten på nyckeltal är marginell.
7
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (LTV) till VD och koncernchef samt vice verkställande direktör
I tabellen nedan visas relevant information om LTV 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 och 2024 för VD och koncernchef samt vice
verkställande direktör.
Börje Ekholm, VD och koncernchef
Huvudsakliga villkor för aktierelaterade planer
Information gällande rapporterat räkenskapsår
Program
Mål
(vikt)
Till-
delnings-
datum
2)
Presta-
tions-
period
3)
Prestations-
periodens
slutdatum
4)
Intjänande-
periodens
slutdatum
5)
Tilldelade
prestations-
aktierätter
6)
Antal aktier
(SEK)
Högsta antal
prestations-
aktierätter
som kan
tilldelas
7)
Antal aktier
(SEK)
Ingående
saldo vid
årets början
8)
Antal aktier
(SEK)
Prestations-
aktierätter
som tjänats in
under året
9)
Antal aktier
(SEK)
Prestations-
aktierätter
som
fortfarande
omfattas av
prestations-
villkor
10)
Antal aktier
(SEK)
Prestations-
aktierätter
som betalats
under året
11)
Antal aktier
(SEK)
Saldo vid
årets slut,
prestations-
aktierätter
som tjänats
in men inte
betalats
Antal aktier
(SEK)
12)
LTV 2024
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA)
(45 %)
17/5/2024
1 år
31/12/2024
17/5/2027
210 477
(12 689 658)
420 954
(25 379 317)
279 555
(24 894 373)
279 555
(24 894 373)
TSR-presta-
tionsvillkor
(45 %)
1)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
210 479
(12 689 779)
420 958
(25 379 558)
420 958
(37 486 310)
ESG-mål
(10 %)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
46 774
(2 820 004)
93 548
(5 640 009)
15 528
(1 382 768)
78 020
(6 947 681)
15 528
(1 382 768)
LTV 2023
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA)
(45 %)
18/5/2023
1 år
31/12/2023
18/5/2026
268 297
(16 073 673)
536 594
(32 147 346)
0
(0)
0
(0)
TSR-presta-
tionsvillkor
(45 %)
1)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
268 297
(16 073 673)
536 594
(32 147 346)
536 594
(47 783 696)
ESG-mål
(10 %)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
59 622
(3 571 954)
119 244
(7 143 908)
19 172
(1 204 577)
19 794
(1 762 656)
79 656
(7 093 367)
38 966
(3 469 922)
LTV 2022
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT)
(45 %)
18/5/2022
1 år
31/12/2022
18/5/2025
137 994
(15 605 741)
275 988
(31 211 483)
224 599
(14 111 555)
224 599
(20 000 541)
TSR-presta-
tionsvillkor
(45 %)
1)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
137 991
(15 605 402)
275 982
(31 210 804)
0
(0)
0
(0)
ESG-mål
(10 %)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
30 664
(3 467 792)
61 328
(6 935 584)
59 721
(5 318 155)
59 721
(5 318 155)
LTV 2021
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT)
(50 %)
3/5/2021
1 år
31/12/2021
3/5/2024
154 161
(16 834 381)
308 322
(33 668 762)
308 322
(19 371 871)
308 322
(17 456 461)
TSR-presta-
tionsvillkor
(50 %)
1)
3/5/2021
3 år
31/12/2023
3/5/2024
154 162
(16 834 490)
308 324
(33 668 981)
LTV 2020
13)
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT) (50 %)
1/4/2020
1 år
31/12/2020
1/4/2023
194 830
(15 188 947)
389 660
(30 377 894)
389 660
(24 482 338)
389 660
(21 719 734)
TSR-presta-
tionsvillkor
(50 %)
1/4/2020
3 år
31/12/2022
1/4/2023
194 830
(15 188 947)
389 660
(30 377 894)
LTV 2019
13)
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT) (50 %)
18/5/2019
1 år
31/12/2019
18/5/2022
146 087
(13 808 143)
292 174
(27 616 286)
292 174
(18 357 292)
292 174
(16 285 843)
TSR-presta-
tionsvillkor
(50 %)
18/5/2019
3 år
31/12/2021
18/5/2022
146 087
(13 808 143)
292 174
(27 616 286)
76 974
(4 836 276)
76 974
(4 290 548)
Totalt
1 310 901
(82 363 910)
374 598
(33 357 952)
1 115 228
(99 311 053)
1 067 130
(59 752 586)
618 369
(55 065 759)
1)
TSR-prestationsvillkor innefattar både absoluta och relativa prestationsvillkor för respektive program.
2)
Tilldelningsdatum representerar det datum då tilldelningen gjordes.
3)
Prestationsperiod representerar den period över vilken prestationsvillkoren mäts.
4)
Prestationsperiodens slutdatum representerar det datum då prestationsperioden avslutas.
5)
Intjänandeperiodens slutdatum representerar det datum då eventuella prestationsaktierätter faller ut och berättigar deltagarna att erhålla aktier.
6)
Siffrorna representerar det ursprungliga antalet prestationsaktierätter som tilldelades. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
7)
Siffrorna representerar det maximala antal prestationsaktierätter som kan tjänas in för varje prestationsvillkor. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
8)
Siffrorna representerar saldot vid början av det aktuella året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under tidigare år som ännu inte fallit ut. Värden i SEK beräknas som antalet intjänade
prestationsaktierätter multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under föregående räkenskapsår.
9)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som tjänats in och som hade en prestationsperiod som löpte ut under räkenskapsåret. Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter
som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
10)
Siffrorna representerar det maximala antal utestående prestationsaktierätter som fortfarande är föremål för en pågående prestationsperiod. Värden i SEK beräknas som antalet utstående
prestationsaktierätter som fortfarande omfattas av en prestationsperiod multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
11)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som hade en intjänandeperiod som löpte ut under räkenskapsåret och som berättigade deltagaren att erhålla aktier vederlagsfritt.
Värden i SEK representerar det verkliga värdet för aktier som tilldelas deltagaren vid intjänandeperiodens slut.
12)
Siffrorna representerar saldot vid slutet av året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under räkenskapsåret samt tidigare prestationsaktierätter som tjänats in men som inte förverkats.
Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
13)
LTV 2019 och 2020 (som löpte ut under 2022 respektive 2023) betalades ut under första kvartalet 2024.
8
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (LTV) till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör, forts.
Fredrik Jejdling, vice verkställande direktör
Huvudsakliga villkor för aktierelaterade planer
Information gällande rapporterat räkenskapsår
Program
Mål
(vikt)
Till-
delnings-
datum
2)
Presta-
tions-
period
3)
Prestations-
periodens
slutdatum
4)
Intjänande-
periodens
slutdatum
5)
Tilldelade
prestation
aktierätter
6)
Antal aktier
(SEK)
Högsta antal
prestations-
aktierätter
som kan
tilldelas
7)
Antal aktier
(SEK)
Ingående
saldo vid
årets början
8)
Antal aktier
(SEK)
Prestations-
aktierätter
som tjänats in
under året
9)
Antal aktier
(SEK)
Prestations-
aktierätter
som
fortfarande
omfattas av
prestations-
villkor
10)
Antal aktier
(SEK)
Prestations-
aktierätter
som betalats
underåret
11)
Antal aktier
(SEK)
Saldo vid
årets slut,
prestations-
aktierätter
som tjänats
in men inte
betalats
Antal aktier
(SEK)
12)
LTV 2024
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA)
(45 %)
17/5/2024
1 år
31/12/2024
17/5/2027
41 559
(2 505 592)
83 118
(5 011 184)
55 198
(4 915 382)
55 198
(4 915 382)
TSR-presta-
tionsvillkor
(45 %)
1)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
41 560
(2 505 652)
83 120
(5 011 305)
83 120
(7 401 836)
ESG-mål
(10 %)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
9 236
(556 838)
18 472)
(1 113 677)
3 066
(273 027)
15 406
(1 371 904)
3 066
(273 027)
LTV 2023
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA)
(45 %)
18/5/2023
1 år
31/12/2023
18/5/2026
34 852
(2 087 983)
69 704
(4 175 966)
0
(0)
0
(0)
TSR-presta-
tionsvillkor
(45 %)
1)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
34 853
(2 088 043)
69 706
(4 176 086)
69 706
(6 207 319)
ESG-mål
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
7 746
15 492
2 491
2 572
10 348
5 063
LTV 2022
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT)
(45 %)
18/5/2022
1 år
31/12/2022
18/5/2025
17 257
(1 951 594)
34 514
(3 903 188)
28 087
(1 764 706)
28 087
(2 501 147)
TSR-presta-
tionsvillkor
(45 %)
1)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
17 255
(1 951 368)
34 510
(3 902 736)
0
(0)
0
(0)
ESG-mål
(10 %)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
3 834
(433 587)
7 668
(867 174)
7 467
(664 936)
7 467
(664 936)
LTV 2021
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT)
(50 %)
3/5/2021
1 år
31/12/2021
3/5/2024
19 092
(2 084 846)
38 184
(4 169 693)
38 184
(2 399 101)
38 184
(2 161 886)
TSR-presta-
tionsvillkor
(50 %)
1)
3/5/2021
3 år
31/12/2023
3/5/2024
19 092
(2 084 846)
38 184
(4 169 693)
LTV 2020
13)
Koncernens
rörelseresultat
(EBIT)
(50 %)
1/4/2020
1 år
12/31/2020
1/4/2023
22 262
(1 735 546)
44 524
(3 471 091)
44 524
(2 797 443)
44 524
(2 481 778)
TSR-presta-
tionsvillkor
(50 %)
1/4/2020
3 år
12/31/2022
1/4/2023
22 263
(1 735 623)
44 526
(3 471 247)
LTV 2019
13)
Koncernens
rörelseresultat
(EBIT)
(50 %)
18/5/2019
1 år
31/12/2019
18/5/2022
16 321
(1 542 661)
32 642
(3 085 322)
32 642
(2 050 897)
32 642
(1 819 472)
TSR-presta-
tionsvillkor
(50 %)
18/5/2019
3 år
31/12/2021
18/5/2022
16 322
(1 542 755)
32 644
(3 085 511)
8 600
(540 338)
8 600
(479 366)
Totalt
154 528
(9 708 994)
68 303
(6 082 382)
178 580
(15 902 549)
123 950
(6 942 503)
98 881
(8 805 353)
1)
TSR-prestationsvillkor innefattar både absoluta och relativa prestationsvillkor för respektive program.
2)
Tilldelningsdatum representerar det datum då tilldelningen gjordes.
3)
Prestationsperiod representerar den period över vilken prestationsvillkoren mäts.
4)
Prestationsperiodens slutdatum representerar det datum då prestationsperioden avslutas.
5)
Intjänandeperiodens slutdatum representerar det datum då eventuella prestationsaktierätter faller ut och berättigar deltagarna att erhålla aktier.
6)
Siffrorna representerar det ursprungliga antalet prestationsaktierätter som tilldelades. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
7)
Siffrorna representerar det maximala antal prestationsaktierätter som kan tjänas in för varje prestationsvillkor. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
8)
Siffrorna representerar saldot vid början av det aktuella året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under tidigare år som ännu inte fallit ut. Värden i SEK beräknas som antalet intjänade
prestationsaktierätter multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under föregående räkenskapsår.
9)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som tjänats in och som hade en prestationsperiod som löpte ut under räkenskapsåret. Värden i SEK beräknas som antalet Prestationsaktierätter
som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
10)
Siffrorna representerar det maximala antal utestående prestationsaktierätter som fortfarande är föremål för en pågående prestationsperiod. Värden i SEK beräknas som antalet utstående
prestationsaktierätter som fortfarande omfattas av en prestationsperiod multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
11)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som hade en intjänandeperiod som löpte ut under räkenskapsåret och som berättigade deltagaren att erhålla aktier vederlagsfritt.
Värden i SEK representerar det verkliga värdet för aktier som tilldelas deltagaren vid intjänandeperiodens slut.
12)
Siffrorna representerar saldot vid slutet av året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under räkenskapsåret samt tidigare prestationsaktierätter som tjänats in men som inte förverkats.
Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
13)
LTV 2019 och 2020 (som löpte ut under 2022 respektive 2023) betalades ut under första kvartalet 2024.
9
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Styrelsen har antagit följande riktlinjer för aktie-
innehav som ska gälla för nuvarande och fram-
tida medlemmar av koncernledningen från den
1 januari 2019 för att uppmuntra ledningen
att bygga upp och behålla ett aktieinnehav för
att skapa ett gemensamt ägarintresse mel-
lan Bolagets aktieägare och medlemmarna i
koncernledningen:
–
VD och koncernchef måste bygga upp och
behålla ett aktieinnehav som motsvarar minst
200 % av den årliga fasta lönen.
–
Övriga medlemmar av koncernledningen ska
bygga upp och behålla ett aktieinnehav som
motsvarar minst 75 % av deras respektive
årliga fasta lön.
Vid den tidpunkt då dessa riktlinjer för aktiein-
nehavet antogs hade medlemmarna i koncern-
ledningen möjlighet att bygga upp detta innehav
över en period av sex år från och med 1 januari
2019. Medarbetare som har befordrats eller
utnämnts till koncernledningen sedan den
1 januari 2019 förväntas uppfylla kravet på aktie-
innehav på årsdagen fem år efter att de tilldelas
sina första prestationsaktierätter under LTV-
programmen. Om en medlem i koncernledningen
får ändrade ansvarsområden, till exempel
genom befordran eller byte av tjänstgöringsland,
förväntas han/hon uppfylla det högre kravet på
aktieinnehav efter att ha fullföljt en komplett
LTV-plan (från tilldelning till intjänande) under
sina nya villkor, utöver de ordinarie perioderna.
Om en medlem av koncernledningen får föränd-
rade ansvarsområden genom utnämning till VD
och koncernchef förväntas han/hon uppfylla det
högre kravet på aktieinnehav fem år efter att
ha erhållit den första LTV-tilldelningen under
befattningen som VD och koncernchef.
Styrelsen beaktar följande beträffande
uppfyllelse av kravet på aktieinnehav:
–
Innehav av Ericssons B-aktier som innehas
eller förvärvas av koncernlednings-
medlemmen.
–
Optioner som intjänats men inte lösts in
(värdet beräknas efter skatt och efter
kostnader för utnyttjandet).
–
Aktierätter som innehas av medlemmen i
koncernledningen, där prestationsvillkor
och/eller anställningsvillkor har uppnåtts,
men som måste innehas under en viss tids-
period (värdet beräknas efter skatt).
–
Aktier, syntetiska aktier eller optionsrätter
som är föremål för prestationsvillkor och fort-
satt anställning, men som inte är intjänade,
ska inte medräknas enligt riktlinjerna för
aktieinnehav.
Kravet på aktieinnehav är uppfyllt för medlem-
mar i koncernledningen per den 31 december
2024 (sex år efter den 1 januari 2019). Dessa
medlemmar i koncernledningen är Börje Ekholm,
Fredrik Jejdling, Niklas Heuveldop, Chris
Houghton, Erik Ekudden, Åsa Tamsons och
MajBritt Arfert. För övriga medlemmar i koncern-
ledningen kommer tidpunkten för att uppfylla
kravet att följa under kommande år, i enlighet
med riktlinjerna för aktieinnehav.
Kompensationskommittén ska övervaka
efterlevnaden av riktlinjerna om aktieinnehav
och regelbundet rapportera till styrelsen samt
informera medlemmarna av koncernledningen
om i vilken utsträckning riktlinjerna för aktie-
innehav har efterlevts.
Innehavet för respektive medlem av koncern-
ledningen redovisas i Bolagsstyrningsrapporten
och i tabellen nedan.
Information om riktlinjer för koncernledningens aktieinnehav
Innehav i Ericsson för medlemmar i koncernledningen
Medlemmar i koncernledningen
B-aktier
1)
American Depositary Shares
1)
Börje Ekholm
740 560
1 009 000
Fredrik Jejdling
129 869
–
MajBritt Arfert
74 478
–
Yossi Cohen
–
–
Scott Dresser
–
–
Erik Ekudden
53 320
10 206
Moti Gyamlani
180
–
Niklas Heuveldop
162 351
15 131
Chris Houghton
190 994
–
Jenny Lindqvist
858
–
Stella Medlicott
21 094
–
Lars Sandström
41 900
–
Andres Vicente
1 847
–
Per Narvinger
9 443
–
Patrick Johansson
2 144
–
Chaﬁc Nassif
6 232
–
Åsa Tamsons
78 601
–
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
10
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Jämförande information om ändringar i ersättningen
och Bolagets resultat
Jämförelsetabell över förändringen i ersättning och Bolagets
resultat över de dem senaste redovisade räkenskapsåren
Ericssons resultat
Ersättning till VD och
koncernchef samt till vice
verkställande direktör
Börje Ekholm
VD och
koncernchef
Fredrik Jejdling
Vice verkställande
direktör
Genomsnittlig
ersättning till
anställda
omräknat till
heltidsekvivalenter
3)
Koncernens
rörelseresultat
(EBIT)
MSEK
Koncernen
Netto-
omsättning
MSEK
Aktiekurs per
31 december för
räkenskapsåret
2024
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
21 110 497 (3,74 %)
10 142 173 (–0,4 %)
1 070 395 (5,32 %)
4 313
(121,2 %)
247 880
(–5,87 %)
89,88
(42,42 %)
Rörlig
ersättning
2)
32 814 582
3 951 260 (–36,79 %)
89 147 (–49,43 %)
2023
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
20 348 855 (5 %)
10 182 837 (5 %)
1 016 295 (5 %)
–20 326
(–175,23 %)
263 351
(–3,02 %)
63,11
(3,63 %)
Rörlig
ersättning
2)
–
6 251 115 (–6 %)
176 279 (–24 %)
2022
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
19 290 595 (3 %)
9 666 757 (6 %)
966 031 (8,5 %)
27 020
(10 %)
271 546
(17 %)
60,9
(–38,97 %)
Rörlig
ersättning
2)
6 671 595 (–54 %)
230 928 (–22 %)
2021
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
18 764 547 (1 %)
9 144 067 (15 %)
889 538 (13 %)
31 780
(14 %)
232 314
(–0,03 %)
99,79
(2,20 %)
Rörlig
ersättning
2)
88 782 271 (22 %)
14 626 469 (122 %)
295 139 (–1 %)
2020
Fast
ersättning
1)
18 498 002
7 948 081
790 295
27 808
(163 %)
232 390
(2,28 %)
97,64
(19,72 %)
Rörlig
ersättning
2)
72 507 054
6 595 909
299 589
1)
Fast ersättning innefattar fast lön och andra förmåner.
2)
Rörlig ersättning för VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör innefattar tillämpliga STV och LTV. För Bolagets anställda innefattar den rörliga ersättningen kortsiktig och långsiktig
rörlig ersättning. För jämförelsens skull representerar rörlig ersättning betalad ersättning under räkenskapsåret. Detta beror på att prestationsutvärderingar och program för långsiktig rörlig ersättning
för övriga anställda med prestationsperioder som löpt ut under räkenskapsåret 2024 ännu inte slutförts.
3)
Anställda på Telefonaktiebolaget LM Ericsson, exklusive VD och koncernchef samt övriga medlemmar i koncernledningen som är anställda inom Bolaget.
Stockholm 26 februari 2025
Styrelsen
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org. nr 556016-0680
11
Ericsson 2024
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Ersättningsrapport
Årsredovisning 2024
Rapport om
hållbarhet och
ansvarsfullt
företagande
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2024
Rapport om
hållbarhet och
ansvarsfullt
företagande
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande 2024
Den här rapporten om hållbarhet och ansvarsfullt företagande lämnas som en separat rapport bifogad till förvaltningsberättelsen i enlighet med den
äldre lydelsen av årsredovisningslagen (SFS 1995:1554, 6 kap., 10 § och 11 §) som gällde före den 1 juli 2024. En bestyrkanderapport från Bolagets
revisorer är bifogad.
Inledning
1
Mål och påverkan
2
2024 i korthet
3
– Miljö
3
– Samhällsansvar
5
– Styrning
7
Hållbarhetsredovisning
9
– Allmänna upplysningar
10
– Miljö
19
– Samhällsansvar
34
– Styrning
50
Bilagor
54
Bestyrkanderapport
61
Ordlista
62
Framtidsriktade uttalanden
Denna Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande innehåller framtids-
riktade uttalanden, inklusive uttalanden om Bolagets aktuella syn på marknadens
tillväxt, framtida marknadsförhållanden, framtida händelser, finansiell ställning
samt förväntat operativt och finansiellt resultat, särskilt information om följande:
Orden ”anse”, ”förvänta”, ”förutspå”, ”förutse”, ”förutsätta”, ”avse”, ”trolig”,
”beräknas”, ”kan”, ”skulle kunna”, ”planera”, ”uppskatta”, ”bedöma”, ”kommer att”,
”bör”, ”strävan”, ”ambition”, ”försöka”, ”potential”, ”målsättning”, ”fortsätta” eller, i
förekommande fall, deras negativa versioner och varianter samt liknande ord eller
uttryck används för att identifiera framtidsriktade uttalanden. Alla uttalanden som
hänför sig till Bolagets strategi, framtida finansiella resultat, förväntningar, planer
eller andra beskrivningar av framtida händelser eller omständigheter, tillsammans
med underliggande antaganden, utgör framtidsriktade uttalanden. Sådana utta-
landen baseras på ledningens förväntningar vid datumet för rapporten, såvida
inte ett tidigare datum anges, inklusive förväntningar baserade på information
och prognoser från tredje part som ledningen anser vara tillförlitliga.
Vi uppmärksammar investerare på att dessa uttalanden är förenade med risker
och osäkerheter, varav många är svåra att förutse och generellt sett ligger utanför
vår kontroll, vilket kan medföra att det faktiska resultatet kan skilja sig väsentligt
och på ett negativt sätt från det uttalade, indikerade eller beräknade resultat som
framgår av den framtidsriktade informationen och de framtidsriktade uttalandena.
Viktiga faktorer som kan påverka om och hur väl våra framtidsriktade uttalanden
kommer att förverkligas innefattar, men är inte begränsade till, de faktorer som
beskrivs i denna rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande. Dessa fram-
tidsriktade uttalanden återspeglar våra uppskattningar, antaganden och förvänt-
ningar vid den tidpunkt när de gjordes, och i den mån de utgör data från tredje part
har vi inte genomfört en oberoende kontroll av sådana data från tredje part, och
avser inte heller att göra det.
Givet dessa risker och osäkerheter vill vi varna läsare för att fästa överdriven
tillit vid sådana framtidsriktade uttalanden. Läsarna rekommenderas att noga
granska och överväga de olika upplysningar som lämnas i denna rapport om
hållbarhet och ansvarsfullt företagande och i andra dokument som vi från tid
till annan lämnar in till myndigheter och som anger risker och osäkerheter som
kan påverka vår verksamhet. Om inget annat specifikt anges avspeglar framtids-
riktade uttalanden i denna rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
inte den potentiella inverkan från avyttringar, samgåenden, förvärv eller andra
företagsförvärv som inte slutförts vid datumet för denna rapport. Vi avsäger oss
uttryckligen skyldighet att efter datumet för denna rapport om hållbarhet och
ansvarsfullt företagande uppdatera dessa framtidsriktade uttalanden, liksom de
uppskattningar och antaganden som ligger till grund för dem, för att återspegla
framtida händelser eller förändrade förhållanden eller förändrade förväntningar
eller att förväntade händelser inträffat, antingen som ett resultat av ny informa-
tion, framtida händelser eller annat, med undantag för vad som krävs enligt till-
lämplig lagstiftning eller börsregler. Denna rapport om hållbarhet och ansvarsfullt
företagande innehåller webbplatser eller hänvisningar till ytterligare företags-
rapporter. Dessa är endast avsedda att ge inaktiva, textbaserade referenser.
Informationen på webbplatserna och i dessa rapporter är inte en del av denna
rapport och införlivas inte genom hänvisning i denna rapport. Denna rapport om
hållbarhet och ansvarsfullt företagande innehåller uttalanden som baseras på
hypotetiska scenarier och antaganden samt uppskattningar som är föremål för
en hög grad av osäkerhet, och dessa uttalanden ska inte nödvändigtvis ses som
representativa för nuvarande eller faktiska risker eller resultat, eller som prognoser
för förväntade risker eller resultat. Dessutom kan historiska, aktuella och framtids-
inriktade uttalanden avseende miljö och samhällsansvar baseras på standarder
för att mäta framsteg som fortfarande är under utveckling och på interna kontroller
och processer som kontinuerligt utvecklas. Även om vissa frågor som diskuteras
i denna årsredovisning kan vara betydelsefulla, ska inte någon betydelse upp-
fattas, eller på annat sätt antas, som att den nödvändigtvis når upp till den väsent-
lighetsnivå som används för att uppfylla Ericssons rapporteringsskyldigheter för
publika bolag enligt USA:s federala värdepapperslagar och bestämmelser, även
om rapporten använder orden ”väsentlig” eller ”väsentlighet”.
Ericsson 2024
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Hållbarhet och integritet
för långsiktigt värdeskapande
Ericsson grundades utifrån övertygelsen om
att kommunikation är ett grundläggande
mänskligt behov och i över 145 år har
Bolaget bidragit till att förändra liv, branscher
och samhällen till det bättre. Målet med vår
strategi är att öka värdet av mobilnäten för
våra kunder genom att bygga program-
merbara och energieffektiva mobilnät med
hög prestanda, samt genom att påskynda
digitaliseringen av företag. Vi utvecklar nya
användningsområden och intäktsmöjligheter
och bidrar till att människor, företag och sam-
hället kan dra nytta av fortsatta investeringar
i mobil uppkoppling.
Hållbarhet genom effektivitet
På Ericsson är vi övertygade om att digita-
liseringen är en förutsättning för att minska
koldioxidutsläppen. Även om IKT-sektorn
(informations- och kommunikationsteknik)
endast står för en liten del av det globala kol-
dioxidavtrycket
1)
är 5G tillsammans med tek-
nik som AI och molnteknik avgörande för att
öka produktiviteten och effektiviteten i andra
branscher, vilket gör det möjligt för dem att
minska sina utsläpp.
Vi fortsätter arbetet med att minska miljö-
påverkan från mobilnäten och för att ha
nettonollutsläpp i vår värdekedja senast
2040. En viktig del av denna omställning är
att utveckla mobilnät med ökad kapacitet
och minskad energiförbrukning. Detta leder
till lägre energikostnader för våra kunder och
lägre utsläpp. Vi har fortsatt att göra stadiga
framsteg mot vårt mål och har minskat ener-
giförbrukningen för typiska radiobasstationer
med 37 % jämfört med för bara tre år sedan.
Ökad effektivitet är en förutsättning för håll-
barhet, men också för att våra produkter och
lösningar för mobilnät ska fortsätta att leve-
rera bästa möjliga prestanda till lägsta möj-
liga ägandekostnad för våra kunder. Detta
innebär i sin tur att våra kunder kan fortsätta
att investera i sina mobilnät, vilket gynnar
vår verksamhet.
Integritet och god riskhantering
Integritet är ett av våra kärnvärden och en
hörnsten för hur vi hanterar risker och bedri-
ver vår verksamhet, och stödjer också sunt
och etiskt beslutsfattande. Eftersom vi är ett
globalt bolag är vi närvarande på markna-
der som kan vara utmanande när det gäller
affärskultur, geopolitisk stabilitet och institu-
tionell mognad. Som svar på detta har vi satt
höga krav på etik, integritet och respekt för
mänskliga rättigheter för oss själva och för
våra affärspartners.
Vi har arbetat målmedvetet med att
stärka vår bolagsstyrning och program-
met för etik och regelefterlevnad, och vi har
implementerat en integrerad strategi för
riskhantering, där vi strävar efter att tillvarata
affärsmöjligheter och på ett effektivt sätt
identifiera, utvärdera och hantera risker kopp-
lade till miljö, samhällsansvar och ansvars-
fullt företagande. Genom att integrera etiskt
beslutsfattande i hela vår verksamhet har
vi lagt grunden för ansvarsfullt företagande
och god riskhantering, vilket vi tror skapar
motståndskraft i en snabbt föränderlig geo-
politisk miljö.
Tillväxt genom digitala lösningar
Trots den snabba utbyggnaden av mobilt
bredband saknar fortfarande en tredjedel av
världens befolkning en snabb och tillförlitlig
uppkoppling på grund av brist på tillgång
och uppkoppling till överkomliga priser
2)
. För
att bemöta detta stöder vi digital inkludering
genom flera lösningar, inklusive fast bred-
band via mobilnätet (Fixed Wireless Access),
som går snabbt att driftsätta och ger kost-
nadseffektivt bredband med hög hastighet
till underförsörjda områden. Vi erbjuder också
en plattform för mobila plånböcker (Ericsson
Mobile Wallet Platform) som idag ger cirka 85
miljoner aktiva användare tillgång till mobila
finansiella tjänster.
Ericsson och våra kunder bidrar till ekono-
misk tillväxt genom att göra det möjligt för
människor som tidigare inte varit uppkopp-
lade att delta i den digitala ekonomin, vilket
möjliggör investeringar i nya företag, infra-
struktur och samhällstjänster. Vi samarbetar
också med kunder, myndigheter och utbild-
ningsinstitutioner för att stödja grundläg-
gande samhällsbehov, bland annat tillgång
till utbildning och arbetstillfällen i den digitala
ekonomin.
5G är en öppen innovationsplattform. Den
fungerar som en motor för ekonomisk tillväxt
och hållbar utveckling, med direkt påverkan
på en rad samhällsinfrastrukturer och indu-
strisektorer, inklusive transport, tillverkning,
energiförsörjning och allmän säkerhet. Vidare
stödjer 5G den pågående digitala omvand-
lingen av industrin och samhället, vilket är en
förutsättning för länders och företags fram-
tida konkurrenskraft. Vi står fast vid vår stra-
tegi att vara ledande inom mobilnät och foku-
sera på expansion inom företagssegmentet,
och det är med stor glädje och förväntan
som vi är en del av nästa digitaliseringsvåg,
underbyggd av ett strategiskt åtagande för
hållbarhet och en företagskultur som bygger
på integritet och ansvar.
1)
Malmodin et al. (2023). ICT sector electricity consumption and greenhouse gas emissions – 2020 outcome,
SSRN Electronic Journal
2)
ITU. (2023). Measuring digital development - Facts and Figures 2023,
ITU Publications
1
Ericsson 2024
Inledning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Mål och påverkan
Utfall för mål och delmål
Nedan visas en sammanfattning av status och utfall för Ericssons mål kopplade till hållbarhet och ansvarsfullt företagande (Sustainability
and Corporate Responsibility). Kommentarer till resultaten finns på sidorna 3–8, och specifikationer av mål och detaljerade resultatdata
finns på sidorna 19–53 i denna rapport.
Mål och delmål
Positiv påverkan på människor, ekonomin och miljön
Utöver den egna verksamheten kan Ericsson, genom sina lösningar och IKT-sektorn som helhet bidra till en positiv påverkan
på människor, ekonomi och miljö, vilket bidrar till att främja FN:s globala mål för hållbar utveckling.
E
Miljö
S
Samhällsansvar
G
Styrning
Utsläpps-
minskningar
– på kort sikt
Minska de totala
växthusgasutsläp-
pen i värdeked-
jan med 50 % och
utsläppen i Scope 1
och 2
2)
med 90 %.
(Validerat av
SBTi
3)
).
Utsläpps-
minskningar
– på lång sikt
Nettonollutsläpp
av växthusgaser
i hela värde-
kedjan, vilket
omfattar Scope 1,
2 och 3
2)
(Valide-
rat av SBTi
3)
).
Portföljens
energiprestanda
Minska energi-
förbrukningen
för nya typiska
radiobasstations-
siter med 40 %.
Samverkan
i leverantörs-
kedjan
Få 350 strategiskt
viktiga och leve-
rantörer med
höga utsläpp att
sätta sina egna
utsläppsminsk-
ningsmål i linje
med 1,5 C-målet.
Hälsa och
säkerhet
Noll incidenter
som resulterar i
dödsfall eller sjuk-
frånvaro bland
medarbetare och
leverantörer av
fälttjänster.
Likabehandling
och lika möjlig-
heter
30 % kvinnor
bland alla
anställda, linje-
chefer och högre
chefer.
Etik och regel-
efterlevnad
Stärka och förbättra
programmet för etik
och regelefterlevnad
för att stödja säker-
ställandet av ett
effektivt och hållbart
program för bekämp-
ning av mutor och
korruption.
Basår
1)
Basår
1)
Basår
1)
2020
2020
2021
2020
2020
2021
2019
Målår
Målår
Målår
2030
2040
2025
2025
2025
2030
2024
Resultat 2024
Resultat 2024
Resultat 2024
Totala utsläpp i värdekedjan: –37 %
4)
Utsläpp i Scope 1 och 2: –55 %
4)
37 % minskning
4)
323 leverantörer
med godkända mål
Dödsfall: 2
Olyckor som
resulterat i
sjukfrånvaro: 72
Alla medarbetare:
26,5 %
Linjechefer: 24,0 %
Högre chefer: 32,0 %
Den oberoende
observatörens
uppdrag avslutades.
Fortsatt fokus på pro-
grammets uthållighet
och ledarnas ansvars-
tagande.
1)
Basåret visas för de mål som följs upp med ett relativt prestationsmått i jämförelse med en angiven baslinje. För de mål som inte följs upp med ett relativt mätetal visas det år som målet sattes (startåret).
2)
Förklaringar till avgränsningar mellan utsläpp i Scope 1, 2 och 3 finns i ordlistan på sidan 62. Mer information om redovisningsprinciper för växthusgasutsläpp finns i avsnitt E1.
3)
Science Based Targets initiative.
4)
Jämfört med målets basår.
Bolaget har nått ut
till 567 000 barn
och ungdomar
genom Ericssons
Connect to
Learn-program.
85 miljoner använ-
dare har åtkomst till
finansiella tjänster
via Ericsson Mobile
Wallet Platform
varje månad.
En BNP tillväxt
om minst 0,8 % för
varje 10-procentiga
ökning i använd-
ningen av mobilt
bredband
1)
.
Potential att minska
de globala växthus-
gasutsläppen med
15 % med stöd av
IKT-lösningar
2)
.
1)
Edquist et al. (2018). How important are mobile broadband networks for the global economic development?,
Information Economics and Policy
2)
Malmodin & Bergmark (2015) Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030,
Atlantis Press
2
Ericsson 2024
Inledning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
2024 i korthet
Energiförbrukning vid typiska
radiobasstationssiter
%
–50
–40
–30
–20
–10
0
2024
2023
2022
-7
-30
-37
–40
Uppnådd minskning
2025 års mål
Värdekedjans koldioxidavtryck
Miljoner ton CO
2
e/%
0
5
10
15
20
25
30
35
2024
2023
1)
2022
92 %
8 %
31
<1 %
<1 %
<1 %
7 %
8 %
93 %
92 %
32
15
19
Scope 1 och 2 (stod för mindre än 1 %)
Scope 3 uppströms
Scope 3 nedströms
2030 års mål
1)
Data för 2023 har omräknats. Mer information
finns på sidan 10.
Miljö
Nettonollutsläpp till 2040
Ericssons långsiktiga mål är nettonollutsläpp
av växthusgaser i hela värdekedjan till 2040.
Bolagets mål på kort sikt är att halvera värde-
kedjans totala utsläpp och minska utsläppen
i Scope 1 och 2 med 90 % till 2030 jämfört
med basåret 2020. Målen har validerats
som förenliga med 1,5-gradersambitionen
av SBTi
1)
. Under 2024 tog Ericsson fram en
omställningsplan för att nå dessa mål. Pla-
nen beskriver de åtgärder för utsläppsminsk-
ningar som är avgörande för att Bolaget ska
nå nettonollutsläpp, med fokus på aktiviteter
med större påverkan som produktdesign och
energiförbrukning på radiobasstationssiter.
Den största potentiella utsläppsminsk-
ningen finns nedströms i värdekedjan och
kommer från fortsatta förbättringar av port-
följens energiprestanda och ökad använd-
ning av förnybar energi hos kunderna. Detta
följs av minskade uppströms utsläpp genom
samarbeten med leverantörer, produktdesign
och materialval. 2024 var de totala utsläp-
pen av växthusgaser i värdekedjan cirka 19
(32) miljoner ton. 92 % (93 %) av koldioxid-
avtrycket uppstod nedströms
2)
i värdekedjan,
främst hänförligt till energianvändning av
såld nätutrustning. 8 % (7 %) uppstod upp-
ströms
2)
i värdekedjan och kom främst från
utsläpp kopplade till inköpta varor och tjäns-
ter. Utsläppen från Ericssons egen verksam-
het (Scope 1 och 2) utgjorde mindre än 1 %
(<1 %) av de totala utsläppen.
Jämfört med 2023 minskade de totala
utsläppen i värdekedjan med 41 % och
37 % jämfört med basåret 2020. Detta
berodde främst på utsläppsminskningar i
användningsfasen av sålda produkter, till
följd av förbättrad energiprestanda i leve-
rerad nätutrustning och kundernas ökade
inköp av förnybar el. Ericsson har fortsatt att
förbättra portföljens energiprestanda, och
ökat kapaciteten i sina lösningar för mobilt
bredband i förhållande till deras energiför-
brukning. Högre energieffektivitet skapar
också ekonomiskt värde för kunderna genom
att bidra till att minska de energirelaterade
driftskostnaderna och därmed den totala
ägandekostnaden.
Under 2024 noterades också en geogra-
fisk förskjutning av försäljningen till markna-
der som har en jämförelsevis större andel el
från förnybara källor i sina nationella elnät,
vilket bidrog till lägre utsläpp. Den här typen
av förändringar kan leda till betydande
variationer i nedströms utsläpp på årsbasis.
Att variationerna är så stora beror på att
rapporterade utsläpp nedströms i värde-
kedjan, från användningen av sålda produkter
under ett visst år, utgörs av summan av de
uppskattade totala utsläppen under hela nät-
utrustningens användningstid – utsläppen
periodiseras inte över produkternas beräk-
nade livslängd.
Portföljens energiprestanda
Utsläppen i användningsfasen, under hela
deras förväntade livstid, för produkter sålda
2024 stod för 92 % (93 %) av de totala ut-
släppen i värdekedjan. Ericsson uppskattar
att en förbättrad energiprestanda har poten-
tial att minska utsläppen från produkternas
användningsfas med cirka 30 % fram till
2030 jämfört med basåret 2020.
Ericsson har genom introduktionen av 5G
Advanced fortsatt att implementera funktio-
ner som möjliggör programmerbara och ener-
gieffektiva mobilnät med hög prestanda och
som kan optimeras för olika användnings-
områden. Detta gör att leverantörer av kom-
munikationstjänster kan driva sina mobilnät
på ett smartare sätt för att tillgodose data-
trafikbehovet och leverera en optimal använ-
darupplevelse med lägre energianvändning.
Bolaget har fortsatt att arbeta mot målet att
minska den genomsnittliga energiförbruk-
ningen för typiska nya radiobasstationssiter
med 40 % till 2025 jämfört med basåret
2021. Bolaget hade vid årets slut uppnått en
minskning med 37 % (30 %) och är på god
väg att uppnå detta mål. Investeringar i port-
följens energieffektivitet är en godkänd inves-
tering av emissionslikvider enligt Ericssons
ramverk för grön finansiering, utifrån vilket
Bolaget emitterar gröna obligationer och
andra gröna finansieringsinstrument.
Klimatåtgärder i leverantörskedjan
Utsläppen från leverantörskedjan stod
för 8 % (7 %) av värdekedjans totala koldiox-
idavtryck, och Ericsson arbetar för att minska
dessa utsläpp genom samarbeten med leve-
rantörerna, designförbättringar och effekti-
visering av transporter. Då minskade utsläpp
i leverantörskedjan är en viktig prioritering
för företagets kunder bidrar detta arbete till
att stärka Ericssons konkurrenskraft. Bolaget
har fortsatt att utforska och implementera
lösningar för att minska produkternas vikt
och storlek, och har genomfört studier i syfte
att minska utsläppen från koldioxidintensiva
material och processer som aluminium. För
1)
Science Based Targets initiative.
2)
Förklaringar av vad som utgör ett företags uppströms och nedströms värdekedja finns i ordlistan på sidan 62.
3
Ericsson 2024
2024 i korthet – Miljö
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Utsläpp i Scope 1 och 2
Kiloton CO
2
e
0
20
40
60
80
100
120
2024
2023
2020
72
112
69
51
42
40
27
34
17
11
//
Scope 1
Scope 2 (marknadsbaserade)
2030 års mål
Andel förnybar elektricitet och
energi vid anläggningar
%
0
20
40
60
80
100
2024
2023
2022
70
65
84
84
67
82
Andel förnybar elektricitet
Andel förnybar energi
Samverkan i leverantörskedjan
Antal
0
100
200
300
400
2024
2023
2022
350
225
237
323
Leverantörer med godkända klimatmål
2025 års mål
de leverantörer som har bedömts ha en högre
miljöpåverkan ingår klimatrelaterade kriterier
i utvärderingen av leverantörerna. Ericssons
mål till 2025 är att 350 strategiska leveran-
törer och leverantörer med höga utsläpp ska
sätta egna mål för utsläppsminskningar i linje
med 1,5-gradersambitionen, inklusive en
halvering av utsläppen till 2030. De direkta
utsläppen från dessa leverantörer, tillsam-
mans med utsläppen i deras leverantörs-
kedjor, utgör en majoritet av utsläppen upp-
ströms i Ericssons värdekedja. Vid årets slut
hade 323 (237) leverantörer satt godkända
mål. För att uppnå de utsläppsminskningar
som eftersträvas i leverantörskedjan måste
leverantörer med höga utsläpp använda
mer förnybar energi i sina processer. För att
bedöma hur sådana åtgärder kan implemen-
teras i större skala började Ericsson under
året samla in verifierade data från ett urval
av leverantörer om andelen förnybar energi
som används.
Klimatåtgärder i den egna verksamheten
Utsläppen i Scope 1 minskade till 17 340
(27 029) ton, främst till följd av en minskning
av antalet servicefordon. Utsläppen i Scope
2 minskade till 34 007 (42 251) ton, främst
till följd av en lägre elförbrukning och riktade
inköp av förnybar energi på marknader med
jämförelsevis mer utsläppsintensiva natio-
nella elnät. Andelen inköpt förnybar el till
Ericssons anläggningar uppgick till 84 %
(84 %), vilket motsvarade 65 % (70 %) av
total energiförbrukning. Sedan basåret 2020
har de årliga utsläppen i Scope 1 och 2 mins-
kat med cirka 62 000 ton. Även om utsläppen
från tjänsteresor ökade till 54 215 (52 599)
ton 2024, är de fortfarande lägre jämfört
med nivåerna före pandemin. Ericsson har
satt ett tak på tjänsteresor för att begränsa
utsläppen från dessa till högst 50 % av nivå-
erna som gällde 2019, dvs. före pandemin.
Utsläppen från anställdas pendling ökade
till 51 700 (49 000) ton, till följd av att fler
anställda arbetade på kontoren jämfört med
föregående år. Fokusområden för 2025 kom-
mer fortsättningsvis vara automatiserad
datahantering samt att utforska nya sätt att
öka andelen förnybar energi som används
i fastigheterna.
Omställning till cirkulär ekonomi
Bolaget gjorde ytterligare insatser för att
öka volymerna av produktåtertagning och
försäljningen av upprustad utrustning fort-
satte under 2024. En förutsättning för ett mer
cirkulärt förhållningssätt är korrekt informa-
tion om produkternas materialsammansätt-
ning. Ericsson har börjat samla in information
från leverantörer om innehållet av återvunna
material i inköpta produkter och komponenter
genom ett nytt avsnitt i standardformuläret
för deklaration av produkters materialsam-
mansättning. Ericsson kommer att imple-
mentera detta nya avsnitt stegvis, och börja
med prioriterade produkter för att bygga upp
kunskap om användningen av sekundära
råvaror.
Efter att ha utvärderat kriterierna för
förenlighet med EU:s taxonomi för hållbara
verksamheter har Ericsson dragit slutsatsen
att ingen av den omsättning som omfattas av
taxonomin, främst hänförlig till tillverkning
av elektronisk utrustning, uppfyller alla krite-
rierna för taxonomiförenlighet. Taxonomins
kriterier är svåra att tillämpa på Ericssons
produkter, delvis eftersom kriterierna utgår
från konsumentelektronik och inte industri-
varor som nätutrustning. Mer information om
denna utvärdering finns i avsnitt E6 i denna
rapport.
IKT-lösningar som möjliggörare
Enligt forskning
1)
står IKT-sektorn för en liten
och minskande andel av de globala utsläp-
pen av växthusgaser. Däremot visar Ericssons
forskning att den potential som IKT-lösningar
har för att stödja andra branscher i deras
arbete för att minska sina koldioxidutsläpp är
betydande, och mycket större än branschens
eget koldioxidavtryck
2)
. Viktiga omställningar
i samhälle och industri, som elektrifiering och
ökad användning av förnybara energikällor,
är beroende av uppkoppling och infrastruk-
tur för mobilnät för att kunna nå sin fulla
potential. En annan studie gjord av Ericsson
3)
visade att det finns ytterligare potential för
utsläppsminskningar om 5G-stödda före-
tagsapplikationer används i andra sektorer
av ekonomin som har höga utsläpp. Under
2024 har Ericsson fortsatt att utforska detta
ämne genom att publicera två policyrekom-
mendationer om digitalisering för hållbarhet
och om att uppnå ett konkurrenskraftigt och
grönt Europa. Dessa rekommendationer
visar på betydelsen av uppkoppling och digi-
talisering för att minska koldioxidutsläppen
i olika branscher och för att nå globala
nettonollutsläpp
4)
.
1)
Malmodin et al. (2023). ICT sector electricity consumption and greenhouse gas emissions – 2020 outcome, SSRN Electronic Journal
2)
Ericsson Mobility Report (2024)
3)
Ericsson. (2021). Connectivity and climate change,
Ericsson
4)
Policy paper – Achieving a competitive and green Europe – CEO Alliance and Policy paper – Digitalisation for Sustainability - CEO Alliance.
4
Ericsson 2024
2024 i korthet – Miljö
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Olyckor som resulterat i dödsfall
eller sjukfrånvaro
Antal
0
25
50
75
100
125
150
2024
2023
2022
8
10
96
2
72
126
Olyckor som resulterat i sjukfrånvaro
1)
Dödsfall
1)
Från och med 2024 är olyckor som resulterat
i sjukfrånvaro som inträffat bland tredje part
exkluderade från statistiken eftersom Ericsson
har begränsad möjlighet att verifiera antalet
faktiska sjukdagar. Tredje parter ingår fortfa-
rande i statistiken för dödsfall och registrer-
bara arbetsplatsolyckor som visas här och i
avsnitt S1.
Dödsfall per orsak
Antal
0
3
6
9
12
2024
2023
2022
4
8
1
4
5
10
2
4
1
1
Övrigt
1)
Fall från hög höjd
Bilkörning/trafikolycka
1)
Mer information finns i avsnitt S1.
Andel kvinnor per personal-
kategori
%
0
10
20
30
40
2024
2023
2022
25,5
35,0
21,7
26,5
32,0
24,0
26,0
31,4
22,7
Högre chefer
Alla anställda
Linjechefer
2030 års ambition
Samhällsansvar
Hälsa, säkerhet och välbefinnande
Ericssons mål, Target Zero, är att inte ha
några incidenter som resulterar i dödsfall eller
sjukfrånvaro. Bolaget har fortsatt att inte-
grera säkerhet i företagskulturen och stärka
processer samt styrningsmekanismer, inklu-
sive hantering av leverantörer. Som en del av
det arbetet fortsatte bedömningen av mog-
nadsgraden för leverantörer av fälttjänster
under 2024 och omfattade vid årets utgång
98 % av nuvarande och nya leverantörer.
De viktigaste identifierade förbättringsområ-
dena var kontroll av högriskaktiviteter, hante-
ring av underleverantörer och förstärkning av
projektens riskbedömningar. När en avvikelse
från Ericssons säkerhetskriterier identifieras,
eller när en incident eller ett dödsfall inträffar,
utfärdas varningar till leverantören tillsam-
mans med andra konsekvenser som böter
eller uppsägning av kontraktet.
Under 2023 rapporterades 10 dödsfall,
men under 2024 var siffran 2, och involverade
anställda hos leverantörer av fälttjänster.
Orsakerna var en bilolycka och ett fall under
arbete ute i fält på en radiobasstation. Det
skedde inga dödsfall bland Ericssonanställda.
Orsaksanalyser av dödsolyckorna visar att
dålig tillsyn, otillräcklig riskbedömning och
riskfyllt beteende var de främsta orsakerna.
Antalet olyckor som resulterat i sjukfrånvaro
för både leverantörer och anställda minskade
också till 72 (96). Dessa incidenter inträffade
främst i samband med montering, installation
och underhållsarbete.
Under 2024 lanserade Ericsson, utöver
de befintliga säkerhetsutbildningarna, en ny
obligatorisk utbildning i säker körning för både
medarbetare och leverantörer. Ericsson har
också fullt ut implementerat Stop Work Autho-
rity-standarden, som kräver och ger människor
möjlighet att omedelbart avbryta sitt arbete
när osäkra arbetsförhållanden identifieras.
Dessutom tror Ericsson att uppmuntran av
positiva insatser också bidrar till att förbättra
leverantörernas säkerhetsprestanda. Därför
har Bolaget infört ett globalt belöningspro-
gram för leverantörernas säkerhetsarbete
i syfte att uppmuntra säkra beteenden och
sprida bästa praxis bland leverantörer av fält-
tjänster. Det pågående arbetet med att minska
produkternas vikt och storlek för att minska
utsläppen av växthusgaser har också fördelar
för hälsa och säkerhet, eftersom det underlät-
tar transport- och installationsarbetet.
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Som ett IKT-bolag med ett strategiskt mål
om teknikledarskap i sin bransch, är Ericsson
beroende av en välutbildad personal, särskilt
inom naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst
och matematik (STEM). För att säkerställa
att Ericsson har tillgång till medarbetare som
är innovativa och som gör skillnad, använder
Bolaget en meritbaserad rekryteringsmetod
som värdesätter medarbetare med olika erfa-
renheter, perspektiv och färdigheter. Ericsson
anser att detta möjliggör välgrundade och
informerade beslut och som därmed ger
bättre resultat.
Ledare på Ericsson genomgår utbildning
i inkluderande ledarskap för att kunna fatta
bättre och mer rättvisa beslut baserade på
meriter och som inte diskriminerar någon
grupp. Ericsson fortsätter också att stödja ett
nätverk av resursgrupper som är öppna för
alla medarbetare, och som inkluderar ett brett
spektrum av områden, inklusive grupper dedi-
kerade till personer med neuropsykiatriska
variationer och personer med funktionsvaria-
tioner. Dessutom har Ericsson fokuserat på till-
träde och möjligheter för kvinnor på alla nivåer
i Bolaget genom en meritbaserad urvalspro-
cess i enlighet med antidiskrimineringslagar.
Arbetet med att uppnå rättvis lönesättning
har fortsatt, och Bolaget har gjort ytterligare
insatser för att säkerställa att lönesättning är
meritbaserad. Riktade aktiviteter har utförts
för att åtgärda bekräftade löneskillnader, och
som ett led i det arbetet fortsätter den interna
utbildningen för att säkerställa att lönebeslut
fattas på ett rättvist sätt.
Attrahera, behålla och utveckla talanger
Ericssons rekryteringsstrategi bygger på
tre fokusområden – identifiera marknader
för nyckeltalanger, planera för efterfrågan
och kapacitet samt attrahera och behålla
talanger med kritiska kompetenser. Under
2024 har Bolaget fortsatt att förstärka sin
rekryteringskapacitet, förbättrat rekryte-
rarnas kompetens och investerat i ny teknik
för att erbjuda en bättre upplevelse av hela
anställningsprocessen.
Ericsson fortsätter också att prioritera
utvecklingen av kritiska kompetenser hos
medarbetarna kopplade till Bolagets strategi.
Vid årets slut hade mer än 75 000 personer
byggt upp kritiska kompetenser inom områ-
den som Cloud Native, Power Skills och AI,
inklusive generativ AI. Medarbetarna upp-
muntras att anpassa sina utbildningsmål till
sina karriärambitioner och att praktiskt till-
lämpa sina färdigheter genom att byta jobb
internt och delta i kortare utvecklingsprojekt.
Detta stöds av en öppen talangmarknad och
en målinriktad successionsplanering. År 2024
lanserades en ny metod för prestationsutvär-
deringar där de årliga utvecklingssamtalen
tar hänsyn både till uppnådda resultat i för-
hållande till överenskomna mål, samt hur per-
sonen i fråga levt upp till Bolagets värderingar
och hur förväntningarna på ett etiskt bete-
ende i arbetet uppfyllts.
Ericsson har sedan 2021 ett aktiespar-
program för anställda för att förstärka medar-
betarnas vilja at stanna i Bolaget genom att
5
Ericsson 2024
2024 i korthet – Samhällsansvar
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Medarbetarnöjdhet
eSAT-poäng
0
20
40
60
80
100
2024
2023
2022
77
81
74
74
80
79
Ericssons medarbetare
Referensvärde för jämförbara branschföretag
Digital utbildning – Connect
to Learn
Tusental
Antal
0
100
200
300
400
500
600
2024
2023
2022
485
567
43
45
36
0
10
20
30
40
50
60
400
Barn och unga som har påverkats
Länder med verksamhet
Konton för Ericsson Mobile Wallet
och aktiva användare
Miljoner
0
100
200
300
400
500
600
2024
2023
2022
85
80
457
530
85
379
Konton
Aktiva användare varje månad
subventionera deras köp av aktier i Bolaget.
Vid utgången av 2024 omfattade planen
cirka 76 000 (77 700) anställda, med en
deltagandegrad på 17,3 % (18,0 %).
På grund av en utmanande marknad
under 2024 genomförde Ericsson personal-
neddragningar i flera länder. Medarbetar-
nöjdheten var trots detta fortsatt hög, 79 (80)
poäng på en skala från 0 till 100, och ligger
fortsatt över referensvärdet för jämförbara
branschföretag, som var 74 (74).
Mänskliga rättigheter
Ericsson fortsätter att integrera tillbörlig
aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter i
hela verksamheten, till exempel i inköps- och
försäljningsprocesserna, och vidtar förstärkta
åtgärder när det anses vara nödvändigt. Bland
annat besökte företagets människorättsspe-
cialister Indien, där Ericsson har en betydande
del av sin personalstyrka. Fokus under besöket
låg på kapacitetsbyggande åtgärder för nyck-
elmedarbetare och förstärkt tillbörlig aktsam-
het avseende risker och påverkan i Ericssons
värdekedja. Teamet förde dialog med med-
arbetare samt organisationer inom civilsam-
hället för att diskutera väsentliga mänskliga
rättighetsfrågor som Ericsson har identifierat i
sin värdekedja, till exempel arbetsvillkor, rätten
till respekt för privatlivet och yttrandefrihet.
Viktiga slutsatser var bland annat att det finns
ett behov av att ytterligare stärka översynen
av arbetsvillkoren för den externa arbets-
kraft som arbetar för Ericsson och att öka den
interna medvetenheten om frågor kopplade
till mänskliga rättigheter.
Bolagets tillvägagångssätt för att bedöma
risker i att samarbeta med kunder inom
försvar och samhällsskydd, inklusive stat-
liga institutioner och myndigheter, stärktes
genom att fastställa tydliga kriterier för
utvärdering av människorättsrisker i sådana
affärsrelationer. Dessa kriterier omfattar
utvärdering av den avsedda användningen
av Ericssons lösningar samt kund- och land-
specifika risker, såsom styrkan i rättsstats-
principen och förekomsten av väpnade eller
våldsamma konflikter. Utvärdering av dessa
kriterier kan medföra förstärkta åtgärder för
tillbörlig aktsamhet.
Som en del av sitt medlemskap i Global
Network Initiative (GNI) deltog Ericsson i en
övning där Bolaget presenterade hur Ericsson
hanterade en potentiell affärsrelation med
identifierade risker relaterade till rätten till
privatliv, i ett land förknippat med hög risk
relaterad till dess lagstiftning. De deltagande
intressenterna, som bland annat omfattade
akademiska experter, andra företag och orga-
nisationer i civilsamhället, bedömde hur väl
Ericssons åtgärder överensstämde med GNI:s
principer. Slutsatsen var att Ericssons age-
rande var väl i linje med dessa principer, men
att det finns möjlighet för Bolaget att arbeta
för kollektiva åtgärder mellan näringslivet
och civilsamhället, för att påverka policy i
högriskländer, när så är möjligt.
Samhällspåverkan
Ericsson fortsatte att investera i uppkopplade
skogsplanteringsprojekt i flera länder och
planterade över 400 000 trädplantor genom
tre projekt i Indien. Till stöd för FN:s World
Cleanup Day samlade över 1 400 volontärer
på mer än 40 platser in två ton avfall, vilket
var Ericssons största volontärengagemang
för medarbetare hittills.
I Etiopien levererade Ericsson Response
och Refugee Emergency Telecommunications
Sector uppkoppling till RETS
1)
partnerkontor
som stödjer 91 000 flyktingar i Mirqaan i Bokh-
distriktet. Ericsson Response stödde också
den WFP-ledda ETC
2)
insatsen på Jamaica
och Union Island efter den förödande orkanen
Beryl. Dessutom fortsatte Ericsson Response
att stödja WFP:s projekt för att bygga upp
beredskap och motståndskraft i Filippinerna.
Digital inkludering
Ericsson Mobile Wallet Platform stödde 530
(457) miljoner registrerade konton för mobila
plånböcker 2024. Cirka 85 (85) miljoner
aktiva konsumenter – varav många tidigare
saknat tillgång till banktjänster – använder
varje månad mobila finansiella tjänster som
stöds av plattformen. Plattformen har gjort
det möjligt för många företag och organi-
sationer att acceptera digitala betalningar,
vilket har bidragit till att påskynda tillväxten
av digitala ekonomier där användningen av
kontanter minskar.
Som UNICEF:s första partner från den
privata sektorn att göra ett åtagande på flera
miljoner dollar till Giga-initiativet har Ericsson
bidragit till insatser för att förbättra tillgången
till uppkoppling i mer än 14 500 skolor, vil-
ket har gynnat 7,8 miljoner elever under de
senaste fyra åren
3)
. Genom initiativet
Connect to Learn har Ericsson hittills haft en
positiv påverkan på 567 000 (485 000) barn
och unga vuxna i 45 (43) länder, genom att
ge tillgång till digitala program för lärande
och kompetensutveckling.
1)
Refugee Emergency Telecommunications Sector, som leds av FN:s flyktingorgan UNHCR.
2)
Världslivsmedelsprogrammet – Emergency Telecommunications Cluster.
3)
UNICEF.
6
Ericsson 2024
2024 i korthet – Samhällsansvar
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Utbildning i etik och regelefter-
levnad – slutförandegrader
%
0
20
40
60
80
100
2024
2023
2022
93
97
98
94
99
99
Grundläggande antikorruptionsutbildning
Utökad antikorruptionsutbildning
Styrning
Förstärkning av bolagsstyrningen
Ericsson har åtagit sig att upprätthålla de
högsta standarderna för bolagsstyrning och
har etablerat ett ramverk för bolagsstyrning
som stärker verksamheten, möjliggör strate-
giskt genomförande och operationell excel-
lens samt främjar och underlättar en effektiv
tillsyn över hela organisationen. Syftet är att
möjliggöra beslutsfattande av hög kvalitet
med en tydlig ansvarsfördelning och att skapa
en robust riskhanteringsstrategi för att effek-
tivt identifiera, hantera och mitigera risker och
tillvarata möjligheter. Ericssons ramverk för
bolagsstyrning vägleder medarbetarna sam-
tidigt som det bygger på deras styrkor – vilket
främjar en transparent företagskultur präglad
av samarbete och öppen dialog. Det är en
av grunderna för sunda och etiska affärsbe-
slut, robust riskhantering och tvärfunktionell
samordning. Ericsson har också infört tydliga
regler för bolagsstyrning inom hela organi-
sationen. Dessa omfattar allt från frågor som
kräver godkännande av Bolagets aktieägare
och styrelseledamöter till policyer för intres-
sekonflikter och styrelsens samt ledningens
uppgifter och skyldigheter. Alla dessa aspekter
är grundförutsättningar för att Ericsson ska
kunna bedriva verksamhet i linje med sina
värderingar: professionalism, respekt,
uthållighet och integritet.
Ericssons intensiva arbete med att stärka
och förenkla sin bolagsstyrning fortsatte
under 2024 och bedrevs parallellt med ytterli-
gare förbättringar av programmet för etik och
regelefterlevnad. I juni 2024 avslutades den
fyra år långa tillsynen utförd av en oberoende
observatör. Den oberoende observatörens
roll har varit att granska, utvärdera och testa
alla aspekter av Ericssons globala antikor-
ruptions- och regelefterlevnadsprogram samt
intern kontroll. Den oberoende observatörens
certifiering och avslutandet av uppdraget var
viktiga milstolpar, men arbetet är långt ifrån
slutfört. Till följd av bredden av Ericssons glo-
bala organisation och den bransch där Bola-
get verkar krävs ständig vaksamhet i det fort-
satta arbetet för att integrera och förbättra
programmet för etik och regelefterlevnad.
Etik och regelefterlevnad
Under de senaste åren har Ericsson investe-
rat betydande resurser i att stärka sitt pro-
gram för etik och regelefterlevnad genom
att implementera och upprätthålla starka
system, kontroller och policyer, bland annat
inom områdena etik, antikorruption, intres-
sekonflikter, penningtvätt och konkurrens-
lagstiftning. Ericsson tror att integrering av
integritet i det dagliga beslutsfattandet krä-
ver ett konstant fokus för att säkerställa att
processer för regelefterlevnad och tillhörande
kontroller förblir ändamålsenliga. I takt med
att verksamheten utvecklas kommer Ericsson
att fortsätta arbetet med att förbättra sina
anti-korruptionskontroller och integrera dem
ytterligare i sin verksamhet och ledningsbe-
slut. Samtidigt kommer Ericsson också att
fortsätta med grundliga tester av effektivite-
ten i sitt program för etik- och regelefterlev-
nad, vilket inkluderar tydliga förväntningar på
ledningen att förstå och vidta åtgärder utifrån
resultaten av dessa tester och utifrån process-
efterlevnaden inom sina respektive ansvars-
områden. Detta kommer ytterligare att stärka
grundvalen för ett välintegrerat och bärkraf-
tigt program för etik och regelefterlevnad.
För att stärka ansvarstagandet inom hela
organisationen kan alla medarbetare som har
rätt till kortsiktig rörlig ersättning nekas hela
eller en del av utbetalningen om de bryter mot
Ericssons affärsetiska kod. Dessutom utvär-
deras högre chefer enligt en rad fördefini-
erade integritetskriterier, som omfattar utbild-
ning i regelefterlevnad, hantering av tredje
parter, hantering av misstänkta överträdelser
och andra frågor kopplade till Bolagets pro-
gram för etik och regelefterlevnad. Under-
prestation i förhållande till dessa kriterier
kan minska utbetalningen av kortsiktig
rörlig ersättning med upp till 100 %.
Företagsdonationer är en viktig del av
ansvarsfullt företagande och hjälper till att
visa på Ericssons stöd till olika lokalsamhällen
och ändamål. Bolaget har system på plats för
att granska donationer, sponsring och andra
bidrag för att säkerställa att de är förenliga
med Bolagets värderingar, fria från intresse-
konflikter och följer lagar och regler.
Ericsson fortsätter att tillhandahålla
obligatorisk utbildning inom områden som
är avgörande för att åstadkomma beteende-
förändringar och säkerställa integritet inom
Bolaget, till exempel inom antikorruption,
hälsa och säkerhet samt säkerhetsmedve-
tenhet. Vid årets slut hade 99 % (99 %) av
hela personalen genomgått den obliga-
toriska grundläggande antikorruptionsut-
bildningen, och 94 % (98 %) av personer i
riskutsatta roller hade genomgått förstärkt
antikorruptionsutbildning.
Antalet rapporterade ärenden avseende
misstänkt bristande regelefterlevnad upp-
gick till 1 201 (1 201), varav en majoritet
var relaterade till personalfrågor. Bolaget
ser det ihållande antalet rapporter som ett
tecken på fortsatt förtroende bland medar-
betare och tredje parter för Ericssons han-
tering av anklagelser och utredningar samt
att Bolaget tar potentiella överträdelser på
största allvar. Av de rapporterade ärendena
gick 138 (125) ärenden vidare till utredning.
1 063 (1 076) ärenden utreddes inte vidare
eftersom de antingen utgjorde förfrågningar
av allmän karaktär, inte bedömdes röra
Rapporterade, utredda och
bekräftade fall av bristande regelef-
terlevnad
Antal
0
200
400
600
800
1 000
1,200
1 400
2024
2023
2022
1 092
215
118
91
61
138
1 201
1 201
125
Rapporterade ärenden
1)
Ärenden överlämnade för utredning
Utredningar som påvisat överträdelser
2)
1)
Alla rapporterade ärenden som inkom under
2024, varav en majoritet var relaterade till
personalfrågor.
2)
Alla utredningar som avslutades under rappor-
teringsåret och som påvisat överträdelser, varav
några inleddes under tidigare år.
Korrigerande och disciplinära
åtgärder per kategori
1)
0
20
40
60
80
100
Övrigt
Egen
uppsägning
Muntlig
varning
Skriftlig
varning
Uppsägning/
avsked
29
6
Totalt: 196
Antal
19
60
82
1)
Åtgärder som vidtagits till följd av bekräftade
överträdelser av Ericssons affärsetiska kod.
Varje korrigerande åtgärd representerar en unik
individ, vilket innebär att summan av de åtgärder
som visas här inte direkt kan jämföras med anta-
let bekräftade fall som visas ovan, eftersom varje
fall kan omfatta flera individer. En individ kan vara
föremål för flera korrigerande åtgärder men räknas
endast en gång i denna statistik klassificerat
utifrån den mest allvarliga korrigerande åtgärden.
7
Ericsson 2024
2024 i korthet – Styrning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
regelöverträdelser eller överträdelser av den
affärsetiska koden, eller kunde hanteras utan
utredning. 633 (582) av de rapporterade
ärendena som inte utreddes vidare hänvisa-
des till andra funktioner, bland annat till HR
och inköpsavdelningarna, för att hanteras
i enlighet med deras processer. Under året
avslutades 61 (91) utredningar där överträ-
delser kunnat bekräftas. Vid årets slut pågick
fortfarande 49 (78) utredningar. Denna siffra
innefattar ärenden som rapporterades under
både 2023 och 2024. Mer information finns
i avsnitt G1 i denna rapport, inklusive rap-
porterade ärenden uppdelade efter kategori.
Under året vidtogs också 196 (201) korrige-
rande och disciplinära åtgärder i samband
med utredningar som utfördes av Corporate
and Government Investigations. 82 (112) av
dessa åtgärder resulterade i uppsägningar
eller avsked och 60 (58) i skriftliga varningar.
För ytterligare information om frågor
relaterade till regelefterlevnad, se sidan
20 i den Finansiella rapporten, sidorna 4–5
i Bolagsstyrningsrapporten och avsnitt G1
i denna rapport.
Tredjepartshantering och
leverantörsrevisioner
Ericsson har fortsatt att förbättra sin gransk-
ning och översyn av tredje parter i syfte att
säkerställa att Bolaget endast arbetar med
parter som uppfyller kraven på nolltolerans
mot mutor och korruption. Genom det globala
programmet för hantering av tredje parter
(Third Party Management, TPM) identifierar
och begränsar Ericsson korruptions- och
integritetsrelaterade risker i sina relationer
med tredje part. Kommittéer för granskning
av affärspartners, bestående av seniora
affärschefer under ledning av experter på
regelefterlevnad, utvärderar tredje parter
med högre risk, godkänner eller avvisar
samarbeten och övervakar riskbilden i de
geografiska områden där Ericsson bedriver
verksamhet. Programmet för TPM arbetar
tillsammans med affärsverksamheten för att
säkerställa korrekta transaktioner och regel-
mässiga betalningar.
Ericsson har en rad olika metoder för att
bedöma och hantera risker hos tredje part,
inklusive revisioner av leverantörer. 79 (123)
revisioner baserade på kriterierna i Ericssons
uppförandekod för affärspartners genomför-
des under 2024. Ericsson använder en riskba-
serad ansats för att göra det årliga urvalet av
revisioner. Den inneboende risken baseras på
faktorer som land, typ av produkt och tjänst
som levereras, tid sedan senaste revisionen
samt inköpsvolym. Revisionerna utförs av
en tredjepartsleverantör. Kritiska avvikelser
identifierades hos 3 % (1 %) av de granskade
leverantörerna. Samtliga av dessa avvikelser
handlade om hälso- och säkerhetsstandarder
och hanteringen av dessa. Ericsson genom-
förde också 14 (19) revisioner av avtalsefter-
levnad, utförda av interna certifierade revi-
sorer. Inga kritiska avvikelser identifierades
vid dessa revisioner. Varje revision ses som
en förbättringsmöjlighet och handlingsplaner
upprättas tillsammans med leverantörerna
för att åtgärda avvikelser. Av de brister som
identifierats vid revisionerna baserade på
uppförandekoden hade 84 % (79 %) adres-
serats inom förutbestämda tidsramar genom
korrigerande åtgärder. Motsvarande siffra
för revisioner av kontraktsefterlevnad var
76 % (65 %). Utöver dessa revisioner kan
Ericsson också, genom en tredje part med
forensisk expertis, utföra riktade revisioner av
en leverantörs bokföring för att hantera risker
relaterade till korruption och mutor. Under
2024 genomfördes sådana revisioner hos
13 leverantörer.
Interaktioner med statliga myndigheter
Ericsson är och har varit involverad i rätts-
processer som involverar statliga myndigheter
i olika jurisdiktioner. Mer information om
aktuella tvister finns i den Finansiella
rapporten på sidan 22–23.
Dataintegritet och cybersäkerhet
Ericsson har fortsatt att genomföra sina stra-
tegier för säkerhet och dataintegritet i syfte
att stärka verksamhetens och portföljens
motståndskraft. För ytterligare information
om dessa ämnen, se sidorna 6–7 i
Bolagsstyrningsrapporten.
Politiskt engagemang och
opinionsbildning
Ericsson har fortsatt att förespråka poli-
cyer som uppmuntrar och ger incitament till
det digitala ekosystemet. Det handlar om
att driftsätta och använda avancerad upp-
koppling för att stödja digitaliseringen av
industrin och samhället. Ericsson agerar som
en betrodd samarbetspartner till beslutsfat-
tare och delar med sig av sin expertis och sin
kunskap för att adressera politiska dilemman
och finna möjligheter till dessa. Alla möten
med offentliga tjänstemän där det förekom-
mer väsentlig dialog och möjlighet till policy
påverkan dokumenteras för intern granskning
och rapporteras i enlighet med lokala regel-
verk och lokal praxis.
Bolaget är en aktiv medlem i bransch-
organisationer och partnersamarbeten som
syftar till att utveckla politiska regelverk och
tankeledarskap (thought leadership). Här
ingår till exempel European Round Table, där
Ericsson aktivt deltar för att visa hur avance-
rad uppkoppling kan möjliggöra digitalise-
ring, produktivitet och konkurrenskraft, samt
Digital Europe, där Ericsson driver klimat- och
miljöfrågor. Ericsson har också bidragit till
ett internationellt utbildningsprogram, ICT
Regulation – Policy and Practice, på uppdrag
av SIDA (Sveriges biståndsmyndighet).
Styrelsen
Stockholm, Februari 26 2025
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org. nr. 556016-0280
8
Ericsson 2024
2024 i korthet – Styrning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Hållbarhetsredovisning
9
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Allmänna upplysningar
Allmänna upplysningar
10
S
Samhällsansvar
S1
Den egna arbetskraften
34
S2
Arbetstagare i värdekedjan
40
S3
Berörda samhällen
44
S4
Kunder och slutanvändare
47
Bilagor
I
Övriga mätetal
55
II
Datapunkter från annan EU-lagstiftning
57
III
Uttalande om tillbörlig aktsamhet
59
IV
Väsentliga medlemskap
60
E
Miljö
E1
Klimatförändringar
19
E2
Föroreningar
25
E3
Vattenresurser och marina resurser
26
E4
Biologisk mångfald och ekosystem
27
E5
Resursanvändning och cirkulär ekonomi
27
E6
EU-taxonomin för hållbara verksamheter
29
G
Styrning
G1
Ansvarsfullt företagande
50
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Allmänna upplysningar
Allmän grund för utarbetandet av
hållbarhetsredovisningen
Denna Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande (”rapporten”,
”den här rapporten”), som publicerats den 27 februari 2025, utgör Ericssons
årliga lagstadgade hållbarhetsredovisning och innehåller information om
väsentlig påverkan, risker och möjligheter kopplade till miljö, samhällsansvar
och bolagsstyrning (ESG), samt styrning och policyer, ledningsmetoder, mål
och mätetal som är relevanta för dessa frågor. Om inget annat anges avser
den information och de uppgifter som lämnas Ericssons räkenskapsår, som
löper från 1 januari till 31 december.
Rapporteringens omfattning och avgränsningar
Rapporten har upprättats som en koncernredovisning för koncernen som
består av Moderbolaget Telefonaktiebolaget LM Ericsson och dess dotter-
bolag enligt not M8 till Moderbolagets finansiella rapporter. I rapporten ingår
inte information om miljöfrågor och samhällsansvar kopplade till intresse-
företag eller joint ventures som Ericsson inte utövar operativ kontroll över.
Rapporten innehåller också upplysningar relaterade till Ericssons upp-
ströms och nedströms värdekedja, vilket omfattar leverantörer, kunder och
andra affärspartners. Det föreligger inneboende osäkerheter avseende
dessa upplysningars fullständighet, riktighet och verifierbarhet eftersom
de rör utfall och aktiviteter som ligger utanför Bolagets direkta inflytande
och kontroll.
Redovisningsprinciper och rapporteringsramverk
Denna rapport har upprättats i enlighet med standarder utgivna av Global
Reporting Initiative (GRI). Ericsson har i samband med upprättandet av rap-
porten tillämpat redovisningsprinciper enligt vad som föreskrivs i standarden
GRI 1: Foundation (2021). Rapporten innehåller också klimatrelaterade
upplysningar som ingår i rekommendationerna från Taskforce on Climate-
Related Financial Disclosures (TCFD), samt relevanta upplysningar i till-
lämpliga standarder från Sustainability Accounting Standards Board (SASB).
Ericsson har börjat anpassa sina hållbarhetsrelaterade upplysningar till kom-
mande lagkrav i EU. En förteckning över väsentliga datapunkter från annan
EU-lagstiftning finns i Bilaga II.
Som ett tillägg till rapporten publiceras ett referensindex för ESG-
rapportering på Ericssons hemsida i ESG-avsnittet under Investor Relations.
Detta index inkluderar GRI-index.
Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter
Tidshorisonter
I den här rapporten definierade Ericsson tidshorisonterna enligt följande:
kortsiktig fram till 2025 (1 år), medellång 2025–2030 (5 år) och långsiktig
bortom 2030 (mer än 5 år). Detta gäller främst analysen av klimatscenarier
som presenteras i avsnitt E1.
Källor till osäkerheter i uppskattningar och resultat,
inklusive information om värdekedjan
Rapporten innehåller kvantitativ information som är föremål för stor
mätosäkerhet och/eller bygger på information om värdekedjan som härrör
från indirekta datakällor. Om en datapunkt som redovisas i denna rapport
innehåller betydande mätosäkerhet, eller härrör från indirekta datakällor,
förklaras detta i en fotnot till datapunkten. Ericsson arbetar kontinuerligt
med att förbättra sina mätmetoder och metoder för att samla in data för
att förbättra riktigheten och precisionen i sina ESG-upplysningar.
Rapporten innehåller också framåtblickande information om potentiell
hållbarhetsrelaterad påverkan, risker och möjligheter. Denna information
är också behäftad med stor osäkerhet.
Förändringar i upprättandet av redovisningen och rättelser
av tidigare lämnad information
Under 2024 reviderade Ericsson flera av sina styrdokument för hållbarhets-
rapportering för att anpassa dem till nya lagstadgade rapporteringskrav.
Som en del av denna process har mätmetoderna för energiförbrukning och
avfallsgenerering i den egna verksamheten reviderats.
Ericsson har avtal med lokala allmännyttiga företag om att leverera
överskottsvärme från datacenter i utbyte mot fjärrkyla. Under tidigare år
har dessa överenskommelser inte återspeglats i informationen om energi-
förbrukningen i den egna verksamheten som presenteras i avsnitt E1. Från
och med 2024 inkluderar Ericsson den bruttofjärrkyla som erhålls i sådana
överenskommelser i redovisade uppgifter om energi. På grund av begränsad
tillgång till data har Bolaget inte omräknat tidigare års information. Dessa
ändringar i beräkningsmetod har ökat den totala rapporterade förbruk-
ningen av fjärrkyla med cirka 100 %. Eftersom inga omräkningar av tidigare
års siffror har utförts är jämförbarheten mellan värden för 2024 och tidigare
år begränsad.
Uttjänt elektrisk och elektronisk utrustning från Ericssons egen verksam-
het hanteras ibland via Ericssons eget system för produktåtertagning. Från
och med 2024 redovisas vikten på den uttjänta utrustning som samlas in
från Ericssons egna anläggningar som avfall från Ericssons egen verksamhet
i avsnitt E5. Denna ändrade metod har ökat den totala vikten på det avfall
som redovisas med cirka 70 %. Eftersom inga omräkningar av tidigare års
siffror har utförts är jämförbarheten mellan värden för 2024 och tidigare år
begränsad.
När Ericsson granskade sina redovisningsprinciper för uppskattning av
nedströms Scope 3-utsläpp av växthusgaser från sålda produkter, identifie-
rade Ericsson att energiförbrukningen från vissa produkter som såldes 2023,
och som användes för att uppskatta dessa utsläpp, hade överskattats. Värdet
för utsläpp i denna kategori för år 2023 har därför omräknats.
Omräknade mätetal
Efter omräkning
Före omräkning
(ton CO
2
e)
Avsnitt i
denna rapport
2023
2023
Scope 3-utsläpp av växthus-
gaser från sålda produkter
E1
29 658 200
35 057 200
Införlivande genom hänvisning
Information om policyer och åtgärder som är relevanta för informations-
och cybersäkerhet, vilket är en fråga som är förknippad med väsentlig
påverkan, risker och möjligheter, ingår i bolagsstyrningsrapporten och
införlivas genom hänvisning i denna rapport.
10
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Allmänna upplysningar, forts.
Affärsmodell, strategi och värdekedja
Affärsmodell
Ericsson är ett multinationellt företag med huvudkontor i Stockholm och
kunder i mer än 175 länder. Ericsson säljer hårdvara, mjukvara och tjäns-
ter för kommunikationsinfrastruktur inom informations- och kommunika-
tionsteknik (IKT). Verksamheten består av tre huvudsegment, även kallade
affärsområden, samt ett fjärde segment som främst är verksamt inom
outsourcade TV och videosändningstjänster.
Ericsson har cirka 94 (100) tusen anställda i omkring 110 länder, varav
38 (39) tusen i Europa och Centralasien, 23 (23) tusen i Sydasien, 14 (16)
tusen i Ostasien och Stillahavsområdet, 10 (11) tusen i Nordamerika, 6 (7)
tusen i Latinamerika och Karibien, 2 (3) tusen i Mellanöstern och Nordafrika
samt 1 (1) tusen i Afrika söder om Sahara.
Affärssegment
Segmentet Networks utvecklar och distribuerar infrastruktur för mobilnät till
leverantörer av kommunikationstjänster, som använder näten för att tillhan-
dahålla telekommunikationstjänster till konsumenter och företag. Segmentet
Networks erbjudande omfattar hårdvara för mobilnät, bland annat radiobas-
stationer, basband och antenner, mjukvara för att driva hårdvaruutrustningen
samt relaterade tjänster såsom nätinstallation och underhåll. År 2024 stod
segmentet Networks för 64 % (65 %) av koncernens totala nettoomsättning.
Segmentet Cloud Software and Services tillhandahåller digitala lösningar
till leverantörer av kommunikationstjänster för att driva och optimera pre-
standan i deras nätverk, med fokus på att hjälpa kunder att övergå till moln-
verksamhet och automatiserade nätverk. Segmentet hanterar också nätverk
på uppdrag av leverantörer av kommunikationstjänster. År 2024 stod seg-
mentet Cloud Software and Services för 25 % (24 %) av koncernens totala
nettoomsättning.
Segmentet Enterprise består av två affärsområden: Global
Communications Platform och Enterprise Wireless Solutions. Det först-
nämnda inkluderar Vonage-verksamheten som förvärvades 2021 och till-
handahåller främst molnbaserade kommunikationslösningar till företag, så
att dessa kan optimera processer, driva innovation och påskynda digitali-
seringen. Vonage-verksamheten har också ett stort antal utvecklare knutet
till sig. Enterprise Wireless Solutions utvecklar och levererar infrastruktur för
privata nätverk och trådlösa WAN-nätverk (Wide Area Network) till företag.
Kunderna inom segmentet Enterprise är privata och offentliga företag inom
olika branscher. År 2024 stod segmentet Enterprise för 10 % (10 %) av kon-
cernens totala nettoomsättning.
Mer information om segmenten finns i not B1, och information om netto-
omsättningens fördelning på hårdvara, mjukvara och tjänster finns i not B2
i koncernens finansiella rapporter.
Ericsson genererar inga intäkter från prospektering, gruvdrift, utvinning,
produktion, bearbetning, lagring, raffinering eller distribution – inklusive
transport och handel – av fossila bränslen, eller från kemikalieproduktion,
kontroversiella vapen eller odling och produktion av tobak.
Strategi och hållbarhetsrelaterade mål
Inom ramen för Ericssons hållbarhetsrelaterade mål är en viktig målsättning
omställningen till nettonollutsläpp av växthusgaser i hela Bolagets värde-
kedja. Eftersom den energi som förbrukas i nätutrustningen som installeras av
kunderna står för över 90 % av Ericssons totala koldioxidavtryck i värdeked-
jan, är en kontinuerlig förbättring av portföljens energiprestanda en viktig del
i denna omställning. Att hantera de utsläpp i leverantörskedjan som uppstått
i tillverkningen och transporten av den nätverkshårdvara som säljs till kun-
derna är också en viktig åtgärd för minskade koldioxidutsläpp – till exempel
genom produktdesign, ersättning av koldioxidintensiva material och genom
att samarbeta med leverantörerna kring utsläppsminskande åtgärder. För
att kunna nå nettonollutsläpp i hela värdekedjan måste Ericssons kunder
och leverantörer övergå till att använda utsläppsfri el för driften av näten,
en utmaning som till stor del ligger utanför Ericssons direkta kontroll.
En annan utmaning gäller hälsa och säkerhet för de personer som arbe-
tar hos eller åt Ericsson. De flesta allvarligare olyckor som registrerats under
senare år har inträffat i fälttjänstverksamheten. Olyckorna har inträffat när
Ericssons anställda och anställda hos leverantörer av fälttjänster utför nätin-
stallation och underhållsarbete. De senaste årens dödsfall har i de allra flesta
fall involverat anställda hos leverantörer av fälttjänster, och de vanligaste
orsakerna har varit olyckor under fältarbete på basstationssiter och trafik-
olyckor. Ericssons målsättning är noll dödsfall och incidenter med sjukfrån-
varo bland egna anställda och anställda hos leverantörer av fälttjänster.
Som ett IKT-bolag med ett strategiskt mål om teknikledarskap i sin
bransch, är Ericsson beroende av en välutbildad personal, särskilt inom
naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik (STEM). För att
säkerställa att Ericsson har tillgång till medarbetare som är innovativa och
som gör skillnad, använder företaget en meritbaserad rekryteringsmetod som
värdesätter medarbetare med olika erfarenheter, perspektiv och färdigheter.
Ericsson anser att detta möjliggör välgrundade och informerade beslut
och som därmed ger bättre resultat. Ett centralt mål är att driva en hållbar
organisatorisk hälsa där Ericsson strävar efter att ta bort hinder som verkar
ha motverkat lika möjligheter för alla, vilket beskrivs i de följande sektionerna
avseende Likabehandling och lika möjligheter för alla.
De senaste årens arbete med att stärka Ericssons program för etik och
regelefterlevnad har väsentligt förbättrat Ericssons förmåga att identifiera
och hantera faktiska och misstänkta överträdelser när det inträffar inciden-
ter, samt säkerställa att de åtgärdas på ett effektivt, tydligt och konsekvent
sätt. I takt med att verksamheten utvecklas kommer Ericsson att fortsätta
att arbeta för att förbättra sina kontroller för att motverka korruption och
mutor, och integrera dessa kontroller i verksamheten och i ledningens beslut.
Samtidigt kommer Ericsson också att fortsätta med omfattande tester av
effektiviteten i programmet för etik och regelefterlevnad. Här ingår tydliga
förväntningar på att ledningen ska förstå och hantera testresultaten och
säkerställa efterlevnad av processer inom sina respektive ansvarsområden.
Dessa åtgärder kommer att ytterligare stärka grunden för ett väl integrerat
och oberoende program för etik och regelefterlevnad.
Värdekedja
I likhet med många andra multinationella företag är Ericssons värdekedja
komplex med flera lager och sammankopplingar, vilket skapar utmaningar
för insyn och spårbarhet bortom den första nivån av leverantörer och kunder.
Under 2024 hade Bolaget cirka 17 000 aktiva direktleverantörer, varav
cirka 200 är leverantörer av material och komponenter som används i
Ericssons hårdvara. Ericsson har däremot en relativt koncentrerad kund-
bas. Av en kundbas på mer än 500 kunder stod de 10 största kunderna,
Global elektronik-
tillverkning
Direktleverantörer
Den egna verksamheten
Direktkunder
Slutanvändare och
konsumenter
Handel med mine-
raler och material
Tillverkning av elek-
troniska komponenter
och hårdvara
Leverantörer av
kommunikations-
tjänster
Användare av
kommunikations-
tjänster
Privata och
offentliga företag
Utvecklare och
programmerare
Fälttjänster
IT och mjukvara
Bearbetning och
lagring i molnet
–
Networks
–
Cloud Software and
Services
–
Enterprise Wireless
Solutions och Global
Communications
Platform
Smältverk och
raffinaderier
Råvaror
11
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Allmänna upplysningar, forts.
Produktionsanläggningar och distributionshubbar
Produktionsanläggningar
Hubbar
Platser
Ericssons egna anläggningar
Distribution
1.
Borås
7.
Hsinchu City
13. Suzhou (2)
19. Tlaxcala
Tredje parts anläggningar
Komponent
2.
Dallas
8.
Kuala Lumpur
14. Tainan City
20. Venlo
3. Dubai
9.
Nanjing
15. Tallinn
21. Wuxi
4.
Duisburg
10. Penang
16. Tczew
5.
Guadalajara
11. Pune
17. Timisoara
6.
Hongkong
12. São José dos Campos
18. Tiszaújváros
främst leverantörer av kommunikationstjänster, för 44 % (43 %) av
nettoomsättningen.
Illustrationen av värdekedjan på föregående sida är avsedd att ge en
överblick över Ericssons värdekedja, men avser inte att visa alla dess delar.
Viktiga aktörer i värdekedjan som är relevanta för att förstå Ericssons väsent-
liga hållbarhetsrelaterade påverkan, risker och möjligheter, i synnerhet dem
som är relaterade till Ericssons produkter och tjänster, ingår, men illustra-
tionen ska inte tolkas som uttömmande. Affärsstödjande tjänster som inte
är unika för Ericssons affärsmodell eller värdekedja, såsom leverantörer
av lokaler och fastighetstjänster, logistikleverantörer, konsultföretag och
bemanningsföretag är inte inkluderade av förenklingsskäl.
Värdekedjan för elektroniktillverkning
Enkelt uttryckt börjar den globala värdekedjan för elektroniktillverkning med
utvinning av naturresurser som används i elektronisk hårdvara, som sedan
säljs och transporteras till smältverk och raffinaderier för bearbetning. De
raffinerade materialen säljs och köps, och används sedan i tillverkningen av
delar och komponenter som monteras ihop till färdiga produkter.
På Ericssons regionala hubbar sammanförs material från komponentle-
verantörer och hubbarna fungerar som knutpunkter för leveranser till pro-
duktionsanläggningar. Tillverkning och montering av Ericssons kommunika-
tionsutrustning sker både vid Bolagets egna tillverkningsanläggningar och
hos tredjepartsleverantörer av elektronik. År 2024 tillverkades 78 %
(86 %) av den elektroniska utrustningen som producerades av kontrakterade
leverantörer för elektroniktillverkning. Ericsson har distributionshubbar som
är regionala logistik- och distributionscentraler som servar kunderna med att
hämta leveranser från produktionsenheter och leverantörer, samt med lager-
hållning, sampackning, orderhantering och transporter. Bilden nedan visar
var Ericssons egna tillverkningsanläggningar, primära tredjepartsleverantö-
rer av elektroniktillverkning samt komponent- och distributionshubbar finns.
Andra viktiga delar av den uppströms värdekedjan
Ericsson köper också in fälttjänster från leverantörer, som i sin tur levererar
nätinstallation och underhållstjänster på plats hos kunderna. IT-tjänster,
inklusive mjukvara, samt bearbetnings- och lagringskapacitet i molnet köps
till stor del in externt.
Nedströms värdekedja
Sett till intäkter är leverantörer av kommunikationstjänster Ericssons mest
betydelsefulla kundgrupp. De levererar i sin tur uppkopplingstjänster i form
av mobilt bredband och röstsamtal till slutanvändare som konsumenter och
företag, med hjälp av den nätinfrastruktur som Ericsson har sålt till dem.
Segmentet Enterprises kunder består av privata och offentliga företag inom
olika branscher, till vilka Bolaget främst tillhandahåller privata nätverkslös-
ningar och där slutanvändarna antingen är deras anställda eller deras kon-
sumentkunder. Applikationsutvecklare och programmerare blir allt viktigare
aktörer i ekosystemet för mobil kommunikation, i takt med att de program-
merbara 5G-nätens kapacitet utnyttjas för att tillgodose slutanvändarnas
och företagens specifika behov, vilket skapar nya intäktsströmmar för leve-
rantörerna av kommunikationstjänster.
1
15
16
18
17
3
11
10
8
12
19
5
2
4
20
9
21
13
7
14
6
12
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Styrelsens och koncernledningens roll
Styrningen av väsentlig hållbarhetsrelaterad påverkan, risker och möjligheter
följer Ericssons övergripande bolagsstyrningsstruktur. Styrelsens, koncern-
ledningens och den övriga operativa ledningens respektive roller och ansvar
rörande dessa frågor beskrivs nedan.
Styrelsen
Den nuvarande styrelsen består av nio styrelseledamöter valda av aktieä-
garna vid årsstämman 2024 för perioden fram till slutet av årsstämman
2025, varav åtta är styrelseledamöter som inte är anställda i Bolaget, samt
VD och koncernchef, som arbetar i Bolaget. Carolina Dybeck Happe avgick
från styrelsen den 23 september 2024, efter att hon utsetts till en ny roll.
Därutöver ingår tre arbetstagarrepresentanter utsedda av arbetstagar-
organisationerna i Sverige. Arbetstagarorganisationerna utser också tre
suppleanter för arbetstagarrepresentanterna. Information om styrelse-
ledamöternas huvudsakliga arbetslivserfarenhet finns på sidorna 15
–
18
i bolagsstyrningsrapporten. Styrelsen har tillsyn över Ericssons strategi, får
regelbundet rapporter om utvecklingen och hur hållbarhetsrelaterade mål
uppfylls, samt godkänner hållbarhetsredovisningen som en del av Bolagets
lagstadgade årsredovisning.
Styrelsens kommittéer
Utöver den huvudsakliga tillsyn som utövas av styrelsen, ansvarar var och
en av styrelsens kommittéer för att ha tillsyn över specifika aspekter av
Ericssons strategi för hållbarhet och ansvarsfullt företagande.
Kommittén för Audit and Compliance har tillsyn över Ericssons program
för etik och regelefterlevnad samt rutiner för visselblåsning. Kommittén får
regelbundet uppdateringar om frågor som rör regelefterlevnad från chefs-
juristen och chefen för Compliance Office and Investigations. I arbetet ingår
även att granska koncernens hantering av informations- och cybersäker-
het samt dataskyddsfrågor, samt att övervaka rutiner för hållbarhets- och
ESG-rapportering.
Finanskommittén tillser att hänsyn tas till miljömässig hållbarhet vid
extern finansiering genom tillämpning av Ericssons ramverk för grön finan-
siering. Kompensationskommittén har till uppgift att förbereda och föreslå
ersättningar och ersättningspolicyer som attraherar och motiverar högre
chefer och att dessa ligger i linje med Bolagets strategi. Kommittén ger för-
slag på hur kriterier för miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt företagande
på ett relevant sätt kan inkluderas i de rörliga ersättningsprogrammen och
övervakar hur dessa kriterier uppfylls. En del av ansvaret för kommittén
för Enterprise Business and Technology i dess tillsyn av Bolagets tekniska
ekosystem, relationer och partnerskap innebär att granska frågor som rör
miljömässig hållbarhet, till exempel energirelaterade frågor i Ericssons
produktportfölj.
VD och koncernchef samt koncernledning
Koncernledningen består av VD och koncernchef, vice verkställande direktör
och 15 stycken Senior Vice Presidents, varav fyra (24 %) är kvinnor och 13
(76 %) är män. Koncernledningen ansvarar för koncerngemensamma håll-
barhetsrelaterade mål och informeras regelbundet om genomförandet av
strategier och framsteg i förhållande till mål och delmål. Medlemmar av
koncernledningen ingår också i särskilda styrgrupper och styrkommittéer
som ger mer frekvent strategisk vägledning och översyn i frågor relaterade
till hållbarhet och ansvarsfullt företagande.
Styrgrupper och styrkommittéer
Leds av
Business Risk Committee
Finansdirektören och chefsjuristen
Kommittén för Group Compliance
Chefsjuristen
Group Enterprise Security and
Privacy Board
Finansdirektören
Product Security Board
Chef för koncernfunktionen Technology
Global People Leadership Team
Personaldirektören
Global Occupational Health and
Safety Board
Marknads- och kommunikationsdirektören
Ericssons VD och koncernchef är medlem i European Round Table, där
Ericsson arbetar för avancerad uppkoppling för att möjliggöra digitalisering,
produktivitet och konkurrenskraft. Chefen för koncernfunktionen Technology
är ledamot i ITU:s/UNESCO:s
1)
bredbandskommission för hållbar utveck-
ling, som tar fram och förespråkar policyrekommendationer för att främja
bredbandsuppkoppling och digital inkludering.
Riskhantering
Ericsson har inrättat en kommitté för affärsrisker, Business Risk Committee,
där finansdirektören och chefsjuristen gemensamt leder kommittén. Den
fungerar som ett forum för eskalering och övervakning av risker och stärker
ledningens förmåga att fatta beslut om hur väsentliga risker ska hanteras
på koncernnivå. Business Risk Committee tillämpar ett arbetssätt som byg-
ger på ”utökad granskning” vid utvärdering och förebyggande av den här
typen av risker, och Bolaget implementerar en rad riskhanteringsåtgärder, till
exempel förstärkt avtalsskydd, ändringar av verksamhetens omfattning eller
karaktär eller beslut om att på ett ansvarsfullt sätt lämna relevanta jurisdik-
tioner eller väsentliga kundrelationer.
Operativ ledning
Det operativa ansvaret för att förvalta, utveckla och implementera strate-
gier, policyer, styrdokument, mål och processer relaterade till miljömässig
hållbarhet, mänskliga rättigheter, samhällspåverkan samt hälsa och säker-
het på arbetsplatsen ligger hos specialiserade enheter som rapporterar till
marknads- och kommunikationsdirektören. Strategier som rör Ericssons
egen arbetskraft utvecklas av Group People Leadership Team, som rappor-
terar till personaldirektören. Ericssons Compliance Office, som rapporterar
VD och koncernchef
Hållbarhetsrelaterade
styrgrupper och styrkommittéer
Kommittén för
Audit and
Compliance
Finanskommittén
Kompensations-
kommittén
Kommittén för
Enterprise Business
and Technology
Koncernledningen
Styrelsen
Marknadsområden
Koncernfunktioner
Affärsområden
Styrelsens sammansättning
Andel män och kvinnor
Oberoende
3)
%
Kvinnor
Män
Oberoende
Icke-oberoende
Styrelseledamöter valda av aktieägarna
1)
22
78
67
33
Arbetstagarrepresentanter
2)
33
67
0
100
Totalt
25
75
50
50
1)
Baserat på antalet styrelseledamöter per den 31 december 2024.
2)
Ej inräknat suppleanter för arbetstagarrepresentanter.
3)
Baserat på definitionen i Svensk kod för bolagsstyrning.
Allmänna upplysningar, forts.
1)
Internationella teleunionen/Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco).
13
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
till chefsjuristen, övervakar globala frågor om regelefterlevnad och bidrar till
att främja en kultur av integritet och etiska affärsmetoder. Denna avdelning
hanterar viktiga områden för regelefterlevnad, inklusive efterlevnad av den
affärsetiska koden, antikorruption, samt lagar och regler gällande bedrägeri
och intressekonflikter. Dessutom erbjuds stöd till den lokala verksamheten
inom samtliga affärsområden och regionala försäljningsorganisationer, för
att säkerställa efterlevnaden av Bolagets värderingar och standarder för
regelefterlevnad, samt för att integrera och säkerställa att dessa följs i den
dagliga verksamheten.
Ansvaret för att integrera hållbarhetsfrågor i hanteringen av leverantörs-
kedjan ligger hos Ericssons inköpsavdelning, som rapporterar till direktören
för en koncerngemensam funktion med ansvar för den globala operativa
verksamheten.
Ansvaret för att genomföra strategier och implementera processer ligger
hos koncernfunktionerna, affärsområdena och de regionala försäljnings-
områdena, ofta i tvärfunktionella samarbeten.
Ledningssystem
Ericsson har ett globalt ledningssystem som beskrivs närmare på sidan 19
i bolagsstyrningsrapporten. Bolagets ledningssystem för miljö, hälsa och
säkerhet samt informationssäkerhet är certifierade enligt ISO 14001, ISO
45001 respektive ISO 27001.
Identifiering och hantering av risker kopplade till miljö, samhällsansvar
och ansvarsfullt företagande är en integrerad del av koncernens ramverk
för riskhantering (Enterprise Risk Management, ERM), som utgör en del
av koncernens ledningssystem. Det finns även särskilda ramverk för risk-
hantering som är anpassade till det övergripande ERM-ramverket och
som omfattar specifika riskområden, såsom antikorruption, miljö, hälsa
och säkerhet samt informationssäkerhet.
Samlad kunskap och kompetens om hållbarhetsfrågor
Styrelsen och koncernledningen har tillgång till interna experter på områden
som klimatförändringar, energi och cirkularitet, sociala frågor som mänskliga
rättigheter, hälsa och säkerhet, likabehandling och lika möjligheter för alla,
samt frågor om ansvarsfullt företagande, till exempel bekämpning av mutor
och korruption.
Under 2024 inleddes ett riktat utbildningsprogram för styrelsen, med fokus
på bland annat utvecklingen av regelverket kring hållbarhetsfrågor, inklusive
reglering av både rapportering och krav på tillbörlig aktsamhet i hållbarhets-
frågor (due diligence).
Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor
som behandlas av styrelsen och koncernledningen
Hållbarhetsfrågor som behandlas av styrelsen
Styrelsen tar cybersäkerhetsrisker i beaktning som en del av dess risköver-
vakande roll och har delegerat den specifika tillsynen av cybersäkerhetsrisker
till kommittén för Audit and Compliance som regelbundet informeras om
cybersäkerhetsfrågor av Chief Security Officer. Kommittén fick även regel-
bundna rapporter om regelefterlevnadsrelaterade frågor från chefsjuristen
och chefen för Compliance Office and Investigations, inklusive frågor som
rör bekämpning av mutor och korruption. Chefen för Compliance Office and
Investigations rapporterade också regelbundet till kommittén för Audit and
Compliance om effektiviteten i programmet för etik och regelefterlevnad.
Detta inkluderar information om bekräftade eller misstänkta allvarliga
överträdelser av den affärsetiska koden, lärdomar från resultat av under-
sökningar och avhjälpande aktiviteter, identifiering av återkommande
misslyckanden, samt nya risker och utmaningar i den juridiska och
regulatoriska miljön. Under året informerades kommittén för Audit and
Compliance även vid två tillfällen om utvecklingen av Ericssons processer
för hållbarhetsrapportering.
Hållbarhetsfrågor som behandlas av koncernledningen
Kopplat till det redan godkända målet om nettonollutsläpp utvärderade
en grupp högre chefer förslaget om en mer detaljerad övergångsplan till
nettonollutsläpp. Planen godkändes därefter av koncernledningen. Global
Occupational Health and Safety Board, som leds av marknads- och kom-
munikationsdirektören, sammanträdde flera gånger under året för att gå
igenom dödsfall och allvarligare tillbud. Personaldirektören fick regelbundna
uppdateringar om hur arbetet med Bolagets mål att främja en diversifierad
sammansättning av anställda fortskrider, och presenterade dessa resultat
för koncernledningen. Business Risk Committee sammanträdde regelbundet
för att ta upp frågor om väsentliga risker, inklusive frågor som rörde försälj-
ningsmöjligheter med potentiellt förhöjda risker relaterade till mänskliga
rättigheter.
Koncernledningen fick vid flera tillfällen uppdateringar om etik- och regel-
efterlevnadsrelaterade frågor från chefsjuristen och chefen för Compliance
Office and Investigations, inklusive frågor som rör bekämpning av mutor
och korruption samt programmet för etik och regelefterlevnad.
Koncerngemensamma policyer som är relevanta
för hållbarhetsfrågor
Policydokumenten nedan utgör de grundläggande styrdokumenten för
Ericssons hantering av väsentliga hållbarhetsrelaterad påverkan, risker
och möjligheter. Den affärsetiska koden godkänns av styrelsen, medan
uppförandekoden för affärspartners samt koncernövergripande policyer
godkänns av VD och koncernchef.
Affärsetisk kod
Ericssons affärsetiska kod är en viktig pelare i Bolagets styrning som anger
förväntningar, principer och krav på medarbetarna när de bedriver affärs-
verksamhet. Den affärsetiska koden fungerar som ett ramverk för etiskt
beslutsfattande och vägleder anställda när de fattar beslut och hanterar
risker i arbetet med kollegor, kunder, partners samt andra intressenter,
och finns tillgänglig på över 40 språk på Bolagets hemsida och intranät.
Särskilda bestämmelser i den affärsetiska koden som är relevanta för
väsentlig hållbarhetsrelaterad påverkan, risker och möjligheter ingår
i delavsnitten i hållbarhetsredovisningen.
Uppförandekod för affärspartners
Uppförandekoden för affärspartners beskriver förväntningarna på Ericssons
affärspartners, inklusive Bolagets leverantörer, inom områden som affärsetik
och antikorruption, arbetsrätt och mänskliga rättigheter, hälsa och säker-
het på arbetsplatsen samt miljö och klimatförändringar. Den bygger på
Responsible Business Alliance uppförandekod och FN:s Global Compacts 10
principer, men omfattar även särskilda krav som Ericsson ställer. Koden ingår
i standardavtal med leverantörer och är ett bindande krav för alla affärs-
partners och finns tillgänglig på flera språk på Bolagets hemsida. Ericssons
affärspartner förväntas se till att deras leverantörer och underleverantörer
också följer uppförandekoden eller andra överenskomna likvärdiga standar-
der och följa upp hur dessa efterlevs. Eftersom uppförandekoden är en del av
standardavtalen med leverantörerna kan leverantörer som inte följer denna
få sina avtal uppsagda. Särskilda bestämmelser i uppförandekoden som är
relevanta för väsentlig hållbarhetsrelaterad påverkan, risker och möjligheter
ingår i relevanta delavsnitt i hållbarhetsredovisningen.
Hållbarhetspolicy
I hållbarhetspolicyn anges Bolagets grundläggande principer för miljö-
mässig hållbarhet. Policyn beskriver Ericssons ambition att använda livs-
cykelanalyser för att fastställa Bolagets betydande miljöaspekter samt att
Bolaget ska bedöma miljöpåverkan från informations- och kommunikations-
teknik, minska negativ miljöpåverkan från den egna verksamheten och vidta
försiktighetsåtgärder i samband med miljöutmaningar. Därtill ska Bolaget
tillämpa design för att säkerställa kontinuerliga miljöförbättringar med ett
livscykelperspektiv på sin portfölj. Policyn tar också upp aspekter för lämpliga
hållbarhetskrav i leverantörskedjan och Bolagets mål att öka kunskapen och
medvetenheten om hållbarhet bland sina medarbetare.
Uttalande avseende företag och mänskliga rättigheter
Uttalandet tydliggör Ericssons åtaganden för mänskliga rättigheter och hur
dessa åtaganden förväntas omsättas i praktiken. Det säger att Ericsson har
åtagit sig att respektera de internationellt erkända mänskliga rättigheter
som anges i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och
ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet.
I linje med detta har Ericsson har som mål att införliva FN:s vägledande
principer för företag och mänskliga rättigheter (UNGP) i hela sin verksam-
het. Uttalandet säger att Ericsson ska genomföra tillbörlig aktsamhet i fråga
om mänskliga rättigheter, vilket bland annat innefattar att identifiera och
bedöma tydliga risker och konsekvenser, vidta åtgärder för att undvika att
Allmänna upplysningar, forts.
14
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
orsaka eller bidra till negativ påverkan på mänskliga rättigheter, etablera och
upprätthålla effektiva klagomålsmekanismer, underlätta eller samarbeta
för tillgång till möjligheter till rättslig prövning, samt samarbeta och samråda
med medarbetare och andra intressenter för att identifiera och bedöma spe-
cifika människorättsrisker och säkerställa ständiga förbättringar av Ericssons
arbete med respekt för mänskliga rättigheter.
Integration av hållbarhetsrelaterade kriterier
i rörlig ersättning
Hållbarhetsrelaterade prestationskriterier ingår i den aktiebaserade lång-
siktiga rörliga ersättningen till koncernledningen och deras direkt-rapporte-
rande chefer. Utformningen av programmet för långsiktig rörlig ersättning
beskrivs i detalj i not G3 i koncernens finansiella rapport. Av prestationskrite-
rierna baseras 5 % på den årliga måluppfyllelsen för att minska utsläppen av
växthusgaser i Scope 1, Scope 2 och utsläppskategorin tjänsteresor i Scope
3, vilket är i linje med Bolagets plan för att nå sitt utsläppsminskningsmål
till 2030. Ytterligare 5 % av de viktade prestationskriterierna baseras på den
årliga måluppfyllelsen för att öka andelen kvinnliga chefer inom Ericsson
genom en meritbaserad urvalsprocess, i linje med Bolagets policy att säker-
ställa tillgång och möjligheter för alla, och i enlighet med antidiskriminerings-
lagar, som diskuteras i avsnitten om Likabehandling och lika möjligheter för
alla i denna rapport.
Ericsson har också årliga planer för kontantbaserad kortsiktig rörlig ersätt-
ning som omfattar kriterier kopplade till ansvarsfullt företagande. Kortsiktig
rörlig ersättning till koncernledningen och direktrapporterande chefer inne-
håller kriterier som är kopplade till utbildning i regelefterlevnad, hantering
av tredje parter, hantering av rapporterade regelefterlevnadsöverträdelser
och andra faktorer knutna till Bolagets program för etik och regelefterlevnad.
Underprestation i förhållande till dessa kriterier kan minska utbetalningen av
kortsiktig rörlig ersättning med upp till 100 %. Dessutom kan alla medarbe-
tare som är berättigade till kortsiktig rörlig ersättning helt eller delvis nekas
utbetalning om de agerar i strid med Ericssons affärsetiska kod.
Kompensationskommittén granskar och förbereder styrelsens förslag
till årsstämman avseende programmet för långsiktig rörlig ersättning och
liknande program, samt godkänner målnivåer för utbetalningar av kortsiktig
rörlig ersättning till koncernledningen förutom VD och koncernchef.
Mer information om Ericssons ersättningssystem finns i ersättnings-
rapporten.
Redogörelse för tillbörlig aktsamhet
Bilaga III innehåller referenser till var i hållbarhetsredovisningen Ericsson
beskriver hur de centrala delarna av tillbörlig aktsamhet för människor och
miljö har tillämpats.
Riskhantering och intern kontroll avseende
hållbarhetsrapportering
Under 2024 har Ericsson inlett ett arbete för att stärka sin riskhantering
och interna kontroll avseende hållbarhetsrapportering, som en del av arbetet
med att förbereda sig för nya lagstadgade upplysningskrav i Europa. Detta
arbete har haft fokus på tre huvudsakliga områden:
1. Revidering av Bolagets hållbarhetsrelaterade redovisningsprinciper
och styrdokument.
2. Granskning av utvalda redovisningsprocesser av den interna kontroll-
funktionen för att bedöma rapporteringsrisker och föreslå riskreduce-
rande åtgärder. De huvudsakliga risker som identifierats är kopplade till
komplexiteten i flera av de mätetal som ingår i hållbarhetsredovisningen.
Dessa mätetal är dessutom beroende av en mängd olika uppgifter, varav
vissa i sin tur är beroende av externa källor som Ericsson har svårt att
verifiera huruvida de är korrekta och fullständiga.
3.
Implementering av mjukvara specifikt ämnad för rapportering i syfte
att minska den manuella hanteringen av komplexa data från flera olika
källsystem.
För att bygga vidare på de framsteg som gjordes under 2024 kommer fokus
framåt att ligga på att använda IT för automation av rapportprocessen och
utformningen av relaterade kontroller, samt att införa självutvärderingar och
oberoende tester av kontroller avseende mätetal med en hög komplexitet
och risk, bland annat mätetal som är beroende av information inhämtad
från värdekedjan.
Allmänna upplysningar, forts.
15
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Allmänna upplysningar, forts.
Intressenters intressen och synpunkter
Ericsson för en kontinuerlig dialog med intressenter som påverkas eller
potentiellt kan påverkas av Bolagets verksamhet för att förstå deras intres-
sen och synpunkter om hållbarhetsfrågor, inklusive negativ påverkan som
är relevant för dem. Ericsson interagerar även med andra intressentgrupper
i sitt ekosystem för att förstå deras intressen och synpunkter om Ericsson och
Bolagets hållbarhetsrelaterade påverkan, risker och möjligheter. Tabellerna
nedan innehåller exempel på intressentdialoger som ägt rum under det
senaste året och de viktigaste ämnen som behandlats. Intressenternas
synpunkter ligger till grund för Ericssons process för tillbörlig aktsamhet och
den väsentlighetsbedömning som beskrivs mer i detalj på följande sidor.
Berörda intressenter
Intressentgrupp
Kanaler för intressentdialoger
Frågor i fokus
Den egna
arbetskraften
Engagemanget sker både direkt och indirekt genom:
– Företagsomfattande årliga medarbetarundersökningar.
– Resursgrupper öppna för alla medarbetare.
– Dialoger med arbetstagarorganisationer i de länder där
sådana finns.
– Riktade landsbesök, under 2024 till Ericssons verksamhet
i Indien.
– Medarbetarnöjdhet och uppfattningar om arbetsmiljön och företagskulturen.
– Medarbetarnas hälsa, säkerhet och välbefinnande.
– Likabehandling och lika möjligheter för alla.
– Arbetsvillkor, ersättningar och förmåner.
Arbetstagare i
värdekedjan
Engagemanget sker både direkt och indirekt genom:
– Leverantörsrevisioner som inkluderar intervjuer av anställda.
– Deltagande i organisationer som kan betraktas som
språkrör för arbetstagare i värdekedjan, särskilt när det
gäller mänskliga rättigheter och arbetsrätt, till exempel
Responsible Business Alliance (RBA) och Shift Business
Learning Program.
– Arbetsvillkor och arbetstagarnas rättigheter.
– Arbetstagarnas hälsa och säkerhet.
Berörda samhällen,
konsumenter och
slutanvändare
Dialogerna sker främst genom deltagande i organisationer som
kan betraktas som språkrör för dessa grupper av intressenter,
till exempel:
– Global Network Initiative.
– FN:s B-Tech Project.
– Business Network on Civic Freedoms and Human Rights
Defenders.
– Yttrandefrihet och rätten till personlig integritet inom IKT-sektorn.
– Tillämpning av UNGP inom IKT-sektorn.
– Skydd av personer som försvarar medborgerliga friheter och mänskliga rättigheter.
– Verksamhet i konfliktområden och högriskländer.
Övriga intressenter
Intressentgrupp
Exempel på intressentdialoger
Frågor i fokus
Kunder
– Enskilda kundmöten och dialoger.
– Kunders ESG-utvärderingar.
– Gemensam forskning och utveckling.
– Energiprestanda i produktportföljen och cirkularitet.
– Produktsäkerhet och kvalitet.
– Branschens och digitaliseringens roll i samhället.
– Leverantörshantering med fokus på arbetsvillkor, arbetstagarrättigheter samt
hälsa och säkerhet.
Investerare och
analytiker
– Dialog med enskilda investerare.
– Analytikermöten och förfrågningar.
– ESG-utvärderingar och rankingar.
– Affärsetik och antikorruption.
– Bolagsstyrning.
– Energiprestanda i produktportföljen och cirkularitet.
– Leverantörshantering med fokus på arbetstagarrättigheter och arbetsvillkor.
Leverantörer
– Leverantörsutvärderingar och revisioner.
– Utbildning, seminarier och workshoppar för leverantörer.
– Dialoger som en del av Ericssons arbete med leverantörernas
klimatmål.
– Affärsetik och antikorruption.
– Arbetstagarrättigheter och arbetsvillkor samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.
– Konfliktmineraler och spårbarhet för material och produkter.
– Ericssons miljö- och klimatrelaterade krav.
Civilsamhället,
internationella
institutioner och
icke-statliga
organisationer
– Partnerskap med
– UNICEF/UNHCR/FN:s livsmedelsprogram.
– FN:s B-Tech Project.
– Världshälsoorganisationen (WHO).
– ITU:s bredbandskommission för hållbar utveckling.
– Exponential Roadmap Initiative.
– Global Child Forum.
– Användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) för att begränsa
klimatförändringar.
– Påverkan på miljö och mänskliga rättigheter inom IKT-sektorn.
– Digital inkludering, utbildning och uppkopplingsmöjligheter.
– Företagsdonationer, volontärarbete och humanitära hjälpinsatser.
– Radiovågor och hälsa.
Akademi och
näringsliv
– Gemensam forskning och forskningsfinansiering.
– Utveckling av teknologiinriktade läroplaner.
– Deltagande i standardiseringsorgan.
– Medlemskap i branschorganisationer.
– Användning av IKT-teknik för att motverka klimatförändringar.
– Radiovågor och hälsa.
– Miljöpåverkan från IKT-sektorn.
16
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Process för att fastställa och bedöma väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Under 2023 genomförde Ericsson sin senaste väsentlighetsanalys för att
öka förståelsen för Bolagets väsentliga påverkan, risker och möjligheter ur
ett hållbarhetsperspektiv.
Väsentlighetsanalysen omfattade koncernens egen verksamhet samt
Bolagets uppströms och nedströms värdekedja. Fokus var på leveran-
törskedjan för elektroniktillverkning vid analysen av uppströms påverkan.
Analysen gjordes på global nivå, men med fokus på de länder och regioner
där Bolaget har ett betydande antal anställda, leverantörer och kunder.
Bolagets närvaro i områden med en känd förhöjd risk för brott mot mänskliga
rättigheter och undermåliga arbetsvillkor beaktades också. Analysen genom-
fördes i följande faser:
Allmänna upplysningar, forts.
–
Informationsinsamling och jämförelse/benchmarking
–
Befintliga processer för tillbörlig aktsamhet
–
Allmän återkoppling från intressenter
–
Interna
ämnesexperter
–
Referensgrupp med
högre chefer
–
Externa ämnesexperter
inom mänskliga
rättigheter och
arbetstagarrättigheter
–
Koncernledning
–
Styrelsekommittén för
Audit and Compliance
1
Bruttolista med hållbar-
hetsfrågor
2
Initial bedömning
och hypoteser
3
Intern intressent-
validering
4
Extern intressent-
validering
5
Översyn och
godkännande
1
Bruttolistan med ämnen och frågor kopplade till miljö, sociala fakto-
rer och styrning (ESG) som omfattades av analysen sammanställdes
baserat på olika rapporteringsramverk för ESG, kompletterat med
benchmarking av frågor som omfattas av ESG-rapporteringen hos andra
bolag i branschen eller Ericssons kunder, samt ämnen och frågor som
omfattas av ESG-utvärderingar som utförs och tillhandahålls av olika
ratinginstitut.
2
Efter att ha sorterat ut frågor som inte hade någon uppenbar koppling
till Ericsson och dess värdekedja analyserades de återstående frågorna
mer i detalj för att identifiera faktisk och potentiell negativ och positiv
påverkan, samt faktiska och potentiella finansiellt väsentliga risker
och möjligheter.
Ericssons nuvarande förståelse för sin påverkan, risker och möjlighe-
ter, baserat på Bolagets referensgranskade forskning om miljöpåverkan
av dess produkter och lösningar, befintliga processer för tillbörlig akt-
samhet i fråga om mänskliga rättigheter, riskhanteringsramverk samt
pågående intressentdialoger, inarbetades i denna fas av bedömningen.
Ytterligare informationskällor som användes var bland annat extern
vetenskaplig forskning, rapporter från branschorganisationer och icke-
statliga organisationer, tredjepartsapplikationer för ESG-riskbevakning,
resultat från medarbetarundersökningar, resultat från genomförda
leverantörsrevisioner, interna riskbedömningar och information om
ärenden som rapporterats via Ericsson Compliance Line.
I analysen har resultaten från tidigare genomförda analyser av
klimatscenarier beaktats. Metoden och resultaten av dessa beskrivs
närmare i avsnitt E1.
Negativ påverkan bedömdes utifrån allvarlighetsgrad (storlek,
omfattning och återställbarhet) och positiv påverkan bedömdes utifrån
storlek och omfattning. Avseende potentiell påverkan beaktades också
sannolikheten för att denna uppstår. Vid bedömningen av påverkan
nedströms i värdekedjan, som rör kunder och slutanvändare, beaktades
påverkan med koppling till Ericssons produktportfölj. Påverkan som
uppstår inom kundernas verksamhet eller värdekedja, men som inte
har någon eller har en mycket liten koppling till Ericssons produkter,
lösningar eller teknik, har inte ansetts relevanta att ta med i analysen.
Inledningsvis användes numeriska skalor för att kvantifiera storlek,
omfattning och återställbarhet i analysen av alla typer av konsekvenser.
Dock var de tröskelvärden som användes för att bedöma om en fråga
skulle anses vara väsentlig eller inte i stor utsträckning kvalitativa och
omfattade olika grader av subjektiva och professionella bedömningar.
Risker och möjligheter bedömdes baserat på deras storlek och sanno-
likheten för att de ska inträffa. I de fall då det var relevant togs befintliga
slutsatser och tröskelvärden som används i Ericssons riskhanterings-
process med i bedömningen. Det bör dock noteras att även dessa fakto-
rer innefattar betydande subjektivitet och bedömningar av Bolaget.
3
De preliminära resultaten gicks igenom av Bolagets ämnesexperter
inom respektive område, samt av representanter från affärs- och mark-
nadsområdena, för att validera resultatet av väsentlighetsanalysen och
för att sprida kunskap om påverkan, risker och möjligheter inom Bolaget.
Resultatet har gicks igenom och förhandsgodkändes av en grupp högre
chefer som representerade olika delar av koncernen.
4
En ideell organisation med expertis inom mänskliga rättigheter råd-
frågades för att granska identifierad påverkan relaterad till mänskliga
rättigheter och arbetstagarrättigheter. Syftet med denna genomgång
var att få återkoppling från ämnesexperter utanför Bolaget. Även om
organisationen inte är en berörd intressent kunde den lyfta fram sådan
påverkan som berörda intressenter kan tänkas förvänta sig ska
analyseras och hanteras. Denna granskning resulterade inte i några
väsentliga förändringar av de ursprungliga slutsatserna.
5
De konsoliderade resultaten granskades och godkändes av koncern-
ledningen och styrelsens kommitté för Audit and Compliance.
17
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter i förhållande till strategi och affärsmodell
Tabellen nedan ger en översikt över Ericssons väsentliga hållbarhetsrelate-
rade påverkan, risker och möjligheter och var dessa uppstår, eller kan uppstå,
i värdekedjan. Analysen omfattade risker och möjligheter, men dessa måste
analyseras vidare och inkluderas i andra affärsprocesser för att uppnå en mer
förfinad analys av deras potentiella ekonomiska konsekvenser, samt för att
säkerställa att de framgent behandlas på samma sätt som andra risk-
faktorer. Mer detaljerade beskrivningar av identifierad påverkan, risker och
möjligheter samt Ericssons policyer och åtgärder för att hantera dessa finns
i de ämnesspecifika avsnitten i denna rapport.
Allmänna upplysningar, forts.
Presentationen ovan har reviderats något för att ge en tydligare och mer
sammanfattande översikt över väsentlig påverkan, risker och möjligheter,
men bedömningsresultaten har inte förändrats jämfört med föregående
redovisningsperiod.
Den påverkan som är mest unik för Ericsson och Bolagets värdekedja
är socioekonomiska påverkan av IKT och digital utbildning, vilket beskrivs
närmare i avsnitt S3. Ericssons påverkan när det gäller yttrandefrihet och
rätten till personlig integritet skiljer sig också från många andra företag,
eftersom den främst är kopplad till hur ett potentiellt missbruk av Bolagets
teknik kan påverka slutanvändarens rättigheter negativt, vilket beskrivs
närmare i avsnitt S4.
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Mer information
i avsnitt
E
Miljö
Klimatförändringar och energiförbrukning
E1
Luftföroreningar
E2
Ämnen som inger betänkligheter och mycket
stora betänkligheter
E2
Vattenresurser
E3
Naturresurser och cirkularitet
E5
S
Samhällsansvar
Talangutveckling
S1
Balans mellan arbete och fritid
S1
Hälsa och säkerhet
S1, S2
Likabehandling och lika möjligheter för alla
S1, S2
Arbetstagares rättigheter och arbetsvillkor
S1, S2
Tvångs- och barnarbete
S2
Adekvata bostäder
S2
Teknik-etik
S3
Samhällsengagemang och beredskapsinsatser
S3
Socioekonomiska påverkan av IKT och
digital utbildning
S3
Yttrandefrihet och rätt till respekt för privatlivet
S4
Ansvarsfulla marknadsföringsmetoder
S4
G
Styrning
Korruption och mutor
G1
Konkurrenshämmande förfaranden
G1
Leverantörsrelationer och betalningsvillkor
G1
Dataintegritet och cybersäkerhet
G1
Politiskt engagemang och opinionsbildning
G1
18
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Klimatförändringar och energi
1)
Ericsson Mobility Report 2021.
2)
Malmodin & Bergmark (2015), Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030,
Atlantis Press
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Ericsson har identifierat väsentlig påverkan, risker och möjligheter relaterade
till klimatförändringar uppströms och nedströms i värdekedjan samt i den
egna verksamheten. Informations- och kommunikationstekniksektorn
(IKT) står för en relativt liten andel av de globala utsläppen av växthusgaser,
och utsläppen härrör främst från sektorns energiförbrukning. För närva-
rande uppstår den övervägande delen av växthusgasutsläppen nedströms
i Ericssons värdekedja, cirka 90 % under de senaste åren, främst från elför-
brukning i användningsfasen av sålda produkter, främst mobilnät som säljs
till kunder. Utsläpp uppströms i värdekedjan utgör cirka 10 % av värde-
kedjans totala utsläpp, och kommer från både utvinning och förädling av
resurser, tillverkning samt transporter. Denna andel förväntas dock öka på
medellång till lång sikt i takt med att alltmer förnybar energi används ned-
ströms i värdekedjan, vilket minskar utsläppen från den energi som de sålda
produkterna använder. Utsläpp från Ericssons direkta verksamhet (Scope
1 och 2) utgör mindre än 1 % av Ericssons totala koldioxidavtryck, men
anses ändå vara en väsentlig påverkan eftersom alla sektorer i ekonomin
behöver minska sina utsläpp för att de globala överenskommelserna
gällande begränsning av klimatförändringarna ska kunna nås.
I samband med utbyggnaden av varje ny generations mobilnät (2G,
3G, 4G och 5G) har ny utrustning introducerats, vilket över tid har ökat den
totala energiförbrukningen inom de olika mobilnäten. Ökningen har legat
på samma nivåer för respektive mobilnätsgeneration. Ericssons egen forsk-
ning
1)
visar att det är installationen av ny utrustning vid utbyggnad av nya
generationer av mobilnät som har drivit på den ökade energianvändningen,
vilket återspeglas i en ökande täckningsgrad av befolkningen som omfattas
av flera mobilnätgenerationer. Datatrafiken påverkar kapacitetsbehovet i
mobilnäten. Ökningen av energiförbrukningen är dock mindre än ökningen
av datatrafik.
Samtidigt som IKT-sektorn måste hantera sitt eget koldioxidavtryck kan
sektorn också spela en viktig roll i att möjliggöra för andra branscher att
minska sina koldioxidutsläpp. Många av de lösningar som behövs inom andra
branscher för att minska utsläppen, som ledningssystem och smarta mätare
i byggnader, smarta elnät, telematik samt lagrings- och lagerhanteringslös-
ningar för företag, är alla beroende av IKT-lösningar och infrastruktur för att
fungera. Ericssons egen forskning från 2015
2)
som har expertgranskats indi-
kerar att IKT-lösningar har potential att möjliggöra en minskning av koldiox-
idutsläppen med upp till 15 % i andra sektorer fram till 2030, och till och med
mer om man inkluderar potentialen hos 5G och sakernas internet (IoT).
Under 2021 analyserade Ericsson potentiella klimatrelaterade risker och
möjligheter med hjälp av två olika scenarier: ”Net Zero 2050” och ”Current
Policies”. De viktigaste slutsatserna av denna analys presenteras nedan. En
sammanfattning av analysmetoden och antaganden inom ramen för de två
scenarierna som har använts finns i slutet av detta avsnitt. Resultaten av
scenarioanalysen har använts i Ericssons väsentlighetsanalys när väsentliga
klimatrelaterade risker och möjligheter har identifierats. Under 2025 planerar
Ericsson att genomföra ytterligare bedömningar av fysiska klimatrelaterade
risker i syfte att ytterligare fördjupa sin förståelse för exponering mot sådana
risker.
Ökad efterfrågan på energieffektiva mobilnät
(möjlighet – produkter och tjänster)
I Net Zero 2050-scenariot bidrar både utsläppsminskningsmål och högre
energipriser till att leverantörerna av kommunikationstjänster vidtar ytter-
ligare åtgärder för att förbättra energiprestandan i mobilnäten. Kombina-
tionen av dessa två faktorer ger Ericsson möjligheter att bredda sitt utbud
av energieffektiva mobilnätlösningar på kort, medellång och lång sikt.
Möjliggöra utsläppsminskningar hos andra företag
(möjlighet – marknader)
I takt med att mer utsläppsintensiva branscher – som kraftbolag, allmän-
nyttiga bolag inom vatten och avfallshantering, transporter och tillverkning
– påskyndar sitt arbete för att minska sina utsläpp i Net Zero 2050-scena-
riot, görs betydande investeringar för att nå målen för utsläppsminskningar.
Många av dessa investeringar, såsom användningen av smarta elnät och
privata nät, är avhängiga av IKT-lösningar, vilket skapar stora möjligheter för
Ericsson att erbjuda sina kommunikationslösningar till dessa branscher
på medellång till lång sikt.
Ökad efterfrågan på produkter med lägre inbäddade utsläpp
(möjlighet – produkter och tjänster)
Priset på koldioxidutsläpp stiger betydligt i Net Zero 2050-scenariot. Samtidigt
ökar Ericssons kunder i snabb takt andelen förnybar energi som används för
att driva näten, vilket innebär att den relativa andelen av deras uppströms
utsläpp. För att hantera dessa inbäddade och alltmer kostsamma uppströms
utsläpp förväntas efterfrågan på produkter som tillverkas av material och
genom produktionsprocesser med lägre utsläppsintensitet öka. Detta kan
innebära nya affärsmöjligheter för Ericsson på medellång till lång sikt.
Ökade kostnader till följd av prissättningen på koldioxidutsläpp
(omställningsrisk – policy)
I Net Zero 2050-scenariot ökar priset på koldioxidutsläpp, vilket leder till
ökade kostnader för leverantörer med höga utsläpp i Ericssons värdekedja
på medellång till lång sikt. Detta skulle kunna innebära ökade varukostnader
för Ericsson, vilket skulle kunna påverka lönsamheten, förutsatt att de upp-
ströms utsläppen förblir oförändrade och att kostnaderna inte kan
föras vidare till Ericssons kunder.
Störningar orsakade av extrema väderförhållanden
(akuta fysiska risker)
Enligt scenariot ”Current Policies”, ökar frekvensen av och intensiteten hos
extrema väderförhållanden, samtidigt som även förekomsten av översväm-
ningar utmed kuster och floder ökar på lång sikt. Detta innebär förhöjda risker
för avbrott i verksamheten och för skador på lager och anläggningstillgångar
vid anläggningar för outsourcad produktion och vid Ericssons egna anlägg-
ningar, till exempel produktionsanläggningar och IT-center.
Affärsmodellens motståndskraft mot klimatförändringarnas
konsekvenser
Ericssons nuvarande strategi och affärsmodell bedöms som relativt mot-
ståndskraftig mot de fysiska och omställningsrelaterade konsekvenserna av
klimatförändringarna jämfört med andra branscher som har höga utsläpp,
eller branscher som är mer direkt exponerade för risker som orsakas av kro-
niska klimatförändringar. Utsläppsminskningar i Ericssons egen verksamhet
bedöms vara möjliga att uppnå utan betydande förändringar av den under-
liggande affärsmodellen. Efterfrågan på mobilnät och uppkopplingslös-
ningar drivs inte i första hand av klimatrelaterade faktorer.
Policyer för begränsning av och anpassning till
klimatförändringarna
Uppförandekod för affärspartners
Uppförandekoden för affärspartners kräver att Ericssons affärspartners,
inklusive leverantörer, utvecklar och implementerar planer och mål för
att minska sina utsläpp av växthusgaser. Affärspartners måste anta, och
Avsnitt E – Miljö
E1
Klimatförändringar
19
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
offentliggöra, sina utsläppsminskningsmål som ska vara i linje med det
vetenskapligt baserade 1,5 C-gradersmålet och aktivt arbeta för att uppnå
dem, vilket innebär att de på årsbasis måste rapportera om framsteg de har
gjort mot dessa mål. Ericsson har ytterligare miljökrav för leverantörer av
hårdvarukomponenter och -produkter, byggnadsarbeten, transporter samt
fältunderhåll och nätutbyggnad, liksom för leverantörer med förhöjda miljö-
risker, där verksamheten i stor utsträckning påverkar miljön. Dessa anger att
om energiförbrukning eller utsläpp av växthusgaser identifieras som bety-
dande miljöaspekter måste leverantören beräkna sitt koldioxidavtryck med
hjälp av GHG-protokollet för sina utsläpp i Scope 1, Scope 2 och, om tillämp-
ligt, Scope 3. För ytterligare information om policyer, inklusive information
om Ericssons hållbarhetspolicy som gäller för den egna verksamheten, se
avsnittet Allmänna upplysningar.
Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna
Ericsson har ett mål om nettonollutsläpp i värdekedjan till 2040 och som vali-
derats av Science Based Targets Initiative (SBTi) att vara i linje med 1,5-gra-
dersmålet. Det innefattar ett mål på kort sikt att minska de totala utsläppen
i värdekedjan med 50 % till 2030, jämfört med basåret 2020. Det finns mer
detaljerad information om dessa mål nedan. De viktigaste åtgärderna som
Bolaget planerar att vidta för att nå dessa mål beskrivs nedan.
Scope 1 – direkta utsläpp
–
Ericsson strävar efter att ersätta sin servicefordonsflotta, bestående av
bilar med förbränningsmotorer, med en utsläppssnål bilflotta och att
minska den totala storleken på fordonsflottan. Vissa marknader förväntas
ställa om snabbare än andra på grund av skillnader i tillgången på for-
don med låga eller inga avgasutsläpp och andra marknadsförhållanden.
Dessutom finns det planer på att öka täckningen och användningen av
flottstyrningssystem samt telematik för att optimera användningen av
fordonen.
–
Utsläppsminskningar från stationär förbränning baseras på planer att
förflytta vissa verksamheter till anläggningar med tillgång till fjärrvärme,
vilket skulle minska utsläppen från lokal uppvärmning. Ytterligare minsk-
ningar kan också uppnås genom att ersätta gaspannor med elektriska
system där så är möjligt.
–
Genom att använda köldmedier med lägre påverkan på den globala
uppvärmningen, eller genom att använda mindre köldmedier där så är
möjligt, kan även oavsiktliga utsläpp av lättflyktiga gaser minska.
Dessa åtgärder förväntas minska de årliga Scope 1-utsläppen av växthus-
gaser med cirka 37 000 ton, eller 93 % fram till 2030.
Scope 2 – indirekta utsläpp
–
Ericsson har som mål att fortsätta köpa förnybar el till sina fastigheter
och fortsätta samarbeta med fastighetsförvaltare för att förbättra
fastigheternas energieffektivitet.
–
Utsläppen från användningen av fjärrkyla i egna datacenter och labora-
torier beräknas minska med 5% jämfört med 2023 års nivåer. Andelen
fjärrvärme har minskat sedan 2020, men antas inte minska ytterligare.
Dessa åtgärder förväntas minska de årliga Scope 2-utsläppen av växthus-
gaser med cirka 70 000 ton, eller 95 % fram till 2030.
Uppströms Scope 3-utsläpp, transporter och uttjänta produkter
–
De flesta utsläppsminskningarna uppströms i värdekedjan planeras
komma från hanteringen av produktportföljens inbäddade växthusgasut-
släpp. De viktigaste åtgärderna är design av produkter med lägre vikt och
bättre materialval och att leverantörerna använder mer förnybar energi
samt att transporterna blir effektivare. I samarbetet med leverantörerna
kommer fokus att ligga på dem med höga utsläpp, vilka är de som press-
gjuter aluminium, tillverkar kretskort och integrerade kretsar.
–
Utsläppen från tjänsteresor förväntas öka jämfört med basåret, eftersom
detta sammanföll med covid-19-pandemin, men inte med mer än 50 %
av nivåerna före pandemin.
–
Förvärvet av Cradlepoint och den ökande outsourcingen av servicefordon
bidrar båda till ökade utsläpp uppströms, jämfört med basåret 2020.
Dessa åtgärder förväntas bidra till en nettominskning av de årliga uppströms
Scope 3-utsläppen av växthusgaser, transporter och uttjänta produkter med
cirka 1,3 miljoner ton, eller 50 % fram till 2030.
Nedströms Scope 3-utsläpp från användning av sålda produkter
Ericsson förlitar sig på tre åtgärder för att minska de indirekta nedströms
utsläppen från användningen av dess produkter och tjänster. Dessa åtgärder
har utvärderats baserat på förväntad försäljning och beräknad energiför-
brukning för såld hård- och mjukvara.
–
Den första åtgärden är att förbättra energiprestandan för hårdvara, mjuk-
vara och servicelösningar. En viktig resultatindikator är målet att minska
den genomsnittliga energiförbrukningen för nya typiska radiobasstations-
siter. Bolaget ger också vägledning till kunder om planering, byggnation
och drift av energioptimerade mobilnät. Denna åtgärd förväntas bidra till
årliga minskningar av växthusgasutsläppen med cirka 8,6 miljoner ton.
–
Den andra åtgärden är andelen förnybar el som används när kunderna
driftar mobilnäten, vilket Ericsson har begränsade möjligheter att
påverka. Ericsson hjälper däremot sina kunder att integrera förnybar
energiproduktion, till exempel sol- och vindenergi, vid basstationssiter.
När omställningsplanen togs fram antogs att den genomsnittliga ande-
len förnybar el som används av Ericssons kunder skulle vara cirka 50 % år
Avsnitt E1, forts.
Omställningsplan till nettonollutsläpp
1)
– Åtgärder för utsläppsminskningar (tusen ton CO2e)
~ 30 000
Scope 2
indirekta utsläpp
Uppströms Scope 3-
utsläpp, samt från
transporter och från
uttjänta produkter
Nedströms Scope 3-
utsläpp från användning
av sålda produkter
Scope 1
direkta utsläpp
~70
~ 1 300
~ 13 700
~ 15 000
~ 3 000
~37
Basår 2020
Målår 2030
Målår 2040
–50%
Mer förnybar energi i nationella
elnät – beroende på vilket
scenario som används
2)
Ökade inköp av förnybar
energi av kunderna
Förbättrad
energieffektivitet
1)
Siffrorna i denna graf är avrundade för att öka överskådligheten och skiljer sig därför nominellt från de målvärden som validerats av SBTi och som presenteras nedan.
2)
Omfattningen av utsläppsminskningarna från förbättring av elnätet varierar från noll till 6,3 miljoner ton beroende på vilket scenario som tillämpas.
20
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E1, forts.
1)
IEA. Massive global growth of renewables to 2030 is set to match the entire power capacity of major economies today, moving the world closer to tripling its goal. (2024).
2030
1)
. År 2024 var andelen cirka 28 %. Denna åtgärd förväntas bidra
till årliga minskningar av växthusgasutsläpp med cirka 5,1 miljoner ton.
–
Den tredje åtgärden är mindre utsläppsintensiva nationella elnät. Det
råder osäkerhet om hur snabbt den globala andelen förnybar energi
kommer att växa, eftersom detta beror på externa faktorer som nationell
politik. Storleken på utsläppsminskningarna från denna åtgärd varierar
från noll till 6,3 miljoner ton beroende på vilket scenario som tillämpas.
Dessa åtgärder förväntas bidra till en nettominskning av de årliga nedströms
Scope 3-utsläppen av växthusgaser från användningen av sålda produkter
med mellan 13,7 och 20,0 miljoner ton, eller 50 % till 73 % fram till 2030.
Inlåsta utsläpp
Ackumulerade inlåsta växthusgasutsläpp från egen verksamhet anses inte
vara väsentliga, eftersom Ericsson inte har några utsläppsintensiva till-
gångar. Inlåsta växthusgasutsläpp från användningsfasen av sålda produk-
ter är beroende av den energi som används för att driva de mobilnät som
Ericsson har levererat, vilket i sin tur är beroende av den energi som Ericssons
kunder köper, enligt beskrivningen ovan.
Anpassning av omställningsplanen till taxonomin och EU:s
Benchmarks
Ericssons ekonomiska verksamhet omfattas inte i någon större utsträckning
av den delegerade förordningen till EU:s taxonomi för hållbar verksamhet om
begränsningen av eller anpassningen till klimatförändringarna. Därför finns
det för närvarande inga väsentliga investeringar planerade för att uppnå
förenlighet med taxonomins kriterier när det gäller dessa två miljömål.
Baserat på de angivna exkluderingskriterierna har Ericsson bedömt
att Bolaget inte är exkluderat från EU:s benchmarks för anpassning till
Parisavtalet.
Styrning avseende omställningsplanen
Under 2024 utvärderades omställningsplanen av en grupp högre chefer
som representerade affärssegmenten och koncerngemensamma funktioner,
inklusive segmenten Networks, Cloud Software and Services, och koncern-
funktionerna för finans, fastigheter, inköp och hållbarhet. Planen antogs
därefter av koncernledningen.
Omställningsplanen kommer fortsätta att integreras i Ericssons över-
gripande strategi och finansiella planering under de kommande åren,
och Bolaget kommer att rapportera om hur implementeringen av planen
fortskrider.
Mål för begränsning av och anpassning till
klimatförändringarna
Ericsson har ett utsläppsminskningsmål på lång sikt och ett på kort sikt.
Båda målen är koncernövergripande och har validerats av SBTi som fören-
liga med 1,5-gradersmålet.
Utsläppsminskningar – på kort sikt
En halvering av de totala utsläppen i värdekedjan till 2030, vilket omfattar
90 % minskning av utsläpp i Scope 1 och 2, samt 50 % minskning av totala
utsläpp i Scope 3.
Utsläppsminskningar – på lång sikt
Nettonollutsläpp i värdekedjan till 2040. Detta innebär en minskning med
minst 90 % av utsläppen i Scope 1, 2 och relevanta Scope 3-kategorier från
2020 års basnivå, och potentiell användning av teknik för upptagning och
lagring av koldioxid, eller andra metoder för permanent borttagande, för
residualutsläppen, maximalt 10 %.
Mål för portföljens energiprestanda
Minska energiförbrukningen för radiobasstationssiter med 40 %
Omfattning
Basår
Målår
Mål för minskad
energiförbrukning, %
Rapporteringsår
Energiminskning, %
SBTi-status
Radiobasstationssiter
2021
2025
40
37
Ej validerat
Detta mål understödjer nettonollmålet och adresserar nedströms växthusgasutsläpp genom att minska energiförbrukningen i kundernas mobilnät. Målet består i att minska energiförbrukningen för radiobassta-
tionssiter med 40 % till 2025 jämfört med 2021 års basnivå. Energiförbrukningen mäts i kWh och målvärdet uttrycks som genomsnittet av potentiella minskningar för typiska radiobasstationssiter i landsbygds-
områden, stadsnära områden och städer för en tjänsteleverantör av kommunikationstjänster i Europa. Målet används i syfte att mäta Bolagets förmåga att tillhandahålla energieffektiva lösningar till sina kunder.
Av denna anledning mäts minskad energiförbrukning, jämfört med basåret, för den mjukvaru- och hårdvarulösning med bäst prestanda under målåret respektive rapporteringsåret. Dessa värden bör betraktas
som den maximala potentialen för möjliga energibesparingar för respektive år baserat på den teknologi som vid tidpunkten fanns tillgänglig.
Samarbete med leverantörer
Få 350 leverantörer att sätta utsläppsminskningsmål i linje med 1,5-gradersmålet
Omfattning
Basår
Godkända mål under
basåret, antal
Målår
Målvärde,
antal
Godkända mål under
rapporteringsåret,
antal
SBTi-status
Direkta leverantörer
2021
5
2030
350
323
Ej validerat
Detta mål understödjer Ericssons nettonollmål och inriktar sig på uppströms växthusgasutsläpp genom att få 350 leverantörer med höga utsläpp och strategiskt viktiga leverantörer att sätta upp egna mål för
att minska utsläppen i linje med 1,5-gradersmålet, vilket även innefattar ett åtagande om att halvera utsläppen inom relevanta Scope till 2030. Målet ska offentliggöras och leverantörerna måste förbinda sig
att offentligt rapportera sin implementering och resultat minst en gång om året för att målen ska godkännas av Ericsson.
Överensstämmelsen mellan Ericssons mål för utsläppsminskningar och
Bolagets växthusgasutsläpp under basåret bedömdes som en del av SBTi:s
validering av målen. I processen gjordes omfördelningar mellan vissa Scope
3-kategorier, men inga väsentliga förändringar gjordes av basårets och
målårets totala utsläpp.
Basåret 2020 påverkades av den globala covid-19-pandemin. Sedan dess
har Bolaget förvärvat verksamheter som Cradlepoint och Vonage. Effekten
på de totala utsläppen av växthusgaser för hela koncernen har dock inte
ansetts vara tillräckligt betydande för att motivera en omräkning av basårets
utsläpp.
Ericsson har gjort en konservativ beräkning när Bolaget utvecklade sin
plan för klimatomställning och har uppskattat de globala genomsnittliga
utsläppsfaktorerna för elnäten för 2030 till något högre än vad som för när-
varande anges i prognoserna från Internationella energiorganet (IEA).
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Scope 1 – direkta utsläpp
Utsläppen i Scope 1 minskade med cirka 36 % mellan 2023 och 2024,
framförallt tack vare en mindre servicefordonsflotta och en generellt bättre
bränsleekonomi.
Scope 2 – indirekta utsläpp
Scope 2-utsläppen (marknadsbaserade) minskade med cirka 20 % mellan
2023 och 2024. Ericsson har fortsatt att minska sin elförbrukning genom
att samarbeta med sina fastighetsförvaltare för att förbättra energi-
effektiviteten i hyrda lokaler.
21
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E1, forts.
Uppströms scope 3-utsläpp, transporter och uttjänta produkter
År 2024 minskade utsläppen från inköpta varor och tjänster, som är den
största bidragande faktorn till uppströms Scope 3-utsläpp, med cirka 27 %
jämfört med 2023. Detta berodde på en kombination av olika faktorer, bland
annat kontinuerliga förbättringar av produktdesignen, minskad produktvikt
och bättre materialval, samt samarbete med leverantörer för att öka deras
användning av förnybar energi. Ericsson har också genomfört studier i syfte
att minska utsläppen från utsläppsintensiva material och processer, bland
annat aluminium. Av de 350 leverantörer som antingen är strategiskt viktiga
eller har höga utsläpp och som är föremål för Ericssons mål för leverantörs-
samarbeten hade 323 vid årets utgång klimatmål i linje med 1,5-graders-
målet. Lägre vikt i kombination med ett kontinuerligt arbete för att minska
flygtransporterna ledde till minskade utsläpp från produkttransporter.
Nedströms scope 3-utsläpp från användning av sålda produkter
Utsläppen från användningen av sålda produkter minskade med 42 %
jämfört med 2023. Under 2024 skedde en geografisk omfördelning av
försäljningen, tillbaka till marknader som har jämförelsevis större andel
el från förnybara källor i de nationella näten, vilket bidrog till lägre utsläpp
nedströms i värdekedjan. En del av minskningen kan också hänföras till
förbättrad energiprestanda i levererad nätutrustning och till ökade inköp
av förnybar el av Ericsson kunder.
Energicertifiering av produkter
Huvuddelen av produktportföljen, som består av hårdvara för kommunika-
tionsnät såsom radiobasstationer och antenner, täcks för närvarande inte
in av något certifieringssystem för energieffektivitet som hanteras av tredje
part. Produkter som kan certifieras, till exempel servrar, utgör en mindre del
av produktportföljen. Dessa är för närvarande inte certifierade enligt något
sådant system.
Utbildning och ökad medvetenhet
Ett ramverk har tagits fram för att öka kompetensen hos medarbetarna av-
seende klimatförändringar, baserat på behovsnivån i deras respektive roller.
Material på introduktions- och baskunskapsnivåer är redan tillgängligt för
alla medarbetare. Ericsson har åtagit sig att stödja klimatåtgärder genom
sina initiativ för samarbeten med leverantörer, och tillhandahåller utbildning
om begränsning av klimatförändringar för leverantörer inom ramen för detta
initiativ. Vidare tillhandahåller Ericsson en serie utbildningsmoduler som
är utformade för att hjälpa inköpspersonal att förstå miljökrav och vägleda
leverantörer i att vidta klimatåtgärder.
Samarbeten och partnerskap
Som en allmän princip måste klimatrelaterade åtaganden och samarbeten
baseras på ett vetenskapligt förhållningssätt för att Ericsson ska kunna över-
väga att stödja eller delta i dem. Här listas de viktigaste externa samarbetena
som rör begränsning av klimatförändringarna.
Organisation
Beskrivning
1.5 C Supply
Chain Leaders
Medlemmarna i 1.5 C Supply Chain Leaders arbetar tillsammans
för att främja klimatåtgärder i globala leverantörskedjor och stödja
små och medelstora företag genom SME Climate Hub. Partner-
skapet syftar till att stödja leverantörer i arbetet med att halvera
utsläppen före 2030 och uppnå nettonollutsläpp före 2050.
CEO Alliance
for Europe
CEO Alliance for Europe är ett branschöverskridande samarbete
mellan åtta företag med över 1,5 miljoner medarbetare och EUR
500 miljarder i årliga intäkter som arbetar för ett mer hållbart
och motståndskraftigt Europa, med fokus på digitalisering och
minskade koldioxidutsläpp. Ericsson var ordförande under 2024
men har sedan dess lämnat CEO Alliance.
European Green
Digital Coalition
European Green Digital Coalition är ett initiativ av en grupp IKT-före-
tag, som stöds av Europeiska kommissionen och Europaparlamentet.
Initiativet syftar till att främja och utnyttja den potential för utsläpps-
minskningar som digitala lösningar kan ha inom andra branscher.
Exponential
Roadmap
Initiative
Exponential Roadmap Initiative samlar innovativa och transformativa
företag som vidtar åtgärder för att begränsa den globala uppvärm-
ningen till 1,5 C. Syftet är att påskynda exponentiella klimatåtgärder
och lösningar, integrera klimatfrågorna i strategier och främja klimat-
åtgärder i samhället, med målet att halvera utsläppen före 2030.
Initiativet är en ackrediterad partner till FN:s kampanj Race to Zero
som samlar ledare för att bekämpa klimatförändringarna.
Världsekonomiskt
forum – Alliance
of CEO Climate
Leaders
Alliance of CEO Climate Leaders är en global sammanslutning
av verkställande direktörer som arbetar för klimatåtgärder inom
alla branscher och samarbetar med beslutsfattare för att hjälpa
till att genomföra omställningen till en nettonollekonomi.
Energianvändning och energimix
Energiförbrukning i den egna verksamheten
1)
MWh
2024
2023
2022
Fossila källor
Bränsleförbrukning från kol och kolprodukter
–
–
–
Bränsleförbrukning från råolja och petroleum-
produkter
2)
34 321
63 525
103 692
Bränsleförbrukning från naturgas
39 287
45 127
44 772
Bränsleförbrukning från andra fossila källor
–
–
–
Inköpt eller förvärvad elektricitet
76 174
76 047
92 201
Inköpt eller förvärvad värme
19 339
19,090
24 188
Inköpt eller förvärvad ånga
–
–
–
Inköpt eller förvärvad kylning
103 692
51 534
51 453
A. Total användning av fossil energi
272 811
255 323
316 306
Andel fossila källor i total energianvändning, %
36
34
40
Andel fossila källor i total elförbrukning, %
14
13
16
Kärnenergikällor
Bränsleförbrukning från kärnenergikällor
–
–
–
Inköpt eller förvärvad elektricitet
13 410
13 906
10 788
B. Total energianvändning från kärnenergikällor
13 410
13 906
10 788
Andel kärnenergikällor i total energianvändning, %
2
2
1
Andel kärnenergikällor i total elförbrukning, %
2
2
2
Förnybara källor
Bränsleförbrukning från förnybara källor
–
–
–
Inköpt eller förvärvad elektricitet
463 920
478 866
466 208
Inköpt eller förvärvad värme
–
–
–
Inköpt eller förvärvad ånga
–
–
–
Inköpt eller förvärvad kylning
–
–
–
Förbrukning av egenproducerad förnybar
icke-bränsleenergi
1 730
1 621
1 001
C. Total användning av förnybar energi
465 650
480 487
467 209
Andel förnybara källor i total energianvändning, %
62
64
59
Andel förnybara källor i total elförbrukning, %
84
84
82
D. Total energianvändning (A+B+C)
751 871
749 716
794 303
1)
Denna information är föremål för mätosäkerhet eftersom energianvändningen i fastigheter
bygger på delvis uppskattade värden. Cirka 12% (19 %) av totalt rapporterad energiförbrukning
från fastigheter har uppskattats genom att värden från fastigheter med uppmätt förbrukning
extrapolerats. Se sidan 10 för information om förändringar in konsolideringsmetoder, som
begränsar jämförbarheten mellan åren.
2)
Denna information är föremål för mätosäkerhet eftersom bränsleförbrukningen från service-
fordonsflottan delvis beräknas baserat på data från fordonens telematik och delvis baserat
på kontrakterade årliga miltal för leasingfordon som inte har telematik installerad.
Typ av inköpta instrument för förnybar energi
MWh
2024
2023
2022
Fristående energicertifikat, I-REC
73 000
80 122
80 000
Fristående energicertifikat, US-REC
5 000
36 740
9 000
Fristående energicertifikat, GoO
258 600
244 600
280 027
Projektspecifika instrument med avtal
127 320
117 404
97 182
Totalt
463 920
478 866
466 209
Energiintensitet i verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan
MWh/nettoomsättning MSEK
2024
2023
2022
Verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan
1)
1,02
0,98
e/t
Övriga verksamheter
4,13
3,85
e/t
Totalt
3,03
2,84
e/t
1)
Ericsson genererar intäkter från tillverkning och efterföljande försäljning av datorer, elektroniska
och optiska produkter, i synnerhet kommunikationsutrustning, vilket klassificeras som verksamhet
inom sektorer med hög klimatpåverkan enligt förordning (EU) nr 2022/1288. Därför redovisar
Ericsson sin energiintensitet förknippad med dessa verksamheter. Täljaren som används för
att beräkna detta mått är den totala omsättning som härrör från tillverkning av elektriska
och elektroniska produkter (CE 1.2), som presenteras i avsnitt E6. Detta belopp ingår i raden
Hårdvara i not B2, Nettoomsättning, till koncernens finansiella rapporter. Nämnaren är den
totala energiförbrukningen vid Ericssons tillverkningsanläggningar och lager. En stor del av den
elektroniska utrustningen som säljs tillverkas av tredjepartsleverantörer av elektronik vars
energiförbrukning inte fångas upp av detta mått.
22
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E1, forts.
Andel växthusgasutsläpp per Scope
%
2024
2023
2022
Scope 1
0,1
0,1
0,1
Scope 2 (marknadsbaserade)
0,2
0,1
0,1
Scope 3 - Uppströms
8,1
6,5
8,2
Scope 3 - Nedströms
91,6
93,3
91,5
Utsläppsintensitet per Scope
Ton CO
2
e/nettoomsättning i MSEK
2024
2023
2022
Scope 1
0,07
0,10
0,14
Scope 2 (platsbaserade)
0,47
0,52
0,52
Scope 2 (marknadsbaserade)
0,14
0,16
0,17
Scope 3 - Uppströms
6,15
7,88
9,37
Scope 3 - Nedströms
69,34
112,80
104,22
Samtliga Scope (marknadsbaserad)
75,70
120,95
113,90
Redovisningsmetod för växthusgasutsläpp (GHG)
Utsläpp redovisas enligt GHG-protokollet utifrån samma konsolideringsme-
tod som ligger till grund för de finansiella rapporterna. Om Ericsson skulle få
operativ kontroll över en icke-konsoliderad enhet eller anläggningstillgång
skulle relaterade Scope 1 och 2-utsläpp konsolideras i enlighet med omfatt-
ningen av Ericssons operativa kontroll och inte Bolagets eget kapitalandel.
Inga sådana arrangemang förekom under rapporteringsåret och det har inte
förekommit några väsentliga förändringar av vad som utgör avgränsningen
för Ericssons verksamhet jämfört med den föregående redovisningsperioden.
Mätperioderna avser räkenskapsåret och baseras på senast tillgängliga data
vid bokslutsdatumet, vilket kompletteras med extrapolerade uppskattningar
för perioder där uppmätta data saknas.
Utsläppen rapporteras som koldioxidekvivalenter och omfattar följande
gaser och kemikalier: koldioxid (CO
2
), metan (CH4), kväveoxid (N
2
O),
fluorkolväten (HFC:er) och perfluorerade kemikalier (PFC:er).
Från och med 2024 inkluderar Ericsson utsläpp från inköpt molnlagring
och processkapacitet i Scope 3-kategorin Inköpta varor och tjänster. År 2024
beräknades dessa utsläpp uppgå till cirka 6 400 ton. Då detta inte bedöms
väsentligt påverka jämförbarheten av tidigare redovisade värden i denna
kategori har inga omräkningar gjorts.
Scope 1
Förbrukade bränslevolymer och köldmedier multipliceras med tillämpliga
utsläppsfaktorer för att få fram utsläppen. Bränsleförbrukningen för service-
fordonsflottan beräknas delvis baserat på data från fordonens telematik, och
delvis utifrån en kombination av kontrakterade årliga körsträckor och interna
uppskattningar av körsträckor för leasade fordon utan installerad telematik.
Scope 2
Inköpta energivolymer multipliceras med ländernas genomsnittliga
utsläppsfaktorer för platsbaserade utsläpp. För marknadsbaserade utsläpp
ligger residualmixen och inköpt förnybar energi till grund för de utsläppsfak-
torer som används i beräkningarna. En del av energiförbrukningen i fastighe-
terna bygger på uppskattningar. Mer information finns under upplysningen
Energianvändning och energimix.
Scope 3
Utsläppsfaktorer som används för att beräkna utsläpp i följande kategorier:
Kapitalvaror, bränsle- och energirelaterade aktiviteter, avfall genererat i
verksamheter och slutbehandling av sålda produkter, baseras på interna studier
och Ericssons livscykelanalyser av koldioxidavtrycket från sina produkter, vilket
multipliceras med relevanta aktivitetsmått för att uppskatta de årliga utsläppen.
Utsläpp i kategorin Inköpta varor och tjänster är de uppskattade inbäd-
dade utsläppen från inköpta elektroniska komponenter och annan hårdvara
utifrån genomsnittliga data, beräknad på produktnivå genom att multiplicera
utsläppsfaktorer (vagga till grind) med aktivitetsmått som mängden eller
vikten av såld hårdvara. I denna kategori ingår även utsläpp från molnlagring
och processorkapacitet som köps externt.
Växthusgasutsläpp i Scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp (brutto)
Växthusgasutsläpp per Scope och kategori
Retroaktivt
Delmål och mål
Ton CO2e
2024
% 2024
/2023
2023
2022
Basår
2020
2030
2040
Scope 1-växthusgasutsläpp
1)
Bränsle till servicefordonsflottan
8 386
–48 %
16 039
27 689
32 967
e/t
e/t
Stationär förbränning samt köldmedier
8 953
–19 %
10 990
10 713
6 673
e/t
e/t
Totala växthusgasutsläpp Scope 1
17 340
–36 %
27 029
38 402
39 640
10 000
10 000
varav från reglerade handelssystem, %
0
0
0
0
0
e/t
e/t
Scope 2-växthusgasutsläpp
1)
Platsbaserade växthusgasutsläpp
116 454
–15 %
136 628
141 636
155 934
e/t
e/t
Marknadsbaserade växthusgasutsläpp
34 007
–20 %
42 251
45 258
73 700
1 500
1 500
Betydande växthusgasutsläpp i Scope 3
2)
Uppströms
Inköpta varor och tjänster
1 220 000
–30 %
1 751 600
2 199 900
2 261 000
15 000 000
3 000 000
Kapitalvaror
33 100
–12 %
37 800
39 200
43 000
Bränsle- och energirelaterade aktiviteter
21 100
+7 %
19 700
36 600
30 600
Uppströms transporter
144 200
–13 %
164 800
206 200
199 800
Avfall genererat i den egna verksamheten
800
–20 %
1 000
1 200
2 400
Tjänsteresor
54 215
+3 %
52 599
25 469
14 122
Anställdas pendling
51 700
+6 %
49 000
34 500
36 900
Nedströms
Nedströms transport
23 710
+12 %
21 158
7 090
7 194
Användning av sålda produkter
17 142 500
–42 %
29 658 200
3)
28 262 400
27 281 100
Slutbehandling av sålda produkter
21 900
–20 %
27 300
31 800
33 000
Totala växthusgasutsläpp Scope 3
18 713 225
–41 %
31 783 157
30 844 359
29 909 116
15 000 000
3 000 000
Totala växthusgasutsläpp (platsbaserade) (brutto)
18 847 019
–41 %
31 946 814
31 024 397
30 104 690
e/t
e/t
Totala växthusgasutsläpp (marknadsbaserade) (brutto)
18 764 572
–41 %
31 852 437
30 928 019
30 022 456
15 011 500
3 011 500
1)
Eftersom den underliggande energiförbrukningen delvis är uppskattad är utsläppen av växthusgaser i Scope 1 och 2 föremål för mätosäkerheter.
2)
Scope 3-utsläpp är föremål för höga nivåer av mätosäkerhet och har härletts med hjälp av information som erhållits från aktörer i värdekedjan. En mer detaljerad beskrivning av metoderna
för redovisning av växthusgaser finns nedan.
3)
Omräknad information. Se sidan 10 för mer information.
23
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E1, forts.
Projekt för upptag och begränsning av växthusgaser
som finansieras genom koldioxidkrediter
Inga koldioxidkrediter köptes under 2024. Ericsson planerar att använda
tekniker för koldioxidupptagning för att neutralisera den del av värdekedjans
utsläpp som inte går att undvika, i syfte att nå målet om nettonollutsläpp
till 2040. När denna typ av teknik används kommer den inte att utgöra mer
än cirka 10 % av basårets koldioxidutsläpp, och tekniken i fråga kommer
utvärderas utifrån dess integritet för att säkerställa effektiviteten och tro-
värdigheten i potentiella anspråk på nettonollutsläpp.
Intern koldioxidprissättning
Ericsson har introducerat funktionalitet att inkludera ett internt koldioxidpris
(skuggpris) om 100 USD per ton koldioxidekvivalenter från transporter av
viss typ av nätutrustning i sin modell för att beräkna den totala transport-
kostnaden. Prisnivån fastställdes baserat på en prisuppskattning gjord 2021
för permanenta lösningar för koldioxidupptagning, vilket var i linje med det
koldioxidpris som Världsbanken då rekommenderade för att hålla den
globala uppvärmningen under 2 C
1)
.
Syftet med internpriset är att visualisera kostnaden för växthusgasutsläpp
vid beräkningar och beslut om transportvägar för utgående transporter som
Ericsson upphandlar. Tillämpande av skuggpriset är frivilligt, leder inte till
interna överföringar av medel och används inte vid upprättandet av de
finansiella rapporterna.
Metod för analys av klimatscenarier
Översikt över analyserade scenarier
Net Zero 2050
(Nettonollutsläpp till 2050)
–
Ambitiösa begränsningsåtgärder införs inom kort.
–
Globala nettonollutsläpp av växthusgaser till 2050.
–
50 % chans att begränsa den globala uppvärmningen till under 1,5 C
vid slutet av århundradet.
–
Relativt låga fysiska risker men stora konsekvenser från omställningen.
Current Policies
(Gällande och beslutade riktlinjer, lagar och regler)
–
Begränsningsåtgärder inskränks till redan antagna eller kommunicerade
åtgärder.
–
Utsläppen ökar fram till 2080.
–
Global uppvärmning på omkring 3 C i slutet av århundradet.
–
Stora fysiska risker men mindre konsekvenser från omställningen.
Bedömningsmetod
Inledningsvis beaktades över 30 potentiella klimatrelaterade risker och möj-
ligheter i analysen. Bruttolistan identifierades genom samråd med interna
ämnesexperter från flera olika bolagsfunktioner och genom extern jämfö-
relse/benchmarking. Sannolikheten för och konsekvenserna av alla faktorer
analyserades kvalitativt med hjälp av så kallade heatmaps. Detta följdes
av en mer detaljerad analys av en kortare lista med ett mindre antal risker
och möjligheter som ansågs vara de med högst relevans för Ericsson. Risker
och möjligheter uppströms och nedströms i värdekedjan samt i den egna
verksamheten har beaktats. Fysiska risker bedömdes i enlighet med anta-
gandena i scenariot Current Policies, medan omställningsrelaterade risker
1)
Världsbanken. (2022). State and Trends of Carbon Pricing,
World Bank
Redovisning av växthusgasutsläpp i Scope 3
Kategori
Redovisningsmetod/
Motivering till exkludering
Andelen utsläpp beräknade med hjälp av
primärdata från partners i värdekedjan
Nivå av
mätosäkerhet
1)
Inköpta varor och tjänster
Genomsnittsdata
48
Måttlig
Kapitalvaror
Genomsnittsdata
0
Hög
Bränsle- och energirelaterade aktiviteter
Genomsnittsdata
0
Hög
Uppströms transporter
Genomsnittsdata
50
Måttlig
Avfall genererat i den egna verksamheten
Genomsnittsdata
0
Hög
Tjänsteresor
Leverantörsspecifik metod
90
Låg
Anställdas pendling
Genomsnittsdata
0
Hög
Leasade tillgångar - uppströms
Leasade tillgångar
2)
ingår i Scope 1 och Scope 2-utsläpp
n/a
e/t
Nedströms transporter
Hybridmetod
100
Låg
Bearbetning av sålda produkter
Ericssons produkter kräver ingen ytterligare bearbetning
n/a
e/t
Användning av sålda produkter
Utsläpp från den direkta användningsfasen
genom en hybridmetod
18
Måttlig
Slutbehandling av sålda produkter
Genomsnittsdata
0
Hög
Leasade tillgångar - nedströms
Ericsson leasar inte ut tillgångar i någon betydande utsträckning
n/a
e/t
Franchiseavtal
Ericsson har inte en affärsmodell som bygger på franchiseavtal
n/a
e/t
Investeringar
Ericsson gör inte finansiella investeringar i någon större utsträckning
n/a
e/t
1)
Definitioner av nivåer av mätosäkerhet: Hög: utsläpp modelleras fram helt eller främst med hjälp av indirekta uppgifter. Måttlig: utsläpp modelleras delvis fram med hjälp av indirekta uppgifter och delvis
baserat på data som inhämtas direkt från partners i värdekedjan eller interna primärdata. Låg: utsläpp baseras primärt på data som inhämtas direkt från partners i värdekedjan eller interna primärdata.
2)
Huvudsakligen hyrda lokaler och servicefordon.
Utsläpp i kategorin Uppströms transporter uppskattas genom att kom-
binera beräkningar baserade på försäljningsdata över leverantörsvolymer,
med beräkningar baserade på de transporterade produkternas vikt och
transportsträckor för de utgående transporter som har betalats av Ericsson.
De flesta utsläppen i kategorin Tjänsteresor beräknas utifrån infor-
mation om rutter, avstånd och biljettklasser för flygresor som görs av
Ericssonanställda och som rapporteras av resebyråer, medan en mindre del,
inklusive hotellnätter, beräknas utifrån resekostnader. Utsläppen i katego-
rin Anställdas pendling är uppskattningar baserade på en undersökning av
medarbetarnas vanor kring pendling och distansarbete.
Produkternas totala indirekta utsläpp, under hela deras användningstid,
i kategorin Användning av sålda produkter och tjänster uppskattas och redo-
visas i sin helhet det år produkterna säljs, och periodiseras inte över sin för-
väntade livslängd. Vid beräkning av dessa utsläpp antas den genomsnittliga
förväntade livslängden för sålda produkter vara 10 år. Utsläppsfaktorer för
livscykeln som är relevanta för produkternas användningsfas har uppskattats
med hjälp av den aktuella energimixen i elnäten på de marknader som betjä-
nas, eller med hjälp av senast tillgängliga kundspecifika energimixdata, om
dessa är offentligt tillgängliga. Eventuella framtida förändringar i nätfaktorer
eller kundspecifika energimixar under produkternas förväntade livslängd
beaktas inte i beräkningarna.
Merparten av utsläppen i kategorin Nedströms transporter beräknas
utifrån transporterade produkters vikt och transportsträckor, där transporten
har betalats av kunden.
Utsläppen i resterande Scope 3-kategorier har inte bedömts vara väsent-
liga och redovisas därför inte. Uppskattningar av Scope 3-utsläpp är för-
enade med en inneboende osäkerhet på grund av begränsningar i tillgång
till och riktigheten i primärdata, och därför bör de rapporterade siffrorna inte
betraktas som exakta mätetal. I tabellen nedan sammanfattas Ericssons
redovisningsmetoder för Scope 3 och de uppskattade osäkerhetsnivåerna
för redovisade siffror per kategori.
24
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Luftföroreningar
Ämnen som inger betänkligheter och mycket stora betänkligheter
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Väsentlig påverkan relaterad till luftföroreningar har identifierats nedströms
i Ericssons värdekedja, men inte i Bolagets egen verksamhet. Väsentlig påver-
kan och risker relaterade till ämnen som inger betänkligheter och ämnen
som inger mycket stora betänkligheter har identifierats både uppströms och
nedströms i Ericssons värdekedja, men inte i den egna verksamheten.
Luftföroreningar
Energiproduktion genom förbränning av fossila bränslen är en betydande
källa till luftföroreningar i hela världen. Det handlar om indirekt systematisk
miljöpåverkan som är kopplad till elförbrukningen i nätutrustning som säljs
av Ericsson, vilket är särskilt relevant på marknader där fossila energikäl-
lor utgör en betydande andel av energimixen. Ericssons arbete med att öka
energieffektiviteten i sina mobilnät, som beskrivs närmare i avsnitt E1,
adresserar också denna påverkan. Inga andra policyer, åtgärder eller
handlingsplaner relaterade till denna påverkan beskrivs i rapporten.
Ämnen som inger betänkligheter och mycket stora betänkligheter
All tillverkning av elektronisk utrustning som sker i Ericssons uppströms
värdekedja innefattar idag små mängder av ämnen som inger betänklig-
heter, och ibland ämnen som inger mycket stora betänkligheter. Potentiella
negativa konsekvenser kan uppstå nedströms i värdekedjan, om uttjänta
produkter inte omhändertas eller återvinns på rätt sätt, vilket kan leda till att
naturen förorenas av farliga ämnen. Ericssons egna tillverkningsprocesser
består främst av montering av produkter och komponenter som tillverkats
av andra aktörer i uppströms i värdekedjan. Därför används eller tillförs
inga betydande mängder av sådana ämnen i Ericssons egen verksamhet.
Ökad reglering av användningen av vissa ämnen kan ge ökade kostnader
för regelefterlevnad samt ökade kostnader för forskning kring och utveckling
av alternativa lösningar och ämnen, som exempelvis det nya förslaget om
att begränsa användningen av PFAS
1)
inom EU. Dessutom kan tillgången på
alternativ vara begränsad, vilket innebär att de kan ha ett högre pris jämfört
med priset för de ämnen som används i nuläget.
Policyer relaterade till föroreningar
Uppförandekod för affärspartners
Ericssons uppförandekod för affärspartners kräver att alla leverantörer, inklu-
sive de som har verksamhet som har betydande konsekvenser för miljön, till
exempel de som tillhandahåller tillverkningstjänster, frakt och logistik samt
nätutbyggnad, uppfyller ytterligare miljökrav. Detta omfattar bland annat
krav på att leverantörerna ska följa bestämmelserna i Ericssons förteck-
ning över förbjudna ämnen och ämnen som omfattas av begränsningar för
användning i produkter eller produktionsprocesser. Kraven ska tillämpas vid
utformning, inköp och tillverkning av komponenter och produkter, inklusive
batterier och förpackningar. Strukturen och ämnesgrupperingen är i enlig-
het med standarden IEC 62 474 (Material Declaration for Products of and
for the Electrotechnical Industry), men innehåller även ytterligare ämnen.
Förbjudna ämnen och ämnen som omfattas av begränsningar får inte
avsiktligt tillsättas för användning i de angivna applikationerna. Det rekom-
menderas att ämnen som är under observation byts ut i förebyggande syfte.
Allmän information om uppförandekoden för affärspartners finns i avsnit-
tet Allmänna upplysningar, som också innehåller information om Ericssons
hållbarhetspolicy.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Materialdeklarationer
För att kunna bedöma förekomsten av ämnen som ingår i inköpta kompo-
nenter och utrustning samlar Ericsson in materialdeklarationer från sina
leverantörer. På begäran förväntas leverantörerna kunna deklarera hela
materielinnehållet i produkter som levereras till Ericsson. Detta omfat-
tar ämnen på REACH-kandidatförteckningen (Registration, Evaluation,
Authorization and Restriction of Chemicals), som är den förordning och det
system som reglerar tillverkning och import av kemikalier i EU, samt deklara-
tioner om användning av vissa kritiska råmaterial (enligt definitionen i EU:s
förteckning över kritiska råmaterial). Dessutom finns det en rapporterings-
process för SCIP (Substances of Concern In articles, as such or in complex
objects (Products)), eller ämnen som inger betänkligheter och som förekom-
mer i varor som sådana eller i komplexa föremål produkter, för att uppfylla
kraven i EU:s ramdirektiv om avfall. Ericsson för dialog med leverantörer
av hårdvara om proaktivt utbyte av ämnen under observation, där detta
bedöms vara praktiskt möjligt.
Program för produktåtertagning
För att uppfylla sitt utökade producentansvar för såld elektrisk och elektro-
nisk utrustning erbjuder Ericsson insamling av uttjänta produkter till sina
kunder genom ett program för produktåtertagning. Detta är en åtgärd för
att minska risken för att uttjänta produkter som innehåller farliga ämnen
bortskaffas på ett sätt som kan orsaka miljöföroreningar. Det finns mer
information om Ericssons program för produktåtertagning i avsnitt E5.
Miljöledningssystem
Bolagets miljöledningssystem är certifierat enligt standarden ISO
14001:2015, som omfattar styrning, forskning, produkthantering, utveckling
och logistik, försäljning och installation samt underhåll av hårdvara, mjuk-
vara, tjänster och lösningar inom IKT. Miljöledningssystemet är integrerat i
Ericsson Group Management System och bygger på koncernövergripande
processer såsom revisioner, bedömningar och ledningsgenomgångar.
Miljölagstiftning på nationell nivå övervakas och utvärderas regelbundet
för att stödja Ericsson i att uppfylla sina legala miljöförpliktelser.
Dessutom finns ett särskilt ramverk för hantering av miljörisker, som
är anpassat till Ericssons riskhanteringsramverk. Bolaget har ett incident-
rapporteringssystem där medarbetare och leverantörer uppmuntras att
rapportera miljöincidenter. Incidentrapportering är en del av miljökraven
för leverantörer och ingår i Ericssons uppförandekod för affärspartners.
Avsnitt E1, forts.
och möjligheter främst analyserades utifrån Net Zero 2050-scenariot. Båda
scenarierna är framtagna av Network of Central Banks and Supervisors for
Greening the Financial System (NGFS).
Vad avser tidshorisonter så fokuserade den kvantitativa analysen av
möjligheter på perioden fram till 2025, medan den kvantitativa analysen
av risker fokuserade på perioden mellan 2025 och 2030. För denna analys
definierade Ericsson kortsiktiga, medellånga och långsiktiga tidshorisonter
som fram till år 2025, 2025–2030, respektive efter 2030. De risker och möj-
ligheter med mer långtgående konsekvenser, som sträcker sig bortom 2030,
bedömdes kvalitativt. Enligt Current Policies-scenariot förväntas konsekven-
serna av fysiska risker bli allvarligare efter 2030.
1)
Per- och polyfluorerade alkylsubstanser (PFAS) är en grupp kemikalier som används för att framställa ytbeläggningar av fluorpolymerer och produkter som kan stå emot värme, olja, stänk, fett och
vatten, och som finns i en rad olika produkter, till exempel elektrisk utrustning och elektronik.
E2
Föroreningar
25
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
1)
Incidenter som uppfyller minst ett av följande kriterier: incidenten leder till en skyldighet att informera lokala myndigheter eller en statlig myndighet om incidenten och/eller brott mot miljölagar; inspektion
av en miljömyndighet leder till ett formellt klagomål; miljöanmälan; ett samtyckesbeslut eller en anmälan från en potentiell ansvarig part (PRP); betydande konsekvenser för ett ekosystem; kostnader eller
böter relaterade till incidenten överstiger, eller kan komma att överstiga, 100 000 kronor eller motsvarande belopp i annan valuta.
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Vattenresurser
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Systematisk negativ väsentlig påverkan relaterad till vatten har identifierats
uppströms i värdekedjan, främst kopplade till tillverkningen av halvledare
och utvinning av naturresurser som mineraler som används i elektronisk
hårdvara. Tillverkning av halvledare kräver vanligtvis mycket hög vattenkva-
litet, vilket i sin tur leder till hög vattenförbrukning. Tillverkningen kan också
orsaka att avloppsvatten kan innehålla föroreningar om det inte behand-
las på rätt sätt. Detta kan påverka vattentillgången och vattenkvaliteten i
angränsande samhällen om det inte hanteras korrekt. Mineralbrytning kan
påverka vattnet i flera delar av brytningsprocessen, vilket kan påverka
både tillgången till färskvatten samt vattenkvaliteten.
Ericsson har inte identifierat någon väsentlig vattenrelaterad påver-
kan från den egna verksamheter eller nedströms i värdekedjan. Ericsson
använder inte vatten direkt i sina monteringsprocesser, vilket innebär att
vatten som används i den egna verksamheten främst används för sanitära
ändamål. Vattnet kommer från kommunala vattentäkter och inte direkt från
grundvatten- eller ytvattenkällor. Ericssons produkter och tjänster förbrukar
inget vatten i användningsfasen.
Vatten är en viktig resurs i vissa delar av Ericssons uppströms värdekedja,
och vattenbrist i dessa delar av värdekedjan skulle därför kunna leda till
störningar i leverantörskedjan. Enligt scenariot Current Policies, som ingår i
Ericssons klimatscenarioanalys och beskrivs vidare i avsnitt E1, riskerar flera
regioner där Ericssons leverantörer har sin verksamhet, inklusive tillverkare
av halvledare i Sydostasien, att drabbas av allvarlig vattenstress i framtiden,
vilket kan leda till brist på insatsvaror.
Under 2025 kommer Ericsson att genomföra ytterligare analys av påver-
kan på vatten och exponering för potentiell vattenstress vid utvalda anlägg-
ningar, för att ytterligare öka sin förståelse för potentiella konsekvenser och
risker relaterade till vattenresurser.
Policyer för vattenresurser och marina resurser
Ericssons uppförandekod för affärspartners
Enligt Ericssons uppförandekod för affärspartners måste leverantörerna
minska användningen av naturresurser, inklusive vatten, där detta är möjligt.
Ericsson har ytterligare miljökrav för leverantörer av hårdvarukomponenter
och -produkter, byggnadsarbeten, transporter samt fältunderhåll och
nätutbyggnad, liksom för leverantörer med förhöjda miljörisker, där verksam-
heten i stor utsträckning påverkar miljön. Dessa krav innebär bland annat att
leverantörer måste mäta och kontrollera utsläpp till vatten och säkerställa
lämplig avloppsvattenrening. Dessa leverantörer förväntas också kontrollera
och mäta sin vattenanvändning. Om vattenförbrukningen anses utgöra en
väsentlig miljöaspekt förväntas affärspartnern ta fram en plan för vatten-
hantering i syfte att minimera den totala vattenförbrukningen, återvinna
avloppsvatten eller på annat sätt minska sin påverkan. Allmän information
om uppförandekoden för affärspartners finns i avsnittet Allmänna upplys-
ningar, som också innehåller information om Ericssons hållbarhetspolicy.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker
och möjligheter
Leverantörsrevisioner
Ericsson genomför revisioner av direkta leverantörer för att kontrollera att de
följer uppförandekoden för affärspartners. Dessa revisioner beskrivs närmare
i avsnitt S2. Nuvarande fokus för dessa revisioner vad avser vatten handlar
om att bedöma leverantörernas rutiner för hantering av vatten och avlopps-
vatten. Under 2024 identifierades inga (0) väsentliga brister kopplade till
vattenhantering.
Mål för vattenresurser och marina resurser
Ericsson har inga publika mål relaterade till vattenresurser.
Vattenuttag
Ericsson redovisar vattenuttag och vattenintensitet i sin egen verksamhet i
Bilaga I till hållbarhetsredovisningen, även om det inte är relaterat till någon
identifierad väsentlig påverkan, risker eller möjligheter, eftersom denna
information ofta efterfrågas av externa intressenter.
Mål relaterade till föroreningar
Ericsson har inga publika mål relaterade till föroreningar.
Utsläpp till luft från den egna verksamheten
Trots att de inte är kopplade till någon identifierad väsentliga påverkan, risker
eller möjligheter redovisar Ericsson utsläpp av luftföroreningar från den egna
verksamheten i Bilaga I till hållbarhetsredovisningen, då denna information
ofta efterfrågas av externa intressenter. Dessa utsläpp orsakas främst av
förbränning av fossila bränslen i Ericssons servicefordonsflotta och lokala
värmeinstallationer på Ericssons anläggningar. Ingen av Ericssons egna
tillverkningsanläggningar omfattas av lagstiftning som rör luftföroreningar,
såsom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS), direktivet om
industriutsläpp (IED) eller det europeiska registret över utsläpp och överfö-
ringar av föroreningar (E-PRTR).
Ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger
mycket stora betänkligheter
Eftersom informationen om volymerna av ämnen som inger betänkligheter
och ämnen som inger mycket stora betänkligheter i Ericssons produkter är
beroende av information från andra aktörer i värdekedjan, främst leverantö-
rer av komponenter och utrustning, kan Ericsson för närvarande inte redovisa
konsoliderade siffror. Bolaget planerar att utvärdera hur informationen kan
samlas in och sammanställas på bästa sätt under de kommande åren.
Miljöincidenter
Under 2024 registrerade Ericsson inga (0) väsentliga
1)
miljöincidenter.
Avsnitt E2, forts.
E3
Vattenresurser och marina resurser
26
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Naturresurser och cirkularitet
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Faktisk och pågående väsentlig påverkan relaterad till resursanvändning och
omställningen till en cirkulär ekonomi har identifierats uppströms i värdeked-
jan, främst relaterat till tillverkning av elektronisk utrustning, samt nedströms
i värdekedjan, relaterat till återvinning och slutbehandling av uttjänt elektro-
nisk utrustning. Elektronisk utrustning som används i mobilnät tillverkas med
hjälp av ändliga naturresurser som stål, aluminium, koppar och sällsynta
jordartsmetaller samt plast. Globalt sett återvinns metaller i allmänhet i hög
grad, medan sällsynta jordartsmetaller och plast har låga återvinningsgrader.
Nedströms i värdekedjan varierar återvinnings- och återanvändningsgra-
den för nätutrustning mellan olika regioner. Volymerna för produktåtertag-
ning i förhållande till sålda volymer är låga, delvis på grund av produkternas
andrahandsvärde och det faktum att ägarskapet ligger hos Ericssons kunder.
En stor del av den nätutrustning som säljs till kunder antas säljas vidare och
återanvändas via informella andrahandsmarknader. En mindre andel antas
återvinnas genom icke vedertagna processer.
I den egna verksamheten monterar Ericsson huvudsakligen ihop delar
och komponenter från leverantörer, vilket medför jämförelsevis lite avfall.
Ericsson kan dock, genom sin produktdesign, styra över vilka material som
används av leverantörerna för att höja återvinningsgraden och använd-
ningen av återvunna material samt förlänga produkternas livslängd. En
avfallsström som potentiellt skulle kunna vara väsentlig, men där omfat-
tande data ännu inte finns tillgängliga, är inventarier som inte sålts och
därefter kasserats. Ericsson kommer att utvärdera väsentligheten i denna
typ av avfall under det kommande året.
Att utveckla produkter som uppfyller kund- eller regelkrav genom att
använda alternativa eller återvunna material kan på lång sikt innebära
ökade FoU-kostnader. Dessutom kan brist på vissa råvaror, inklusive både
nyutvunna och återanvända mineraler, i kombination med ökad efterfrågan
på samma material i flera andra branscher, leda till högre kostnader för
insatsmaterial och komponenter som används i elektronisk hårdvara.
Ökade krav på insamlingsnivåer för produktåtertagning kan också leda
till ökade försäljningskostnader.
Policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi
Hållbarhetspolicy
I hållbarhetspolicyn anges Bolagets grundläggande principer för miljö-
mässig hållbarhet, vilka beskrivs i avsnittet Allmänna upplysningar. Policyn
anger också att Ericsson ska tillhandahålla tjänster för produktåtertagning
till sina kunder som en del av sitt utökade producentansvar samt hjälpa
kunderna att hantera uttjänta produkter och lösningar.
Miljökrav på affärspartners
Uppförandekoden för affärspartner beskriver förväntningarna på Ericssons
affärspartner, inklusive leverantörer, när det gäller miljömässig hållbarhet.
Ericsson har ytterligare miljökrav för leverantörer av hårdvarukomponenter
och produkter, byggnadsarbeten, transporter och logistik, fältunderhåll och
nätutbyggnad, samt leverantörer med förhöjda miljörisker eller där verksam-
heten i stor utsträckning har påverkan på miljön. Dessa omfattar bland annat
krav på att leverantören ska implementera ett systematiskt tillvägagångssätt
för att identifiera, hantera, minska, och på ett ansvarsfullt sätt bortskaffa eller
återvinna icke-farligt fast avfall, där detta är möjligt. Leverantören förväntas
dessutom begränsa användningen av naturresurser, inklusive vatten, fossila
bränslen, mineraler och ej återvunna skogsprodukter genom att till exem-
pel förändra produktions-, underhålls- och anläggningsprocesser, byta ut
material, återanvända, bevara och återvinna. Leverantörerna måste kunna
visa prov på design och aktiviteter i leverantörskedjan som gör det möjligt att
minska negativ miljöpåverkan från levererade produkter och tjänster under
hela deras livscykel. Detta ska ske genom att beakta faktorer som energi-
förbrukning, materialanvändning och slutbehandling av sålda produkter.
Allmän information om uppförandekoden för affärspartners finns i avsnittet
Allmänna upplysningar.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Principer för produktdesign
Ericsson använder sig av principerna i designmetoden Design for the
Environment och har allmänna produktkrav inom detta område som gäl-
ler för samtliga processer för produktdesign. Dessa omfattar bland annat
specifika krav på enkel demontering av produkter för att underlätta åter-
vinning. Dessutom är produkterna utformade för att vara slitstarka och ha
lång livslängd, vilket ingår som en del i kvalitetsprocessen. Förteckningen
över förbjudna ämnen och ämnen som omfattas av begränsningar samt
materialdeklarationerna (för mer information, se avsnitt E2) är också viktiga
verktyg för att utforma produkter med en hög grad av återvinningsbarhet.
Återvinningsgraden för produkter som tagits tillbaka har historiskt varit hög,
i genomsnitt över 90 % under de senaste åren. Ericsson arbetar för att minska
vikten och storleken på sina produkter och utvärderar mer hållbara material-
val. Detta är en del av initiativet för nettonollutsläpp, men det kommer också
att bidra till effektivare resursanvändning och cirkularitet.
Tjänster för upprustning, återanvändning och reparation
I portföljen för Support Services ingår en strukturerad metod för att rusta
upp, återanvända och återvinna begagnad utrustning. Gemensamma lager
och reservdelar minskar behovet av att producera och lagra reservdelar.
E5
Resursanvändning och cirkulär ekonomi
E4
Biologisk mångfald och ekosystem
Som en del av sin väsentlighetsanalys har Ericsson bedömt påverkan på bio-
logisk mångfald och ekosystem. De främsta orsakerna till förlust av biologisk
mångfald och försämring av ekosystem, som Ericsson direkt eller indirekt
bidrar till, är klimatförändringar, användning av naturresurser och miljö-
föroreningar. Denna påverkan, och Ericssons sätt att hantera den, beskrivs
närmare i andra avsnitt av hållbarhetsredovisningen.
Andra grundorsaker till förlust av biologisk mångfald och försämringar av
ekosystem är förändrad mark- och havsanvändning, inklusive markförstö-
ring och ökenspridning samt introduktion av invasiva arter. Ericsson har i sin
väsentlighetsbedömning inte identifierat någon väsentlig påverkan relate-
rade till dessa grundorsaker i IKT-sektorn i sin helhet, eller i Ericssons värde-
kedja. Ericssons egna anläggningar, såsom kontor, datacenter, testlaborato-
rier och produktionsanläggningar, är belägna i stads- eller tätortsområden
med begränsade påverkan på markanvändning och omgivande ekosystem.
Ericsson hjälper kunder med installation av telekommunikationsnät och
basstationssiter. Vid planeringen av dessa installationer tillämpas Ericssons
standardrutiner, som bland annat omfattar val av plats för siterna som ett
led i att minimera miljöpåverkan från markanvändningen.
Ericsson hanterar sin påverkan på den biologiska mångfalden genom sitt
arbete för att motverka klimatförändringar, sitt arbete för att minska miljö-
föroreningar samt planerna på att övergå till en mer cirkulär affärsmodell.
Biologisk mångfald, inklusive ekosystem, hanteras eller rapporteras därför
för närvarande inte som en fristående fråga. Ericsson kommer under 2025
att genomföra ytterligare utvärderingar av utvalda anläggningar i anslutning
till områden som är känsliga för påverkan på den biologiska mångfalden
eller som har skyddsstatus. Detta är ett led i att ytterligare öka sin förståelse
för potentiell påverkan och risker relaterade till biologisk mångfald
och ekosystem.
27
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Automatisk felanalys av hårdvara utförs för att undvika onödiga byten av
utrustning. Ericsson erbjuder reparationstjänster, och som ett komplement
till nyförsäljning erbjuds även återanvändning av begagnad utrustning.
Förpackningar
Traditionellt består förpackningar som utformats av Ericsson huvudsakligen
av fiberbaserade material och insatsmaterial av plast. Ericsson har börjat
använda sig av alternativa förpackningar med återvinningsbart insats-
material som minskar förpackningens totala plastinnehåll från 20 % till
mindre än 2 %.
Under 2024 genomfördes flera projekt med så kallade proof-of-concept
(bevisföring att konceptet fungerar), där en ny metod för att ersätta plast-
detaljer i standardiserade förpackningar användes för flera produkter som
säljs i stora volymer. Den nya metoden kommer att tillämpas i nya förpack-
ningsprojekt från och med 2025.
Program för produktåtertagning
Ericsson erbjuder ett globalt program för produktåtertagning, genom samar-
beten med tredjepartsleverantörer, där uttjänta produkter kan samlas in från
kunder och därefter demonteras och återvinnas på ett sätt som minimerar
miljöpåverkan. Ett begränsat antal koncernbolag deltar i kollektiva återtag-
ningsprogram på grund av sina produkters karaktär. Eftersom utrustningen
ägs av kunderna är volymerna avseende återtagning beroende av att
kunderna utnyttjar programmet.
Under 2024 inledde Ericsson ett projekt för att förbättra sin återtagnings-
kapacitet och sitt erbjudande inom cirkularitet. Ett resultat är ett uppdaterat
standardavtal för produktåtertagning, inklusive en ny klausul om förköps-
rätt, som gör det möjligt för Ericsson att köpa tillbaka hårdvara som Bolaget
har producerat från kunderna. De reviderade avtalsklausulerna kommer att
föras in i nya kundavtal från och med 2025. I projektet har uppdaterad doku-
mentation tagits fram, vilket har bidragit till kortare ledtider i den befintliga
återköpsprocessen där hårdvara tas tillbaka för att sedan erbjudas till kunder
som renoverad nätutrustning och/eller reservdelar. Projektet för produkt-
återtagning kommer att fortsätta under de kommande åren med ytterligare
fokus på att förbättra möjligheterna att hantera elektroniskt avfall.
Avfall från den egna verksamheten
Det avfall som genereras från Ericssons egen verksamhet består av både
kontorsavfall och varulager som inte har sålts och därefter kasserats.
Avfall som genereras på produktionsanläggningar hanteras enligt lokala
bestämmelser av kontrakterade avfallshanteringsföretag.
Mål för resursanvändning och cirkulär ekonomi
Ericsson har inga publika mål relaterade till resursanvändning och
cirkulär ekonomi.
Resursinflöden
Nätverkshårdvara tillverkas utav naturresurser och produkterna består främst
av metaller som aluminium, järn, koppar och kisel. Hårdvaran består även av
små mängder material som finns med på EU:s förteckning över kritiska råva-
ror och polymerer (inklusive plast) som polykarbonater, och tillsatser. En typisk
radio innehåller cirka 70 % aluminium, 10 % järn/stål, 5 % koppar och 5 %
kisel. Resterande 10 % utgörs av mindre volymer av andra kompositmaterial,
inklusive mindre än 1 % sällsynta jordartsmineraler. Externt inköpta förpack-
ningar innehåller kartong och plast.
Ericsson håller för närvarande på att kartlägga sina viktigaste material-
flöden, för att på ett heltäckande sätt kunna rapportera om inflöden och
utflöden av resurser. För närvarande kan inte Ericsson redovisa information
om den totala vikten av material, och följaktligen om andelen återvunnet
eller återanvänt material, som använts under rapporteringsåret.
Ericsson köper inte in biologiskt material som certifierats utifrån
hållbarhetsrelaterade kriterier, till exempel kartong för förpackningar.
Resursutflöden
Produkter och material
Primära fysiska resursutflöden från Ericssons produktionsprocesser, inklusive
outsourcad produktion, omfattar hårdvara för kommunikationsnät i form av
radiobasstationer, antenner, basband, kraftmoduler, routrar och modem, och
sitematerial (till exempel kablar och batterier) samt förpackningar i form av
kartong och viss plast. Alla produkter utformas enligt generella produktkrav
och enligt principerna i designmetoden Design for the Environment som
beskrivs ovan. Cradlepoint (som numera är en del av segmentet Enterprise
Wireless Solutions) har egna produktkrav som bland annat bygger på
principer liknande dem i designmetoden Design for the Environment.
Det finns inget etablerat branschgenomsnitt för den förväntade livsläng-
den för nätutrustning, och av den anledningen är det inte möjlighet att göra
en jämförelse mellan Ericssons hårdvara och ett referensvärde. Ericssons
nätverkshårdvara omfattas inte heller av något etablerat system för bedöm-
ning av reparerbarhet, eftersom sådana system i allmänhet är inriktade på
konsumentvaror.
Avfall
Ett väsentligt avfallsflöde för Ericsson är elektroniskt avfall från tillverkning
och kasserade produkter i lager i den egna verksamheten. Ett annat väsent-
ligt avfallsflöde är uttjänta produkter, inklusive batterier, som samlas in från
kunderna.
Avfall genererat i den egna verksamheten
1)
Ton
2024
2023
2022
Total vikt på genererat avfall (A+B)
10 210
7 182
8 130
Avfall som avletts från bortskaffande
Farligt avfall
Förberedelse för återanvändning
0
–
3
Materialåtervinning
4 031
38
49
Andra återvinningsförfaranden
1
5
–
Icke-farligt avfall
Förberedelse för återanvändning
398
157
332
Materialåtervinning
3 138
3 435
3 831
Andra återvinningsförfaranden
214
344
–
A. Total vikt som avletts från bortskaffande
7 781
3 979
4 215
Andel som avletts från bortskaffande av
totalvikten avfall som genererats, %
76
55
52
Avfall avsedd för bortskaffande
Farligt avfall
Förbränning
146
43
29
Deponi
34
19
32
Annat bortskaffningsförfarande
1
0
–
Icke-farligt avfall
Förbränning
1 323
1 613
2 089
Deponi
925
1 528
1 762
Annat bortskaffningsförfarande
–
–
3
B. Total vikt avsedd för bortskaffande
2 429
3 203
3 915
Andel avsedd för bortskaffande av totalvikten
avfall som genererats, %
24
45
48
Vikt på icke-återvunnet avfall
3 041
3 709
4 251
Andel icke-återvunnet avfall, %
30
52
52
1)
Denna information är föremål för mätosäkerhet eftersom information som används för att
beräkna volymerna för tillverkningsavfall tillhandahålls av aktörer i värdekedjan, till exempel
avfallshanteringsföretag och återvinningsföretag. Därtill uppskattas kontorsavfallet i sin helhet.
Vikten av kasserade produkter i lager ingår ännu inte i informationen eftersom Ericsson för
närvarande utvärderar omfattningen av detta avfallsflöde. Se sidan 10 för information om
förändringar i konsolideringsmetoden, som begränsar jämförbarheten mellan åren.
Insamlade volymer av uttjänta produkter per avfallshanteringsmetod
1)
Ton
2024
2023
2022
Återanvändning
49
36
25
Materialåtervinning
3 752
3 581
4 636
Energiåtervinning (förbränning)
69
151
146
Deponi
3
101
18
Totalt
3 872
3 869
4 825
1)
Denna information är föremål för mätosäkerhet eftersom information som används för att
beräkna volymerna för produktåtertagning tillhandahålls av aktörer i värdekedjan, till exempel
återvinningsföretag.
Avsnitt E5, forts.
28
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
E6
EU-taxonomin för hållbara verksamheter
Redovisningsprinciper
Enligt artikel 8 i EU:s taxonomiförordning ("taxonomin") definieras omsätt-
ning, kapitalutgifter och driftskostnader enligt beskrivningen nedan.
Definitionen av kapitalutgifter och driftskostnader är inte densamma som i
Ericssons finansiella rapportering. Bolagets finansiella rapporter upprättas
i enlighet med internationella redovisningsstandarder (IFRS) så som de
utfärdats av International Accounting Standards Board (IASB) och antagits
av EU. Grunder för upprättandet av årsredovisningen beskrivs i not A1 i
koncernens finansiella rapporter.
Omsättning
Den totala omsättningen motsvarar nettoomsättningen i koncernens
resultaträkning.
Kapitalutgifter
De totala kapitalutgifterna motsvarar tillägg, inklusive balanserade kostna-
der för forskning och utveckling, till balansposterna materiella anläggnings-
tillgångar, immateriella tillgångar före eventuella omvärderingar, avskriv-
ningar eller nedskrivningar och exklusive eventuella förändringar i verkligt
värde, men inklusive effekten av rörelseförvärv, såsom det specificeras i
noterna C1 och C2 till koncernens balansräkning. Dessa kostnader komplet-
teras av tillägg till/ändringar i nyttjanderättstillgångar klassificerade enligt
IFRS 16, vilket är specificerat i not C3 till koncernens balansräkning.
Driftskostnader
De totala driftskostnaderna motsvarar balanserade kostnader för forskning
och utveckling, kostnader för byggnadsrenoveringar, korttidsleasing, under-
håll samt reparationskostnader såväl som andra indirekta kostnader för den
dagliga driften av materiella anläggningstillgångar.
Omsättning, kapitalutgifter och driftskostnader som omfattas
av taxonomin
Omsättning, kapitalutgifter och driftskostnader enligt ovanstående definitio-
ner och som förknippas med verksamheter som omfattas av taxonomin (se
nedan) utgör grunden för beräkningen av andelen omsättning, kapitalutgif-
ter och driftskostnader som omfattas av taxonomin. Belopp som registrerats
på produktkoder kopplade till verksamheter som omfattas av taxonomin lig-
ger till grund för beräkningarna av omsättning, kapitalutgifter och driftskost-
nader som omfattas av taxonomin. En avstämning av belopp har gjorts för
att undvika dubbelräkning.
Förändringar i redovisningsprinciper eller upplysningar jämfört
med föregående redovisningsperiod
Det har inte skett några väsentliga förändringar i redovisningsprinciperna
avseende taxonomin jämfört med föregående redovisningsperiod.
Ekonomisk verksamhet som omfattas av och är förenlig
med taxonomin
För att identifiera ekonomiska verksamheter som är relevanta för Ericsson
har det krävts tolkningar av taxonomin och av EU-kommissionens delege-
rade förordningar. Ericssons tolkning är att en ekonomisk verksamhet måste
uppfylla alla tre kriterierna nedan för att anses omfattas av taxonomin:
–
Generera, eller vara avsedd att generera, extern omsättning.
–
Överensstämma med beskrivningen av verksamheten i en av bilagorna
till den delegerade akten på klimatområdet eller på miljöområdet.
–
Ha praktiskt tillämpliga tekniska granskningskriterier kopplade till sig.
Med denna tolkning som utgångspunkt har omsättning, kapitalutgifter och
driftskostnader hänförliga till verksamheter som uppfyller dessa kriterier
ansetts omfattas av taxonomin i de nyckeltal som anges nedan. Dessutom
kan också enskilda kapitalutgifter och driftskostnader omfattas (se nedan)
och adderas till andelen kapitalutgifter och driftskostnader som omfattas av
och är förenliga med taxonomin. Det kvarstår dock vissa osäkerheter kring
hur taxonomin ska implementeras, och tolkningar såväl som praxis kring
rapportering förväntas utveckla sig med tiden.
Delegerad akt på klimatområdet
Verksamheter inom telekombranschen omfattas för närvarande inte av
taxonomiförordningens delegerade akt på klimatområdet. Europeiska kom-
missionen uppger i den delegerade akten att den kan komma att lägga till
sådana verksamheter och ta fram ytterligare tekniska granskningskriterier i
framtiden. I dagsläget omfattas inte merparten av Ericssons kommersiella
erbjudanden till kunder, inklusive mobilnät, av taxonomiförordningens
delegerade akt på klimatområdet.
Datadrivna lösningar för minskningar av växthusgasutsläpp
(Begränsning av klimatförändringar (CCM) 8.2)
Ericsson erbjuder AI-stödda och datadrivna driftslösningar med fokus på
effektiv hantering av energitillgångar genom intelligenta mätningar och
kontroller av siter. Detta gör att kunder kan förbättra energieffektiviteten
i näten och därmed minska energirelaterade utsläpp av växthusgaser.
Denna verksamhet uppfyller för närvarande inte de tillhörande tekniska
granskningskriterierna.
Dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.
(Anpassning till klimatförändringar (CCA) 8.2)
Mjukvaruutveckling är en del av Ericssons kommersiella erbjudande till kun-
der inom Bolagets alla affärsområden. Om utgifter för att göra denna verk-
samhet mer motståndskraftig mot klimatförändringar skulle uppstå, redovi-
sas dessa antingen som kapitalutgifter eller driftskostnader som omfattas av
taxonomin. Relaterad omsättning inkluderas inte i andelen omsättning som
omfattas av taxonomin, eftersom denna verksamhet inte klassificeras som
en möjliggörande verksamhet enligt definitionen i taxonomin. Ericsson har
inte haft några utgifter eller kostnader av detta slag under rapporteringsåret.
Den delegerade akten på klimatområdet
Tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning
(Cirkulär ekonomi (CE) 1.2)
Ericsson säljer elektronisk utrustning i form av hårdvara för kommunikations-
nät såsom radiobasstationer, antenner, basband, kraftmoduler, routrar och
modem, samt sitematerial såsom kablar och batterier. Utrustningen tillverkas
både på Bolagets egna produktionsanläggningar och av tredjepartstillver-
kare av elektronik. Utrustning som säljs som en del av en lösning, men där
Ericsson inte har deltagit i designarbetet, såsom bärbara datorer som säljs
som en del av ett nätverk (tredjepartsutrustning), ingår inte i omsättningen
som omfattas av taxonomin, eftersom Ericsson inte kan vara med och
påverka valet av insatsmaterial eller egenskaper som hållfasthet samt
återanvändnings- och återvinningsgrad.
De tekniska granskningskriterierna för att avgöra om denna verksamhet
uppfyller kraven för ett väsentligt bidrag har bedömts. Ericssons tolkning är
att dessa kriterier främst har utvecklats med avseende på konsumentelek-
tronik och därför i många fall är svåra att tillämpa på Ericssons produkter och
tjänster. I likhet med andra tillverkare av industrivaror offentliggör Ericsson
inte detaljerad information om hur Bolagets nätutrustning kan repareras och
demonteras, eftersom detta skulle kunna innebära betydande konkurren-
snackdelar. Dessutom kan Ericssons produkter inte fullt ut uppfylla de krav
på ämnen som anges i kriterierna. Kriterierna för utökat producentansvar
för elektronisk och elektrisk utrustning samt batterier har bedömts vara
uppfyllda.
Reparation, upprustning och återtillverkning
(Cirkulär ekonomi (CE) 5.1)
Ericsson erbjuder supporttjänster för hårdvaruprodukter till sina kunder,
vilket omfattar reparation och upprustning av nätutrustning. Ericsson har
bedömt de tekniska granskningskriterierna avseende väsentligt bidrag
och kommit fram till att verksamheten uppfyller dessa kriterier.
Försäljning av reservdelar
(Cirkulär ekonomi (CE) 5.2)
Ericsson säljer reservdelar, inklusive renoverade reservdelar, för nätutrust-
ning som har sålts till kunder. Ericsson har bedömt de tekniska gransknings-
kriterierna avseende väsentligt bidrag och kommit fram till att verksamheten
inte uppfyller alla kriterier. Framförallt uppfyller Ericssons förpackningar för
närvarande inte tröskelvärdena för minsta andel återvunnet material.
29
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E6, forts.
Enskilda kapitalutgifter och driftskostnader
Det är tillåtet att inkludera utgifter och kostnader för inköp av produkter och
tjänster som är kopplade till andra ekonomiska verksamheter än dem som
anges ovan som kapitalutgifter och driftskostnader som är förenliga med och
omfattas av taxonomin, om dessa ingår i taxonomiförordningens delegerade
akt på klimatområdet eller på miljöområdet, och om den berörda leverantö-
rens ekonomiska verksamhet för produkten eller tjänsten i fråga är förenlig
med och omfattas av taxonomin. Ericsson inkluderar utgifter för motorfordon
(CCM 6.5), infrastruktur för fordonsladdning (CCM 7.4) och åtgärder för ener-
gieffektivitet i byggnader (CCM 7.3) som att de omfattas av taxonomin, samt
i förekommande fall taxonomiförenliga kapitalutgifter och driftskostnader.
För att bedöma om dessa verksamheter är förenliga med taxonomin krävs
detaljerade uppgifter om i vilken grad leverantörernas verksamhet är fören-
liga med taxonomin, och därför kan Ericsson i dagsläget inte bedöma i vilken
utsträckning enskilda identifierade kapitalutgifter och driftskostnader som
omfattas av taxonomin kan anses vara förenliga med taxonomin.
Orsakar inte betydande skada
För att bedöma huruvida verksamheterna ovan inte orsakar betydande
skada på andra miljömål har Ericsson inlett ett arbete för att utvärdera de
viktigaste anläggningarnas påverkan på vattenresurser, natur och biologisk
mångfald samt platsspecifika, klimatrelaterade risker. Eftersom detta arbete
ännu inte är slutfört kan Ericsson inte i nuläget avgöra om det uppfyller alla
tillhörande kriterier. Ericsson uppfyller de flesta av DNSH-kriterierna (Do No
Significant Harm) när det gäller förebyggande och begränsning av miljöföro-
reningar, men kan för närvarande inte fullt ut uppfylla de allmänna DNSH-
kriterierna, eftersom alla Bolagets produkter idag innehåller bly. Ericssons
tjänster för elektronisk hårdvara och reparationer bedöms uppfylla DNSH-
kriterierna för begränsning av klimatförändringar. Observera dock att krite-
rierna för bedömningar av energieffektivitet endast gäller för konsument-
elektronik och därför inte är tillämpliga på Ericssons produkter.
Minimiskyddsåtgärder
I och med att den oberoende tillsynen av Bolagets regelefterlevnad avslutats
2024 anses minimiskyddsåtgärder vara på plats. Det finns information om
Ericssons åtaganden avseende mänskliga rättigheter och rutiner för tillbörlig
aktsamhet i avsnitten S1 till S4, och information om Bolagets strategi för att
motverka mutor och korruption, efterlevnad av skatteregler och konkurrens-
lagstiftning i avsnitt G1.
Kärnenergi- och fossilgasrelaterade verksamheter
Kärnenergirelaterade verksamheter
Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot forskning, utveckling, demonstration och utbyggnad av innovativa elproduktionsanläggningar som
producerar energi från kärnenergiprocesser med minimalt avfall från bränslecykeln.
Nej
Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar för produktion av el eller processvärme, inbegripet
för fjärrvärme eller industriella processer, såsom vätgasproduktion, samt för säkerhetsuppgraderingar av dessa, med hjälp av bästa tillgängliga teknik.
Nej
Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot säker drift av befintliga kärntekniska anläggningar som producerar el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme
eller industriella processer, såsom vätgasproduktion från kärnenergi, samt säkerhetsuppgraderingar av dessa.
Nej
Fossilgasrelaterade verksamheter
Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande eller drift av elproduktionsanläggningar som producerar el med hjälp av fossila gasformiga bränslen.
Nej
Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande, renovering och drift av anläggningar för kombinerad produktion av värme/kyla och el med hjälp
av fossila gasformiga bränslen.
Nej
Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande, renovering och drift av värmeproduktionsanläggningar som producerar värme/kyla med hjälp
av fossila gasformiga bränslen.
Nej
30
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E6, forts.
Nyckeltal
Omsättning
Kriterier för väsentligt bidrag
Orsakar inte betydande skada
Ekonomiska verksamheter
Kod
1)
Omsätt-
ning
Andel av
omsätt-
ningen
2024
Begränsning av klimatförändringar
Anpassning till klimatförändringar
Vatten
Föroreningar
Cirkulär ekonomi
Biologisk mångfald
Begränsning av klimatförändringar
Anpassning till klimatförändringar
Vatten
Föroreningar
Cirkulär ekonomi
Biologisk mångfald
Minimiskyddsåtgärder
Andel av
omsättningen
förenlig med
(A.1) eller som
omfattades
av taxonomin
(A.2) 2023
Kategori möjliggörande verksamhet
Kategori omställningsverksamhet
SEK
miljoner
%
J; N; N/EL
J/N
%
A. VERKSAMHETER SOM OMFATTAS
AV TAXONOMIN
A.1 Miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga)
verksamheter
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
De miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga)
verksamheternas
omsättning (A.1)
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
varav möjliggörande verksamheter, %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
E
varav omställningsverksamheter, %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
T
A.2 Verksamheter som omfattas av taxonomin
men som inte är miljömässigt hållbara
(ej taxonomiförenliga)
Mål som
verksamheten omfattas av
2)
Datadrivna lösningar för minskningar av
växthusgasutsläpp
CCM 8.2
37
0
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
0
Tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning
CE 1.2
87 542
35
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
35
Reparation, renovering och återtillverkning
CE 5.1
6 022
2
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
2
Försäljning av reservdelar
CE 5.2
1 525
1
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
0
Omsättning för verksamheter som omfattas
av taxonomin men som inte är miljömässigt
hållbara (A.2)
95 126
38
38
Omsättning för verksamheter som omfattas
av taxonomin (A.1 + A.2)
95 126
38
38
B. VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS
AV TAXONOMIN
Omsättningen hos verksamheter som inte omfattas
av taxonomin
152 755
62
Totalt
247 880
100
Andel av total omsättning som är förenlig med/ omfattas
av taxonomin – per mål
%
Förenlig med
taxonomin
Omfattas av
taxonomin
Begränsning av klimatförändringar
0
0
Anpassning till klimatförändringar
–
–
Vattenresurser och marina resurser
–
–
Förebyggande och begränsning av
föroreningar
–
–
Cirkulär ekonomi
0
38
Biologisk mångfald
–
–
1)
Förkortade verksamhetskoder:
CCM: Begränsning av klimatförändringar
CCA: Anpassning till klimatförändringar
CE: Cirkulär ekonomi
2)
Omfattas av taxonomin (EL)/Omfattas ej av taxonomin (N/EL):
31
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Kapitalutgifter
Kriterier för väsentligt bidrag
Orsakar inte betydande skada
Ekonomiska verksamheter
Kod
1)
Kapital-
utgifter
Andel av
kapitalut-
gifterna,
2024
Begränsning av klimatförändringar
Anpassning till klimatförändringar
Vatten
Föroreningar
Cirkulär ekonomi
Biologisk mångfald
Begränsning av klimatförändringar
Anpassning till klimatförändringar
Vatten
Föroreningar
Cirkulär ekonomi
Biologisk mångfald
Minimiskyddsåtgärder
Andel kapital-
utgifter
förenliga med
(A.1) eller som
omfattades
av taxonomin
(A.2) 2023
Kategori möjliggörande verksamhet
Kategori omställningsverksamhet
SEK
miljoner
%
J; N; N/EL
J/N
%
A. VERKSAMHETER SOM OMFATTAS
AV TAXONOMIN
A.1 Miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga)
verksamheter
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Kapitalutgifter för de miljömässigt hållbara
(taxonomiförenliga) verksamheterna (A.1)
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
varav möjliggörande verksamheter, %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
E
varav omställningsverksamheter, %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
T
A.2 Verksamheter som omfattas av taxonomin
men som inte är miljömässigt hållbara
(ej taxonomiförenliga)
Mål som
verksamheten omfattas av
3)
Inköp och leasing av fordon
2)
CCM 6.5
265
5
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
5
Datadrivna lösningar för minskningar av
växthusgasutsläpp
CCM 8.2
0
0
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
0
Tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning
CE 1.2
1 560
29
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
37
Reparation, renovering och återtillverkning
CE 5.1
1
0
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
1
Försäljning av reservdelar
CE 5.2
0
0
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
0
Kapitalutgifter för verksamheter som omfattas
av taxonomin men som inte är miljömässigt
hållbara (A.2)
1 825
34
43
Kapitalutgifter för verksamheter som omfattas
av taxonomin (A.1 + A.2)
1 825
34
43
B. VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS
AV TAXONOMIN
Kapitalutgifterna hos verksamheter som inte
omfattas av taxonomin
3 527
66
Totalt
5 352
100
Andel av totala kapitalutgifter som är förenlig med/omfattas
av taxonomin – per mål
%
Förenlig med
taxonomin
Omfattas av
taxonomin
Begränsning av klimatförändringar
0
5
Anpassning till klimatförändringar
–
–
Vattenresurser och marina resurser
–
–
Förebyggande och begränsning av
föroreningar
–
–
Cirkulär ekonomi
0
29
Biologisk mångfald
–
–
1)
Förkortade verksamhetskoder:
CCM: Begränsning av klimatförändringar
CCA: Anpassning till klimatförändringar
CE: Cirkulär ekonomi
2)
Fullständigt namn: Transport med motorcyklar, personbilar och nyttofordon
3)
Omfattas av taxonomin (EL)/Omfattas ej av taxonomin (N/EL):
Avsnitt E6, forts.
32
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt E6, forts.
Driftskostnader
Kriterier för väsentligt bidrag
Orsakar inte betydande skada
Ekonomiska verksamheter
Kod
1)
Drifts-
kostna-
der
Andel av
drifts-
kostna-
derna,
2024
Begränsning av klimatförändringar
Anpassning till klimatförändringar
Vatten
Föroreningar
Cirkulär ekonomi
Biologisk mångfald
Begränsning av klimatförändringar
Anpassning till klimatförändringar
Vatten
Föroreningar
Cirkulär ekonomi
Biologisk mångfald
Minimiskyddsåtgärder
Andel drifts-
kostnader
förenliga med
(A.1) eller som
omfattades
av taxonomin
(A.2) 2023
Kategori möjliggörande verksamhet
Kategori omställningsverksamhet
SEK
miljoner
%
J; N; N/EL
J/N
%
A. VERKSAMHETER SOM OMFATTAS
AV TAXONOMIN
A.1 Miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga)
verksamheter
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Driftskostnader för de miljömässigt hållbara
(taxonomiförenliga) verksamheterna (A.1)
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
varav möjliggörande verksamheter, %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
E
varav omställningsverksamheter, %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
T
A.2 Verksamheter som omfattas av taxonomin
men som inte är miljömässigt hållbara
(ej taxonomiförenliga)
Mål som
verksamheten omfattas av
3)
Inköp och leasing av fordon
2)
CCM 6.5
87
0
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
0
Datadrivna lösningar för minskningar av
växthusgasutsläpp
CCM 8.2
3
0
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
0
Tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning
CE 1.2
16 266
30
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
29
Reparation, renovering och återtillverkning
CE 5.1
23
0
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
0
Försäljning av reservdelar
CE 5.2
0
0
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
EL
N/EL
0
Driftskostnader för verksamheter som omfattas
av taxonomin men som inte är miljömässigt
hållbara (A.2)
16 379
30
29
Driftskostnader för verksamheter som omfattas
av taxonomin (A.1 + A.2)
16 379
30
29
B. VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS
AV TAXONOMIN
Driftskostnader för verksamheter som inte omfat-
tas av taxonomin
38 270
70
Totalt
54 650
100
Andel av totala driftskostnader som är förenlig med/omfattas
av taxonomin – per mål
%
Förenlig med
taxonomin
Omfattas av
taxonomin
Begränsning av klimatförändringar
0
0
Anpassning till klimatförändringar
–
–
Vattenresurser och marina resurser
–
–
Förebyggande och begränsning av
föroreningar
–
–
Cirkulär ekonomi
0
30
Biologisk mångfald
–
–
1)
Förkortade verksamhetskoder:
CCM: Begränsning av klimatförändringar
CCA: Anpassning till klimatförändringar
CE: Cirkulär ekonomi
2)
Fullständigt namn: Transport med motorcyklar, personbilar och nyttofordon
3)
Omfattas av taxonomin (EL)/Omfattas ej av taxonomin (N/EL):
33
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Talangutveckling
Balans mellan arbete och fritid
Hälsa och säkerhet
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Arbetstagares rättigheter och arbetsvillkor
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Ericsson har cirka 94 000 anställda, och 10 000 medarbetare som ej är
anställda i Bolaget i över 110 länder. Ericsson har identifierat flertalet
områden som kan innebära väsentlig påverkan, risker och möjligheter rela-
terade till den egna arbetskraften, och som kan delas in i fyra kategorier:
likabehandling och lika möjligheter för alla, talangutveckling, hälsa, säker-
het och välbefinnande på arbetsplatsen samt arbetstagares rättigheter och
arbetsvillkor. Ericsson anser att de åtgärder som planeras att vidtas som en
del av Bolagets strategi för en övergång till nettonollutsläpp inte kommer
att leda till några direkta väsentliga negativa konsekvenser för den egna
arbetskraften.
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Medan likabehandling och samma möjligheter är fokusområden för många
ansvarsfulla företag globalt, har flera av de regioner där Ericsson är verk-
samt (inklusive, men inte begränsat till, Asien, Mellanöstern och Afrika samt
Latinamerika) jämförelsevis högre risker för diskriminering på arbetsplatsen
och bristande respekt för kvinnors och minoriteters rättigheter. Informations-
och kommunikationstekniksektorn (IKT) har en lägre andel kvinnor i arbets-
styrkan och i ledande roller jämfört med det globala genomsnittet. Ericsson
presterar över genomsnittet när anställda tillfrågas om de anser att företaget
erbjuder en arbetsplats där alla ges samma möjligheter oavsett bakgrund
och om de behandlas med respekt och värdighet. För att upprätthålla detta
måste Bolaget fortsätta att främja en inkluderande kultur som bygger på
respekt, med likabehandling och lika möjligheter för alla. Hur väl Ericsson
hanterar denna faktor kan också påverka Bolagets förmåga att genomföra
sin strategi, inklusive att behålla sitt teknikledarskap.
Talangutveckling
Hur Ericsson tar hand om sin personal, och hur nuvarande och potentiella
medarbetare ser på Bolaget som arbetsgivare, kan påverka möjligheterna
att attrahera och behålla viktiga talanger. Detta kan påverka Bolagets kon-
kurrens- och innovationskraft samt förmågan att effektivt genomföra sin
strategi. Ericssons förmåga till kompetensutveckling och omskolning av
sin personal inom kritiska områden, såsom AI och molnteknik, kan också
påverka Bolagets förmåga att säkra teknikledarskap på marknaden. Att
bygga kritiska kompetenser är mycket relevant för personer som arbetar
inom FoU och kommersiella områden, men det är också viktigt för andra
yrkesgrupper i alla typer av roller. Kontinuerlig kompetensutveckling och
omskolning av personalen stöder medarbetarnas fortsatta utveckling och
anställningsbarhet, liksom Bolagets förmåga att genomföra sin strategi.
Hälsa, säkerhet och välbefinnande (inklusive balans mellan
arbete och fritid)
Sedan Ericsson satte målet om noll dödsfall och incidenter som leder till
sjukfrånvaro (Target Zero) under 2021 har 34 dödsfall registrerats. 27 av
dödsfallen inträffade bland leverantörernas anställda, främst inom nätutrull-
ning och fältunderhåll, och två dödsfall bland Ericssons egna anställda. De
främsta orsakerna till dessa dödsfall var olyckor som inträffade under fältar-
bete samt trafikolyckor. Trafikolyckor där personer som arbetar för Ericsson
var inblandade har också orsakat fem dödsfall bland allmänheten. Under
samma period inträffade de flesta incidenter som lett till sjukfrånvaro under
monterings- och demonteringsarbete samt underhålls- och reparationsar-
bete på fältet. Dessa incidenter har involverat både Ericssons egna anställda
och anställda hos leverantörer.
De huvudsakliga hälsoriskerna som identifierats för personal som inte
utför fältarbete är psykisk ohälsa till följd av stress, ångest och en dålig
balans mellan arbete och fritid, samt belastningssjukdomar på grund av
repetitiva eller statiska arbetsuppgifter eller lyft. När Ericsson utför undersök-
ningar om medarbetarnas uppfattning om balansen mellan arbete och fritid
ligger det globala genomsnittet över referensvärdet. I flera länder ligger dock
betyget under referensvärdet. Detta indikerar att en del av personalen inte
lyckas att balansera arbete och fritid på ett tillfredsställande sätt.
Arbetsmiljöfaktorer såsom hälsa och säkerhet ingår ofta när kunder utvärde-
rar leverantörer. Hur Ericsson presterar inom detta område kan därför påverka
hur Bolaget bedöms i upphandlingar och anbudsförfaranden. Ericssons
förmåga att attrahera och behålla talanger kan också påverkas om Bolaget
uppfattas som ett företag där medarbetarna inte kan uppnå en balans
mellan arbete och fritid.
Arbetstagares rättigheter och arbetsvillkor
I flera av de länder där Ericsson har personal finns det förhöjda risker för
brott mot internationella konventioner om arbetstagares rättigheter och
anständiga arbetsvillkor. Inom i huvudsak samma länder finns en bristande
tillämpning av lokal arbetsrätt i frågor som diskriminering och trakasserier av
kvinnor och underrepresenterade grupper, arbetstid, tillräcklig lön och trygg
anställning, samt rätten till mötesfrihet och föreningsfrihet.
Vissa av de länder där Ericsson är verksamt är högriskområden på grund
av väpnade konflikter, kriminalitet, auktoritärt styre eller naturkatastrofer som
översvämningar, jordbävningar, tsunamier eller liknande. Sådana situationer
kan äventyra medarbetarnas och andra arbetstagares liv eller välbefinnande.
Givet Ericssons storlek och omfattande geografiska närvaro följer Bolaget
en försiktighetsprincip i förhållande till dessa frågar och identifierar dem som
potentiellt väsentliga tills motsatsen bekräftas.
Policyer för den egna arbetskraften
Affärsetisk kod och Uttalande avseende företag och
mänskliga rättigheter
I den affärsetiska koden anges att alla former av diskriminering är förbjudna,
även om det är tillåtet enligt lokal lagstiftning. Den uttrycker vidare allas
rätt till rättvisa, säkra och gynnsamma arbetsvillkor och rätten att bilda och
gå med i fackföreningar och förhandla kollektivt, samt Bolagets åtagande
att säkerställa en trygg och hälsosam arbetsmiljö för alla. Den affärsetiska
koden anger vidare att Ericsson strängt förbjuder alla former av slaveri, inklu-
sive människohandel, påtvingat arbete, tvångsliknande förhållanden eller
tvångsarbete. Allmän information om den affärsetiska koden finns i avsnittet
Allmänna upplysningar, som också innehåller information om Ericssons
Uttalande avseende företag och mänskliga rättigheter.
Personalpolicy
Denna policy fastställer att Ericsson strävar efter lika möjligheter till
anställning, utveckling, ersättning, förmåner och alla andra personalåtgärder
utan diskriminering. Principerna som anges i policyn omfattar, men är inte
begränsade till, idén om att varje enskild medarbetares möjligheter kopplade
till anställningen ska grunda sig på öppenhet och jämlikhet, och att lön och
belöning ska återspegla det värde de bidrar med och grunda sig på principer
om konkurrenskraft, rättvisa och transparens.
Avsnitt S – Samhällsansvar
S1
Den egna arbetskraften
34
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Policy för hälsa, säkerhet och välbefinnande
Policyn anger att Bolaget ska tillämpa en riskbaserad ansats för att
förebygga, kontrollera och minska arbetsrelaterade faror och risker samt
kontinuerligt förbättra sina processer. Ericsson strävar efter att uppfylla kun-
dernas krav och andra tillämpliga krav inom hälsa och säkerhet, även när
dessa krav är striktare än nationell lagstiftning. Ericsson arbetar dessutom för
att utforma arbetsplatser och arbetsprocesser, samt tillhandahålla verktyg,
som främjar och skyddar medarbetarnas hälsa, säkerhet och välbefinnande.
Bolaget arbetar för att tillhandahålla relevant utbildning och föra en dialog
med medarbetarna och andra intressenter för att kontinuerligt förbättra
ledningssystemet för hälsa, säkerhet och välbefinnande.
Processer för att föra dialog med medarbetare och deras
företrädare angående påverkan
Ericsson för dialog på flera olika sätt med sina medarbetare avseende
den påverkan de utsätts för eller sannolikt kan utsättas för. Några av de mer
relevanta kanalerna beskrivs nedan.
Årligen genomförs koncernövergripande medarbetarundersökningar för
att förstå hur medarbetarna upplever sitt arbete och sin arbetsmiljö, samt hur
de uppfattar Bolaget, dess ledarskap och strategier. Resultaten kan att delas
upp efter kategori av svarande för att få mer detaljerade insikter om medar-
betarnas olika perspektiv. Resultaten sammanställs på både koncern- och
enhetsnivå för fortlöpande uppföljning, för att chefer och ledare ska kunna
agera när och där det behövs.
Ericsson har inrättat arbetsmiljökommittéer som omfattar chefer och med-
arbetare, eller arbetstagarrepresentanter i förekommande fall. Kommittéerna
sammanträder regelbundet och följer upp resultatet av arbetet med hälsa och
säkerhet på arbetsplatsen, samt diskuterar och beslutar om åtgärder för att
förbättra ledningssystemet och dess processer. Kommunikation kring mål,
resultat, program och utbildning inom hälsa, säkerhet och välbefinnande
är tillgänglig för alla medarbetare genom interna kanaler som intranät och
nyhetsbrev. Alla medarbetare tillfrågas också årligen om hälsa, säkerhet och
välbefinnande genom en särskild medarbetarundersökning. Undersökningen
innehåller frågor om hur de upplever balansen mellan arbete och fritid.
Ericsson har kollektivavtal med arbetstagarorganisationer i flera av de
länder där Bolaget är verksamt. Sverige, Spanien, Rumänien, Ungern, Italien
och Brasilien är några av de länder där Ericsson har en stor andel anställda
som omfattas av kollektivavtal och där fackföreningar konsulteras i frågor
som rör de anställdas arbetsvillkor. Ericsson har inga globala ramavtal
med några globala fackförbund.
Processer för att åtgärda negativ påverkan och kanaler
genom vilka de egna medarbetarna kan påtala problem
Medarbetare kan rapportera misstänkta överträdelser av den affärsetiska
koden, inklusive misstänkta fall av diskriminering och trakasserier samt brott
mot mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, till sin chef eller chefens
överordnade, eller till koncernfunktionerna People (personal), Legal (juridik)
eller Compliance (regelefterlevnad). Rapportering kan också ske när som
helst via Ericsson Compliance Line, antingen via en säker webbplats eller
via telefon och på flera olika språk. Rapporteringen kan göras anonymt.
Ericssons policy är att inte kräva att personer som rapporterar misstänkta
regelöverträdelser avstår från sina rättigheter att föra talan genom en rättslig
process som ett villkor för att kunna rapportera missförhållanden och över-
trädelser. Bolaget kräver inte heller att den som gör en anmälan underteck-
nar ett sekretessavtal. Den som rapporterar ett ärende uppmanas dock att
inte sprida någon information som rör ett pågående ärende för att skydda
integriteten i processen. Denna mekanism, inklusive information om hur
Ericsson utreder och följer upp rapporterade ärenden och vilka konsekvenser
som vidtagits till följd av bekräftade överträdelser, beskrivs närmare i
avsnitt G1.
Dessutom har Ericsson en central rapporteringskanal för sina anställda,
liksom för anställda hos leverantörer, för att rapportera hälso- och säkerhets-
incidenter samt tillbud, vilka sedan hanteras inom en särskild process som
en del av Bolagets ledningssystem för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen,
se mer information nedan.
När negativ påverkan identifieras strävar Ericsson efter att samarbeta
med den berörda parten för att komma till rätta med problemet. Detta är
dock inte alltid möjligt, till exempel vid anonym rapportering.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Nedan följer beskrivningar av de viktigaste åtgärderna och handlingspla-
nerna som Ericsson har vidtagit eller planerar att vidta avseende väsentlig
påverkan på den egna arbetskraften. De åtgärder som beskrivs nedan är de
viktigaste som Ericsson har vidtagit för att minska risken för att orsaka eller
bidra till väsentlig negativ påverkan på den egna arbetskraften.
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Ericsson är fast besultet att skapa en välkomnande kultur, då detta är en
viktig del av Bolagets värderingar och bidrar till att säkerställa att de bästa
globala talangerna rekryteras samt att det främjar innovation och genererar
större värde åt kunderna. Ericsson strävar efter att bygga tillit och en positiv
företagskultur som omfattar respekt, rättvisa och transparens och att ta bort
hinder som förhindrar lika möjligheter för alla. För att uppnå detta arbetar
Ericsson med att skapa medarbetarprocesser som behandlar alla lika, så
att till exempel platsannonser använder ett neutralt språk när det gäller
ansökandes egenskaper och Bolaget utbildar ledare i lika behandling och
lika möjligheter.
Ericsson stödjer resursgrupper för medarbetare (Employee Resource
Groups, ERG) som är öppna för alla inom organisationen, och som täcker
ett brett spektrum av ämnen. Under 2024 ökade Ericsson stödet till resurs-
grupperna genom att lansera en global strategisk ERG-plan och fortsätta
att erbjuda ledarskapsutbildning till ledarna för dessa nätverk. Ericsson har
också startat globala resursgrupper för personer med neuropsykiatriska
variationer och personer med funktionsvariationer.
På Ericsson är de vägledande principerna att människor ska ha en rättvis
lön och att de ska uppmärksammas och belönas för sina prestationer och
bidrag till verksamheten. Följaktligen är löner och förmåner marknadsmäs-
sigt konkurrenskraftiga och relevanta för individen, med målet att tillhanda-
hålla ett brett erbjudande som attraherar, behåller och engagerar talanger.
Alla lönebeslut förutsätts vara fria från diskriminering och ska baseras på
Bolagets lönefilosofi och utgå från samma kriterier. För att säkerställa att
löner är konkurrenskraftiga och rättvisa finns det definierade och globalt
enhetliga jobbstrukturer och arbetsnivåer på plats, så att det finns en stöd-
jande infrastruktur som gör det möjligt för Ericsson att göra meningsfulla
lönejämförelser.
Under 2024 har Ericsson ytterligare utvecklat sin metod för att utvärdera
interna löneskillnader. Denna användes för att genomföra två lönekartlägg-
ningar. Framöver kommer Ericsson att fortsätta genomföra regelbundna
granskningar av rättvisa löner och ytterligare öka den interna utbildningen
för att fortsätta arbetet med att uppnå meritbaserade löner inom hela
organisationen.
Talangutveckling
Ericsson ger sina medarbetare möjlighet att utveckla sin kompetens och
erfarenhet genom kompetensutveckling, omskolning och erfarenhetsbaserat
lärande, inklusive möjligheter till intern karriärutveckling. Som en del av stra-
tegiprocessen definierar Ericsson varje år de mest kritiska kompetenserna
som Bolagets medarbetare behöver utveckla. De kritiska globala kompeten-
serna är de som är kopplade till Ericssons tillväxtstrategi att utöka sitt ledar-
skap inom mobilnät och en fokuserad expansion till företagsmarknaden.
Dessa kompetensområden omfattar teknik, handel och Power Skills, eller
social kompetens. Utöver utbildningsprogrammen bidrar Teach for Ericsson-
programmet till att uppmärksamma dem som utbildar andra inom Bolaget
inom viktiga kompetensområden.
Utbildnings- och utvecklingsplaner som är kopplade till var och en av
dessa väsentliga kompetensområden kartläggs enligt fyra kompetensnivåer
och tillhandahålls för att utveckla och omskola medarbetarna, både för deras
nuvarande arbetsroller och för att förbereda dem för framtida utmaningar.
Kompetensutveckling och omskolning stöds vidare av en digital lärande-
plattform som ger medarbetarna enkel tillgång till material och kurser, och
ger Ericsson ett verktyg för att följa, mäta och analysera framsteg i kompe-
tensutvecklingen. Förutom utbildnings- och utvecklingsprogram inom de
kritiska kompetensområdena har medarbetarna tillgång till ett brett utbud
av resurser för kompetensutveckling, såsom interna och externa kurser
online och artiklar via den digitala lärandeplattformen.
Tillsammans med sina chefer fastställer medarbetarna individuella årliga
och långsiktiga karriärmål och identifierar kompetenser som de ska utvecklas
i den årliga processen för att sätta utvecklingsmål. Medarbetarna får också
årliga individuella prestationsutvärderingar. År 2024 lanserades en reviderad
Avsnitt S1, forts.
35
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
strategi för prestationsstyrning, med målet att skapa tydlighet och stödja
medarbetarna i deras utveckling. Programmen för ledarskapsutveckling på
Ericsson reviderades under 2024 och ger nya och erfarna ledare möjlighet
att utvecklas under sin karriär. Framöver planerar Ericsson att ytterligare
förankra arbetet med prestationsstyrning och talangplanering, i samarbete
med ledare inom hela Bolaget.
För att ytterligare främja medarbetarnas utveckling och mobilitet inom
Bolaget kan medarbetarna nu också ansöka om projektanställningar
och andra jobbmöjligheter på Bolagets intranät, där också lediga tjänster
utannonseras.
Hälsa, säkerhet och välbefinnande
Incidentrapportering och utredning
Ericsson har ett globalt verktyg där det går att rapportera om risker, tillbud
och olyckor som involverar medarbetare, leverantörer eller andra som arbe-
tar på uppdrag av Ericsson. Problem som kan kopplas till distansarbete kan
också rapporteras via verktyget. Rapporterade incidenter utreds och en
orsaksanalys görs för att åtgärda eventuella skador och förhindra att
incidenten upprepas.
Välbefinnande och balans mellan arbete och fritid
Ericssons strategi för välbefinnande består av en kombination av organi-
satoriska komponenter och individuella fokusområden. De organisatoriska
komponenterna består av en stödjande arbetsmiljö, där arbetsplatserna är
utformade för att ta hänsyn till fysiskt, socialt och emotionellt välbefinnande,
samt ledare som ska agera som förebilder för säkra och hälsosamma bete-
enden. De enskilda fokusområdena är fysiskt, emotionellt, ekonomiskt och
socialt välbefinnande i syfte att hjälpa medarbetarna att hantera balansen
mellan arbete och fritid. Ericsson erbjuder sekretessbelagt samtalsstöd och
tillgång till hälsostöd online eller via telefon genom en extern leverantör av
medarbetarstöd. Under 2024 lanserades Ericsson Care Line globalt. Det är
ett stödprogram för medarbetare som innefattar tjänster för välbefinnande,
exempelvis personliga mindfulnessprogram, interaktiv rådgivning och infor-
mationsmaterial om meditation. Ericsson Care Line är tillgänglig för de flesta
anställda och personer som ingår i deras hushåll.
Ericsson har ett hybridbaserat och flexibelt arbetssätt som ger större själv-
bestämmanderätt för medarbetare att avgöra var och när de ska utföra sitt
arbete. Den nuvarande globala riktlinjen är att arbetet ska ske på kontoret,
men med flexibilitet att arbeta från andra platser när arbetsuppgifter och
ansvarsområden tillåter det.
Utbildning och medvetenhet
Alla Ericssons medarbetare och anställda hos leverantörer av fälttjänster
måste genomgå en obligatorisk utbildning i hälsa, säkerhet och välbefin-
nande. Ytterligare utbildning kan krävas utifrån en persons roll och risk-
exponering för att säkerställa tillräcklig kompetens. År 2024 införde Ericsson
en obligatorisk utbildning i trafiksäkerhet för både medarbetare och leve-
rantörer. Dessutom finns en specialanpassad webbaserad utbildning som
omfattar förebyggande åtgärder och beteenden kring hur liv kan räddas,
och som rör exempelvis trafiksäkerhet och användande av skyddsutrust-
ning, tillgänglig för alla medarbetare och leverantörer. Ericsson har ett
utbildningsprogram för säkerhet och ledarskap för ledare inom tre nivåer
från VD och koncernchef, inklusive medlemmar i koncernledningen samt för
utvalda nyckelroller som har en direkt inverkan på säkerheten i verksamhe-
ten. Ericssons guide Walk the Talk uppmuntrar alla ledare att personligen
och regelbundet besöka en anläggning och samtala uteslutande om hälsa,
säkerhet och välbefinnande. Det finns också ett utbildnings-program för
att lyfta kunskapsnivån om psykisk ohälsa och välbefinnande.
Arbetstagares rättigheter och arbetsvillkor
Tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter
För att verkställa sitt åtagande att respektera mänskliga rättigheter har
Bolaget integrerat tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter i
verksamheten. Människorättsrisker ingår också i Ericssons riskhanterings-
ramverk och kan tas upp i Business Risk Committee vid behov. Prioriteringar
på koncernnivå för tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter fast-
ställs av ett centralt team av människorättsexperter. De samordnar insatser
relaterade till tillbörlig aktsamhet och samarbetar med affärsområden och
regionala försäljningsorganisationer angående människorättsrelaterade
initiativ vid behov.
Ericssons viktigaste frågor rörande mänskliga rättigheter rör främst
arbetstagare i leverantörskedjan och hur Bolagets teknik kan missbrukas
i dess nedströms värdekedja. Hur denna potentiella påverkan integreras
i Bolagets process för tillbörlig aktsamhet beskrivs i avsnitten S2 och S4.
Nedan beskrivs de åtgärder för tillbörlig aktsamhet som är relevanta för
Ericssons egen verksamhet och den egna arbetskraften.
Utöver informationen nedan finns mer information om Ericssons arbete
med tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter och prioriterade
områden i Ericssons Uttalande avseende företag och mänskliga rättigheter,
på Bolagets hemsida.
Sammanslagningar, förvärv och avyttringar
Frågor som rör mänskliga rättigheter ingår i Ericssons process för tillbörlig
aktsamhet vid sammanslagningar, förvärv och avyttringar. Fokus ligger på
att utvärdera de huvudsakliga människorättsriskerna hos målbolaget eller
köparen samt i vilken utsträckning målbolaget har tillfredsställande ramverk
för tillbörlig aktsamhet på plats för att identifiera och hantera riskerna. Om
varningsflaggor eller brister identifieras, krävs en plan för riskreducerande
åtgärder, antingen som en förutsättning för transaktionen eller som en
del av integreringen efter att den har avslutats.
Skärpta åtgärder
Ericsson vidtar olika skärpta åtgärder i samband med tillbörlig aktsamhet i
fråga om mänskliga rättigheter för att identifiera och hantera mänskliga rät-
tigheter som rör affärsverksamheter där riskerna har bedömts som potenti-
ellt förhöjda. Som ett exempel genomförde Ericsson under 2024 förstärkta
åtgärder relaterade till tillbörlig aktsamhet i Indien genom ett landsbesök, där
teamet som arbetar med mänskliga rättigheter träffade interna och externa
intressenter för att identifiera och bedöma människorättsrisker relaterade till
verksamheten i landet och för att öka medvetenheten om dessa risker. Som
ett led i detta anordnade Ericsson rundabordssamtal med människorätts-
organisationer och genomförde möten med externa intressenter, däribland
organisationer i civil samhället och en före detta fackföreningsrepresen-
tant. Mötena var inriktade på potentiell påverkan på mänskliga rättigheter
kopplad till både Ericssons verksamhet och Bolagets värdekedja, inklusive
arbetsvillkor och arbetsrätt. Särskild uppmärksamhet ägnades åt den externa
arbetskraft som arbetar för Ericsson, till exempel tillfälligt anställda. En rap-
port utfärdades efter besöket och som beskrev viktiga åtgärder för att hantera
potentiella risker. Dessa inkluderar möjligheter att ytterligare stärka tillsynen
av arbetsvillkoren för den externa arbetskraften, förbättra den interna med-
vetenheten om frågor som rör mänskliga rättigheter i verksamheten i Indien,
samt rekommendationer om hur riktade riskbedömningar kan genomföras.
Skydd för arbetstagare i områden med hög risk
Ericsson bedriver verksamhet i områden där till exempel väpnade konflikter,
kriminalitet och auktoritärt styre kan leda till situationer som utsätter med-
arbetare för en förhöjd risk kopplad till deras personliga säkerhet. Ericsson
bevakar geopolitiska hot och säkerhetshot världen över och bedömer säker-
hetsriskerna i områden där Ericsson bedriver verksamhet. Bolagets säker-
hetsstrategi operationaliseras genom att använda Bolagets globala ramverk
för säkerhet i högriskområden (Security in High-risk Areas). Syftet är att göra
det möjligt att bedriva affärsverksamhet i högriskområden och samtidigt
skydda medarbetare, leverantörer och alla andra som arbetar på uppdrag
av Ericsson, till exempel genom:
–
Förfaranden, utbildning och säkerhetsåtgärder för att begränsa risken
att utsättas för brottslig verksamhet.
–
Krav på resvägar och transportarrangemang (till exempel tidsplaner,
att resa i konvoj, beväpnad eskort, säkerhetsåtgärder vid stopp samt
spårning av transporter).
–
Användning av satellittelefoner i avlägsna områden.
–
Fysiska säkerhetskrav vad gäller boende och arbetsplatser.
Dessutom kan Ericsson aktivera sin krishanteringsorganisation i händelse
av en incident som har allvarliga eller potentiellt allvarliga konsekvenser
för Ericssons verksamhet eller medarbetare, och som inte kan hanteras
med ordinarie operativa rutiner.
Utbildning i mänskliga rättigheter och ökad medvetenhet
Ericsson tillhandahåller utbildning i mänskliga rättigheter som är tillgänglig
för alla medarbetare. Riktad utbildning och kompetensbyggande aktiviteter
för nyckelroller och funktioner erbjuds också. Som en del av en långsiktig
plan för utbildning i mänskliga rättigheter fick nyckelmedarbetare utbildning
inom detta område under 2024. Medarbetarna valdes ut baserat på deras
Avsnitt S1, forts.
36
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
arbetsroller och deras exponering för högriskscenarier, till exempel
medarbetare inom försäljning och chefer i identifierade högriskländer.
Samarbeten och partnerskap
Ericsson förstärker sitt arbete genom samarbeten och partnerskap med
andra organisationer. Nedan listas några av de viktigaste externa samar-
betena, partnerskapen och åtagandena relaterade till mänskliga rättigheter.
Organisation
Beskrivning
Business Network on Civic
Freedoms and Human Rights
Defenders
En grupp företag som har åtagit sig att identifiera hur
företag och samhälle kan dra nytta av ökat stöd från
den privata sektorn, för att skydda medborgerliga
friheter och människorättsaktivister.
Global Network Initiative
Ett initiativ som behandlar yttrandefrihet och
rätten till respekt för privatlivet inom IKT-sektorn. Del-
tagare är internet- och telekommunikationsföretag,
grupper som arbetar med mänskliga rättigheter och
pressfrihet, investerare samt akademiker och akade-
miska institutioner.
Shift Business Learning
Program
Business Learning Program stödjer företag som
strävar efter att integrera riktlinjer för företag och
mänskliga rättigheter. Shift är en ideell, uppdragsdriven
organisation som arbetar med företag, finansinstitut
och standardiseringsorgan i syfte att främja företagens
respekt för mänskliga rättigheter i enlighet med
FN:s vägledande principer för företag och mänskliga
rättigheter (UNGP).
FN:s B-Tech Project
Ett projekt som leds av FN: råd för mänskliga
rättigheter i syfte att tillhandahålla en auktoritativ
och allmänt accepterad färdplan för tillämpning av
UNGP inom IKT-sektorn. Tech Company Community of
Practice, som Ericsson deltar i, är ett initiativ inom FN:s
B-Tech Project för att befrämja företagens respekt för
mänskliga rättigheter i teknikbranschen.
FN:s Global Compact
FN:s Global Compact är världens största initiativ för
hållbarhet och socialt ansvarstagande bland företag,
med mer än 25 000 deltagande företag och andra
intressenter i över 167 länder. Ericsson har varit medlem
sedan 2000, då FN:s Global Compact grundades.
Mål relaterade till den egna arbetskraften
Likabehandling och lika möjligheter för alla
För att främja policymålen om likabehandling och lika möjligheter i enlighet
med tillämpbara antidiskrimineringslagar och för att främja hållbar organi-
satorisk hälsa, arbetar Ericsson kontinuerligt med att ta bort hinder för att
nå dessa mål. Till exempel har Ericsson satt fokus på likabehandling och
möjligheter för kvinnor på alla nivåer i Bolaget, med syfte att, genom merit-
baserade urvalsprocesser i enlighet med antidiskrimineringslagar, öka ande-
len kvinnor bland alla anställda, linjechefer och högre befattningshavare till
minst 30 % globalt till år 2030.
För att stödja detta mål strävar Ericsson efter att utöka den relevanta
kandidatpoolen, och säkerställer lika möjligheter för alla. Målet tillåter eller
uppmuntrar inte att anställningsbeslut (oavsett om det gäller rekrytering,
befordran eller annat) baseras på personliga egenskaper som kön, efter-
som det skulle bryta mot uppförandekoden. Alla anställningsbeslut ska
vara meritbaserade och tas utan diskriminering. Framsteg mot detta mål
stödjer också den organisatoriska hälsan genom meritbaserad personal-
politik. Resultatet mäts baserat på antalet anställda vid slutet av varje
rapporteringsperiod.
Andel män och kvinnor
Personalkategori
Basår
Målår
Andel
basår, %
Målvärde,
%
Andel
2024, %
Alla anställda
2021
2030
25,2
≥ 30
26,5
Linjechefer
21,3
24,0
Högre chefer
35,6
32,0
Som ett resultat av de åtgärder som beskrivs i detta avsnitt ökade andelen
kvinnor bland de anställda till 26,5 % 2024, jämfört med 26,0 % 2023.
Andelen kvinnor bland linjecheferna ökade till 24,0 % (22,7 %) och uppgick
till 32,0 % (31,4 %) bland högre chefer.
Hälsa och säkerhet
Ericsson har ett mål (Target Zero) om noll arbetsrelaterade dödsfall och
incidenter som resulterar i sjukfrånvaro orsakade av antingen arbetsrela-
terade fysiska skador eller arbetsrelaterade sjukdomar senast 2025. Målet
omfattar både Ericssons egen arbetskraft och anställda hos leverantörer
av fälttjänster. Måluppfyllelsen mäts genom antalet dödsfall och inciden-
ter som resulterat i sjukfrånvaro som registrerats av Ericsson under varje
redovisningsperiod och som bedömts ligga inom Bolagets kontroll.
Target Zero
Kategori
Basår
Målår
Antal
basår
Mål
antal
Antal
2024
Dödsfall
2020
2025
7
0
2
Olyckor som resulterat i
sjukfrånvaro
143
72
Under 2024 inträffade två dödsfall jämfört med tio under 2023. Dessa två
dödsfall inträffade bland leverantörernas anställda. Antalet incidenter som
resulterat i sjukfrånvaro var 72 jämfört med 84 år 2023. Ericsson anser att
minskningen av antalet dödsfall och incidenter är ett resultat av de åtgärder
som Bolaget har vidtagit, enligt beskrivningen ovan.
Personalsammansättning
Uppgifter om sammansättningen av Ericssons anställda och medarbetare
som ej är anställda som presenteras nedan baseras på information som
hämtats från Ericssons centrala personalsystem och baseras på antalet
anställda i varje kategori vid slutet av rapportperioden. Det totala antalet
anställda vid årets slut har stämts av mot motsvarande antal i not G4
i koncernens finansiella rapporter.
Anställda per kategori
Antal anställda
2024
2023
2022
Koncernledningen
17
16
17
Högre chefer
1)
175
175
177
Linjechefer
7 367
7 499
7 602
STEM
2)
70 128
74 454
78 789
Icke-STEM
16 549
17 808
18 944
Totalt
94 236
99 952
105 529
1)
Ericsson har definierat högre chefer som personer som rapporterar direkt till en medlem
av koncernledningen, vilket innebär personer två nivåer under VD och koncernchef, exklusive
chefsassistenter.
2)
Medarbetare utan personalansvar i roller inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och
matematik (STEM).
Anställda per land
1)
Antal anställda
2024
2023
2022
Indien
22 279
22 848
23 112
Sverige
13 420
13 977
14 481
Kina
8 136
9 950
10 971
Övriga länder
50 401
53 177
57 145
Totalt
94 236
99 952
105 529
1)
Uppgifter för specifika länder omfattar de länder som utgör minst 10 % av totalt antal
anställda globalt under minst ett av de tre föregående åren.
Antal anställda per anställningsform
2024
Antal anställda
Män
Kvinnor
Annat/
ej angivet
Totalt
Tillsvidareanställda
68 965
24 825
107
93 897
Tillfälligt anställda
221
118
–
339
Behovsanställda
–
–
–
–
Totalt
69 186
24 943
107
94 236
Heltidsanställda
68 769
24 496
104
93 369
Deltidsanställda
417
447
3
867
Totalt
69 186
24 943
107
94 236
Avsnitt S1, forts.
37
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Personalomsättning
Antal/%
2024
2023
2022
Antal anställda som lämnat Bolaget
11 919
13 362
14 381
Personalomsättningstakt, %
12
13
14
Anställda som lämnat Bolaget, andel män
och kvinnor, %
Män
73
74
74
Kvinnor
27
26
26
Annat/ej angivet
0
0
0
Anställda som lämnat Bolaget per åldersgrupp, %
<30
21
23
30
30–50
57
56
60
>50
22
21
10
Rekrytering och intern rörlighet
Antal/%
2024
2023
2022
Antal anställda som tillkommit i Bolaget
6 203
7 785
17 235
Anställningstakt, %
6
8
17
Nyanställningar, andel män och kvinnor, %
Män
63
68
72
Kvinnor
35
31
27
Annat/ej angivet
1
0
0
Nyanställningar per åldersgrupp, %
<30
47
49
45
30–50
46
47
50
>50
7
4
5
Tjänster som tillsatts internt, %
1)
44
49
37
1)
Beräknas genom att dividera antalet tjänster som tillsatts under ett år av personer som redan
är anställda på Ericsson med det totala antalet tjänster som tillsatts under samma år.
Uppgifter om medarbetare som ej är anställda
Förutom anställda har Ericsson även extern arbetskraft som inte har ett
direkt anställningsförhållande till Bolaget. Denna arbetskraft består huvud-
sakligen av konsulter som arbetar med tjänsteleveranser, produktutveckling
och leveranser.
Antal anställda
2024
2023
2022
Medarbetare som ej är anställda
9 610
13 125
18 088
Omfattning av kollektiva förhandlingar och social dialog
Ericsson är medvetet om och respekterar anställdas rätt att bilda eller ansluta
sig till oberoende fackföreningar samt rätten till kollektivförhandlingar.
På platser där lokala lagar begränsar dessa rättigheter söker Ericsson andra
sätt att föra en meningsfull dialog med medarbetarna. Detta inkluderar alter-
nativa, oberoende och fritt valda former av arbetstagarrepresentation som
personalkommittéer eller medarbetarråd. Ericssons krav vad gäller arbetsta-
garrättigheter för leverantörers anställda anges i uppförandekoden för affärs-
partners. Dessa krav är i nivå med Ericssons egna medarbetares rättigheter.
År 2024 var täckningsgraden för kollektivavtal i hela koncernen 31 % (29 %)
Kollektivavtal, täckningsgrad per land och region
1)
%
Anställda inom EES
Anställda utanför EES
0–19
– Sydasien
– Ostasien och
Stillahavsområdet
– Nordamerika
20–39
40–59
60–79
80–100
– Sverige
1)
Enbart länder inom EES och regioner utanför ESS med mer än 10% av koncernens totala antalet
anställda redovisas.
Antal och andel män och kvinnor inom personalstyrkan
Medarbetare
Antal anställda
2024
2023
2022
Män
69 186
73 919
78 518
Kvinnor
24 943
25 954
26 901
Annat/ej angivet
107
79
110
Totalt
94 236
99 952
105 529
Andel kvinnor per personalkategori
%
2024
2023
2022
Koncernledningen
24
25
18
Högre chefer
1)
32
31
35
Linjechefer
24
23
22
STEM
2)
22
22
21
Icke-STEM
46
46
46
Alla anställda
27
26
25
1)
Ericsson har definierat högre chefer som personer som rapporterar direkt till en medlem
av koncernledningen, vilket innebär personer två nivåer under VD och koncernchef, exklusive
chefsassistenter.
2)
Medarbetare utan personalansvar i roller inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap
och matematik (STEM).
Andel anställda per åldersgrupp
%
2024
2023
2022
<30
12
13
15
30–50
65
66
65
>50
22
21
20
Tillräckliga löner
Ericsson planerar att göra en analys av tillräckliga löner för den egna
arbetskraften under 2025.
Mätetal för utbildning och kompetensutveckling
Andel anställda som fått prestationsutvärderingar och haft utvecklingssamtal
1)
%
2024
2023
2022
Män
89
93
93
Kvinnor
88
92
91
Totalt
88
93
93
1)
Registrerade prestationsutvärderingar per 31 januari nästföljande år.
Genomsnittligt antal utbildningstimmar per anställd
Timmar
2024
2023
2022
Män
25,2
38,6
18,9
Kvinnor
24,6
36,8
17,8
Alla anställda
25,1
38,1
18,6
Mätetal för hälsa och säkerhet
Dödsfall per inblandad part
Antal
2024
2023
2022
Anställda
–
1
–
Medarbetare som ej är anställda
1
–
–
Andra arbetstagare
1)
1
8
6
Tredje part
2)
–
1
2
Totalt
2
10
8
1)
Främst anställda hos leverantörer av sitetjänster och underleverantörer.
2)
Tredje part avser en person som inte arbetar för Ericsson, vare sig som anställd, leverantör eller
underleverantör, till exempel allmänheten, och som påverkas av en incident som bedöms vara
inom Bolagets kontroll.
Avsnitt S1, forts.
38
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Dödsfall per orsak
Antal
2024
2023
2022
Fall från hög höjd
1
4
4
Bilkörning/trafikolycka
1
5
4
Elolycka
–
1
–
Totalt
2
10
8
Olyckor som resulterat i sjukfrånvaro (LWA), per inblandad part
1)
Antal
2024
2023
2022
Anställda
28
53
96
Medarbetare som ej är anställda
–
–
–
Andra arbetstagare
2)
44
43
30
Totalt
72
96
126
1)
Från och med 2024 är olyckor med sjukfrånvaro som inträffat bland tredje part exkluderade från
statistiken eftersom Ericsson har begränsad möjlighet att verifiera antalet faktiska sjukdagar.
Tredje parter ingår fortfarande i statistiken för dödsfall och registrerbara arbetsplatsolyckor.
2)
Främst anställda hos leverantörer av fälttjänster och underleverantörer.
Registrerbara arbetsrelaterade olyckor (RWA), per inblandad part
2)
Antal
2024
2023
2022
Anställda
58
–
3)
–
3)
Medarbetare som ej är anställda
1
–
3)
–
3)
Andra arbetstagare
1)
55
–
3)
–
3)
Tredje part
2)
2
–
3)
–
3)
Total
116
–
3)
–
3)
1)
Främst anställda hos leverantörer av fälttjänster och underleverantörer.
2)
Tredje part avser en person som inte arbetar för Ericsson, vare sig som anställd, leverantör eller
underleverantör, till exempel allmänheten, och som påverkas av en incident som bedöms vara
inom Bolagets kontroll.
3)
Ericsson lämnar denna upplysning för första gången vilket innebär att jämförelsetal för tidigare
redovisningsperioder ej är tillgängliga.
Dödsfalls- och olycksfallsfrekvens bland anställda
1)
Per 500 heltidsekvivalenter
2024
2023
2022
Dödsfallsfrekvens
–
0,00
–
LWA-frekvens
0,14
0,26
0,44
RWA-frekvens
0,29
–
2)
–
2)
1)
Anger antalet dödsfall, olyckor med sjukfrånvaro och registrerbara arbetsrelaterade olyckor som
inträffar under ett år per 500 heltidsekvivalenter, med 1 000 000 timmar som ett standardiserat
genomsnittligt antal arbetade timmar för 500 heltidsekvivalenter under ett år. Totalt antal
arbetade timmar är ett uppskattat värde baserat på standardårsarbetstiden för aktiva anställda
multiplicerat med varje lands årliga genomsnittliga antal anställda, uttryckt i heltidsekvivalenter,
vilket uppgick till 199 miljoner timmar (206 och 220 miljoner timmar under 2023 respektive 2022).
Uppgifterna innehåller därför en hög grad av mätosäkerhet.
2)
Ericsson lämnar denna upplysning för första gången vilket innebär att jämförelsetal för tidigare
redovisningsperioder ej är tillgängliga.
Dödsfalls- och olycksfallsfrekvens bland medarbetare som ej är anställda
1)
Per 500 heltidsekvivalenter
2024
2023
2022
Dödsfallsfrekvens
0,04
–
2)
–
2)
LWA-frekvens
–
–
2)
–
2)
RWA-frekvens
0,04
–
2)
–
2)
1)
Anger antalet dödsfall, olyckor medsjukfrånvaro och registrerbara arbetsrelaterade olyckor som
inträffar under ett år per 500 heltidsekvivalenter, med 1 000 000 timmar som ett standardiserat
genomsnittligt antal arbetade timmar för 500 heltidsekvivalenter under ett år. Totalt antal
arbetade timmar är ett uppskattat värde baserat på standardårsarbetstiden för aktiva medarbetare
som ej är anställda multiplicerat med varje lands årliga genomsnittliga antal medarbetare som
ej är anställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, vilket uppgick till 23 miljoner timmar. Uppgifterna
innehåller därför en hög grad av mätosäkerhet.
2)
Ericsson lämnar denna upplysning för första gången vilket innebär att jämförelsetal för tidigare
redovisningsperioder ej är tillgängliga.
Sjukfrånvarodagar till följd av olyckor, samt tillbud
1)
Antal
2024
2023
2022
Sjukfrånvarodagar till följd av olyckor
683
1 679
3 040
Rapporterade tillbud
11 765
11 004
9 716
1)
Ericsson kan för närvarande endast samla in information med tillfredsställande tillförlitlighet
avseende antal sjukfrånvarodagar till följd av olyckor för sina egna anställda.
Ledningssystem för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen
Ericssons koncerngemensamma ledningssystem för hälsa och säkerhet
på arbetsplatsen är en del av Ericsson Group Management System. Det är
utformat för att minska risker kopplade till hälsa, säkerhet och välbefinnande
samt för att fånga upp och implementera möjligheter till förbättringar inom
dessa områden i Ericssons verksamhet och processer. Det är certifierat enligt
ISO 45001, den internationella standarden för hantering av hälsa och säker-
het på arbetsplatsen. Detta ledningssystem omfattar 96 % av Ericssons
anställda och 99 % av medarbetare som ej är anställda. Personalen inom
Cradlepoint, Vonage och RedBee, som inte är helt integrerade i Ericsson
Group Management System, omfattas ej av ledningssystemet.
Mätetal för ersättning
Förhållande mellan kvinnors och mäns ersättning
1)
%
2024
2023
2022
Grundlön
85
85
84
Total ersättning
85
85
82
Förhållande mellan ersättning till VD och till anställda
2)3)
Kvot
2024
2023
2022
Grundlön – Sverige
25
27
26
Grundlön – globalt
37
39
40
Total ersättning – Sverige
73
76
75
Total ersättning – globalt
100
103
109
1)
Detta mätetal tar inte hänsyn till andra faktorer som kan påverka ersättningsnivåerna, till exempel
plats, arbetsroll och ansvar, erfarenhet, ålder, utbildningsnivå etc. Total ersättning inkluderar årlig
grundlön vid heltidsarbete, målnivå för kortsiktig rörlig ersättning/provisionsbaserad ersättning
(STV/SIP) samt tilldelningar av långsiktig rörlig ersättning (LTV) under inne-varande år. Siffrorna
för totala ersättningskvoter exkluderar anställda inom fälttjänstpersonal i vissa företag som
följer lokala STV-planer, vilket försvårar relevanta jämförelser (134 personer 2024). Den totala
ersättningskvoten omfattar medarbetare hos Vonage (som numera är en del av segmentet Global
Communications Platform) från och med 2023 men inte 2022.
2)
I grundlönen ingår inte semesterlön i Sverige (vilket även gäller för VD och koncernchef). Detta
gör att den skiljer sig från grundlönen så som den presenteras i tabellen ”Total ersättning till VD
och koncernchef samt till vice verkställande direktör” på sidorna 2–3 i ersättningsrapporten där
semesterlön är inkluderad.
3)
Total ersättning i detta sammanhang baseras på STV/SIP målnivå och LTV som beviljats för
respektive år, och skiljer sig därför från informationen i tabellen ”Total ersättning till VD och
koncernchef samt till vice verkställande direktör” på sidan 3 i ersättningsrapporten, som visar
faktisk intjänad STV och tilldelad LTV. Den totala ersättningskvoten omfattar medarbetare hos
Vonage (som numera är en del av segmentet Global Communications Platform) från och med 2023
men inte från 2022. Ericsson har också utvärderat den justerade löneskillnader mellan män och
kvinnor för en majoritet av sina anställda. Till skillnad från de mätetal som redovisas ovan tar detta
mätetal hänsyn till andra faktorer vid bedömningen av skillnader i ersättning mellan kvinnor och
män, till exempel erfarenhet, prestation, tjänstgöringstid och ansvarsområden. Den justerade
löneskillnadsnivån är ett mer exakt mått på ett företags tillämpning av lika lön för lika arbete.
Ericsson har också utvärderat den justerade löneskillnaden mellan könen
för en majoritet av sina anställda. Till skillnad från de mätetal som redovisas
ovan tar detta mätetal hänsyn till andra faktorer utöver kön vid bedömningen
av skillnader i ersättning mellan kvinnor och män, till exempel erfarenhet,
tjänstgöringstid och ansvarsområden. Den justerade löneskillnadsnivån är
ett mer exakt mått på ett företags tillämpning av lika lön för lika arbete.
Incidenter, anmälningar och allvarlig påverkan
på mänskliga rättigheter
Misstänkt bristande regelefterlevnad rörande diskriminering och trakasserier
1)
Antal
2024
2023
2022
Totalt antal rapporterade ärenden
98
–
2)
–
2)
av vilka avsåg trakasserier
79
–
2)
–
2)
av vilka avsåg diskriminering
19
–
2)
–
2)
Totalt antal bekräftade överträdelser
15
–
2)
–
2)
av vilka avsåg trakasserier
15
–
2)
–
2)
av vilka avsåg diskriminering
–
–
2)
–
2)
1)
Avser ärenden som rapporterats och hanterats i Ericssons process för hantering och utredning
av misstänkta överträdelser.
2)
Ericsson lämnar denna upplysning för första gången vilket innebär att jämförelsetal för tidigare
redovisningsperioder ej är tillgängliga.
79 ärenden som klassificerades som trakasserier rapporterades till Ericsson
Compliance Line under 2024. Av rapporterade ärenden skickades 32 för
vidare utredning. I 15 av de utredningar som avslutats under året bekräfta-
des överträdelser. 9 fall var fortfarande under utredning i slutet av året. 20
frågor hänvisades till andra funktioner, till exempel HR (People Function),
för att hanteras i enlighet med deras processer.
Avsnitt S1, forts.
39
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
19 ärenden som klassificerades som diskriminering rapporterades till
Ericsson Compliance Line under 2024. Av rapporterade ärenden skickades
4 för vidare utredning. I ingen av de utredningar som avslutats under året
bekräftades överträdelser. Ett ärende var fortfarande under utredning i slutet
av året. 8 ärenden hänvisades till andra funktioner, till exempel HR (People
Function), för att hanteras i enlighet med deras processer. När överträdelser
bekräftats har korrigerande och disciplinära åtgärder vidtagits, bland
annat uppsägning.
Det totala antalet ärenden som rapporterats till Ericssons kanaler
för rapportering av bristande regelefterlevnad redovisas i avsnitt G1.
Under 2024 har Ericsson inte fått kännedom, vare sig genom sina egna
rapporteringskanaler eller genom någon av OECD:s nationella kontaktpunk-
ter som inrättats av regeringar som följer OECD:s riktlinjer för multinationella
företag, om några allvarliga incidenter kopplade till mänskliga rättigheter där
Bolaget varit inblandat, Följaktligen har inga korrigerande åtgärder vidtagits.
Avsnitt S1, forts.
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Hälsa och säkerhet
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Arbetstagares rättigheter och arbetsvillkor
Tvångs- och barnarbete
Adekvata bostäder
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Som beskrivs i avsnittet allmänna upplysningar är Ericssons värdekedja
komplex, eftersom Bolaget är ett multinationellt företag med cirka 17 000
aktiva leverantörer under 2024 och många gånger fler underleverantörer.
Flera typer av väsentlig påverkan, risker och möjligheter relaterade till arbets-
tagare i värdekedjan har identifierats. Dessa kan delas in i tre kategorier:
arbetsvillkor, hälsa och säkerhet samt andra arbetsrelaterade rättigheter,
som beskrivs närmare nedan.
Arbetsvillkor
Många av Ericssons leverantörer och underleverantörer finns i länder och
regioner där det finns förhöjda systematiska risker för att arbetstagare inte
får en tillräcklig lön eller har trygga anställningsvillkor, arbetar för långa
arbetsdagar eller att deras rätt till föreningsfrihet inte respekteras. Detta
inkluderar Asien, Mellanöstern, Afrika och Latinamerika. Det finns även, till
stor del i samma områden, en systemrisk och förhöjd risk för diskriminering
av och trakasserier mot kvinnor och andra underrepresenterade grupper eller
minoriteter på arbetsplatsen. Ericsson arbetar också med leverantörer och
underleverantörer i flera länder med förhöjd risk för personlig säkerhet på
grund av konflikter, inre oroligheter, kriminalitet eller auktoritärt styre.
Hälsa och säkerhet
Väsentliga hälso- och säkerhetsrelaterad påverkan för arbetstagare i vär-
dekedjan motsvarar samma påverkan som de som beskrivs för den egna
arbetskraften i avsnitt S1. Ericssons övergripande strategi för att hantera
denna påverkan beskrivs i avsnitt S1 och leverantörsspecifika åtgärder
beskrivs nedan.
Andra arbetsrelaterade rättigheter
Bortom dess direkta leverantörer har Ericsson identifierat systematisk
förhöjd risk för tvångsarbete, särskilt vad gäller verksamheter som innefattar
att utvinna naturresurser som används i Ericssons hårdvaruprodukter, samt
elektroniktillverkning i vissa delar av världen, däribland, men inte begränsat
till, Kina, Indien, Brasilien och Malaysia. Systematiska risker för barnarbete
har också identifierats, kopplat till utvinning av vissa naturresurser som
används i Ericssons hårdvara. Ericsson köper in komponenter och produkter
som innehåller mineraler och metaller som kan härröra sig från konfliktdrab-
bade områden och högriskområden, men köper inte direkt in mineraler eller
metaller. Även om den potentiella påverkan finns flera nivåer bort i Ericssons
leverantörskedja, är Ericsson medvetet om att detta är ett viktigt systema-
tiskt problem att hantera, i förhållande till både rättigheter för arbetstagare
i värdekedjan och i förhållande till berörda samhällen.
Dåliga boendeförhållanden för arbetare i värdekedjan för elektroniktill-
verkning är också ett känt systemiskt problem i delar av världen, särskilt
på platser där arbetare, ofta migrantarbetare, kan bo i sovsalar med under-
måliga boende- och sanitära förhållanden. Det är mest sannolikt att denna
potentiella påverkan sker bortom Ericssons direkta leverantörer, längre upp
i leverantörskedjan.
Befintliga och framväxande rättsliga krav på företag att säkerställa
respekt för mänskliga rättigheter i sina värdekedjor, i synnerhet tvingande
bestämmelser om tillbörlig aktsamhet eller liknande krav, som bestäm-
melserna i USA:s lagar mot tvångsarbete vid import och EU:s direktiv om
tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och EU:s förordning
mot tvångsarbete, kräver att företag stärker sina riskhanteringsrutiner,
vilket kan öka kostnaderna för regelefterlevnad. Underlåtenhet att påvisa
regelefterlevnad kan få juridiska och ekonomiska konsekvenser och påverka
Ericssons tillgång till vissa marknader, till exempel genom importförbud.
Faktorer kopplade till mänskliga rättigheter blir även allt viktigare när kunder
utvärderar leverantörer. Hur Ericsson presterar inom detta område kan därför
påverka hur Bolaget bedöms i upphandlingar och anbudsförfaranden.
Policyer för arbetstagare i värdekedjan
Affärsetisk kod
Den affärsetiska koden anger att Ericsson strängt förbjuder alla former
av slaveri, inklusive människohandel, påtvingat arbete, tvångsliknande
förhållanden eller tvångsarbete. De bestämmelser i Ericssons affärsetiska
kod som är relaterad till förbud mot diskriminering beskrivs i avsnitt S1 och
gäller även för arbetare i värdekedjan.
Uppförandekod för affärspartners
Uppförandekoden för affärspartners kräver att affärspartners, inklusive
leverantörer, respekterar alla internationellt erkända standarder för mänskliga
rättigheter, inklusive den internationella deklarationen om mänskliga rät-
tigheter och principerna om grundläggande rättigheter som anges i ILO:s
deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet.
Sammanfattningsvis innehåller uppförandekoden för affärspartners
Ericssons krav på att affärspartners ska förse sina anställda med skriftliga
och begripliga anställningsavtal, att anställda inte ska behöva betala
rekryteringsavgifter och att de aldrig får nekas tillgång till sina identitets-
handlingar eller, när det gäller migrantarbetare, immigrationshandlingar.
Ingen form av tvångsarbete eller slavarbete är tillåtet enligt denna uppfö-
randekod, och leverantörer får inte använda barnarbete i någon del av sin
verksamhet. Anställda under 18 år får inte utföra arbete som kan äventyra
deras hälsa eller säkerhet. Arbetstiden får inte överstiga vad som är maxi-
malt tillåtet enligt lag, och en arbetsvecka får inte vara längre än 60 timmar,
inklusive övertid, med strävan att uppnå ILO:s standard om 48 ordinarie
timmar per vecka. Affärspartners måste respektera sina anställdas rätt till
S2
Arbetstagare i värdekedjan
40
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt S2, forts.
en levnadslön. Löner som betalas ut till anställda ska följa gällande löne-
lagstiftning och lönerna för en normal arbetsvecka ska vara tillräckliga för
att tillgodose de anställdas grundläggande behov och ge en viss diskretionär
inkomst. Affärspartners ska vidare tillhandahålla en arbetsplats som är fri
från olaga diskriminering av alla slag, trakasserier och hård eller omänsk-
lig behandling, inklusive våld. Hot om detsamma accepteras inte heller.
Slutligen måste affärspartners respektera alla anställdas rätt att bilda och
gå med i fackföreningar och förhandla kollektivt.
Uppförandekoden för affärspartners kräver att affärspartners tilläm-
par ett riskbaserat förhållningssätt till hälsa och säkerhet och att anställda
och uppdragstagare får adekvat utbildning för de uppgifter de tilldelas.
Affärspartnern måste också ha en lämplig incident- och rapporteringsrutin
på plats och en process för att vidta korrigerande åtgärder. Förutom uppfö-
randekoden för affärspartners har Ericsson även allmänna standarder för
hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som gäller för alla leverantörer, och
som kräver att de har ett arbetsmiljöledningssystem på plats som innehåller
de delar som beskrivs ovan. För leverantörer av tjänster inom byggnation,
fältunderhåll och nätutbyggnad är ytterligare specifika arbetsmiljö-
standarder, som innehåller mer detaljerade krav, också obligatoriska. Dessa
specifika standarder innehåller också detaljerade krav på hur leverantörerna
ska hantera arbetsmiljöfrågor i förhållande till sina underleverantörer.
Allmän information om uppförandekoden för affärspartners finns i
avsnittet Allmänna upplysningar, där det även finns information om
Ericssons Uttalande avseende företag och mänskliga rättigheter.
Process för att föra dialog med arbetstagare i
värdekedjan angående påverkan
Ericsson interagerar direkt och indirekt med arbetstagare i värdekedjan
gällande faktisk eller potentiell påverkan relaterade till dem på flera olika
sätt. Några av de mer relevanta kanalerna beskrivs nedan.
Programmet för leverantörsrevisioner utifrån uppförandekoden som
beskrivs nedan omfattar intervjuer med anställda, vilket är ett sätt för
Ericsson att interagera med arbetare i värdekedjan. Dessa intervjuer fokuse-
rar på frågor rörande mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter som
ingår i uppförandekoden för affärspartners.
Ericsson har också regelbundna kontakter med olika organisationer,
som kan ses som språkrör för åsikter och intressen som arbetstagare i vär-
dekedjan har. Ericsson är medlem i Shift Business Learning Program för att
främja näringslivets respekt för mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s
vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (UNGP). Bolaget
är också medlem i Business Network on Civic Freedoms and Human Rights
Defenders och Responsible Business Alliance (RBA).
Dessutom interagerar Ericsson med företrädare för arbetstagare i värde-
kedjan när Bolaget genomför förstärkta åtgärder inom tillbörlig aktsamhet.
Detta kan ske i form av direkta kontakter med arbetsrättsorganisationer som
är verksamma i ett visst land samt rundabordssamtal med organisationer i
civilsamhället och andra intressenter som arbetar med arbetsrättsrelaterade
frågor.
Processer för att åtgärda negativ påverkan och
kanaler genom vilka arbetstagare i värdekedjan
kan påtala problem
Observationer från leverantörsrevisioner åtgärdas genom planer för korrige-
rande åtgärder. Revisionerna är därför en av de viktigaste mekanismerna för
att åtgärda negativ påverkan på arbetstagare i värdekedjan.
Det finns flera kanaler för arbetstagare i värdekedjan att påtala problem.
Ericsson Compliance Line, som är tillgänglig för såväl interna som externa
intressenter, inklusive leverantörer och deras anställda, kan användas för att
rapportera misstänkta överträdelser av uppförandekoden för affärspartners,
policyer, lagar eller förordningar. För information om Ericsson Compliance
Line, se avsnitt G1.
Ericsson kräver också att affärspartners har en egen process för sina
anställda att rapportera överträdelser av uppförandekoden för affärspart-
ners, vilken ska inkludera en effektiv klagomålsmekanism. Affärspartnern
förväntas säkerställa en säker miljö där klagomål kan framföras utan rädsla
för repressalier eller vedergällning.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Ericsson strävar efter att bedriva sin verksamhet på ett ansvarsfullt sätt
och har flera metoder på plats för att hantera påverkan kopplad till arbets-
tagare i värdekedjan. Nedan beskrivs viktiga åtgärder och handlingsplaner
som rör segmentering, granskning och revision av leverantörer, ökad tillbörlig
aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter och konfliktmineraler samt
hantering av hälsa och säkerhet hos leverantörer.
Leverantörssegmentering och kontinuitetsplanering
Ericsson segmenterar sin leverantörsbas för att effektivt hantera leveran-
törsrelationer och risker. Leverantörerna delas in i en av fyra segmenterings-
nivåer baserat på en kombination av följande fyra aspekter: inköpsvolymer,
risk, beroende och värde. Leverantörer i de två översta segmenteringsnivå-
erna anses vara affärskritiska. Ericsson strävar efter att ha flera leverantörer
av samma produkter och tjänster för att stärka leverantörskedjans mot-
ståndskraft där så är möjligt och investerar i strategiska buffertar för att
ytterligare minska risken för störningar. Dessutom övervakas händelser som
kan innebära betydande störningar i realtid och enskilda leverantörer kan
visualiseras i övervakningsprocessen. Om en sådan händelse inträffar under-
rättas Ericsson om vilka leverantörer som kan påverkas. Därefter bedöms
riskexponeringen och lämpliga riskreducerande åtgärder för den specifika
händelsen vidtas. Realtidsövervakningen kan utökas så att den integrerar
en leverantörs kontinuitetsplaner, vilket möjliggör större detaljrikedom i
analysen av leverantörens sårbarhet.
Screening och revision av leverantörer
Inom Ericssons inköpsorganisation finns en särskild enhet som ansvarar
för att driva initiativ som rör hållbarhet och ansvarsfullt företagande, med
fokus på att leverantörerna följer uppförandekoden för affärspartners.
Omfattningen av programmet för ansvarsfulla inköp speglar de ämnen som
behandlas i denna kod. Leverantörernas efterlevnad av standarder och krav
kontrolleras genom två revisionsprogram, ett som baseras på uppförande-
koden och ett annat på avtalsefterlevnad.
Ericsson har arbetat med att öka spårbarheten för sina produkter bortom
direkta leverantörer. Detta arbete har följt en riskbaserad strategi som tar
hänsyn till risker i leverantörskategorin, landrisker och risker relaterade till
den specifika produkten, produktkomponenten eller råvaran. Nya och fram-
växande regelverk som innehåller krav på spårbarhet i leverantörskedjan har
beaktats i denna process. Ericssons generella strategi är att samarbeta med
leverantörer för att uppnå kontinuerliga förbättringar. I de fall där ett sådant
samarbete inte har varit möjligt har Ericsson som en sista utväg beslutat att
göra förändringar i leverantörskedjan.
Ericsson erbjuder gratis utbildning till sina leverantörer och affärspartners
via sin webbplats. Förutom allmän utbildning i uppförandekoden för affärs-
partners finns även riktat innehåll på Bolagets hemsida som omfattar
antikorruption, mänskliga rättigheter, konfliktmineraler och arbetsmiljö.
Direkt tillgång till FN:s Global Compact Academy finns för anställda i
inköpsorganisationen och för leverantörer via Ericssons webbplats.
Screening av leverantörer
Ericsson har en process för att screena sina direkta leverantörer med
avseende på risker för bristande efterlevnad av uppförandekoden. Under
introduktionen av en ny leverantör görs en första bedömning med hjälp
av tredjepartsdatabaser för att bedöma negativ mediebevakning inom
områdena regelefterlevnad, konkurrenshämmande förfaranden,
ekonomiska oegentligheter, miljö, produktion samt sociala och arbets-
rättsrelaterade frågor.
Som ett nästa steg kan en modulär bedömning av hållbarhetsrisken
för leverantören aktiveras, baserad på leverantörskategorins riskprofil.
Omfattningen av respektive bedömning fastställs i förväg baserat på vilken
typ av produkter och tjänster som leverantören tillhandahåller. När en leve-
rantör har valts ut för bedömning skickas en eller flera självutvärderingar om
miljöstyrning, arbetsmiljöstyrning och arbetet kring mänskliga rättigheter ut
till leverantören att fylla i.
Efter genomförd utvärdering bedöms leverantörerna ha hög, medelhög
eller låg risk, beroende på hur väl de uppfyller Ericssons kriterier inom de
områden som omfattas. Baserat på denna klassificering utfärdas sedan en
rekommendation att antingen godkänna, inte godkänna eller godkänna
41
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
leverantören med särskilda villkor om att åtgärda brister (eller motsvarande
rekommendationer för aktiva leverantörer).
När leverantörerna väl har onboardats fortsätter de att screenas för n
egativ mediebevakning med jämna mellanrum så länge de levererar varor
eller tjänster till Ericsson.
Leverantörsrevisioner
Ericsson granskar sina direkta leverantörer, främst de som står för översta
90 % av de totala leverantörsutgifterna, för att verifiera att leverantörerna
uppfyller kraven i Ericssons uppförandekod. Den inneboende risken hos
dessa leverantörer, baserad på faktorer som land, typ av tjänst eller produkt
som levereras, tid sedan den senaste revisionen och inköpsvolym, bedöms
och ligger till grund för urvalet av revisioner.
Revisionerna utförs av ett oberoende granskningsföretag och utförs
främst på plats, med revision på distans som ett alternativ för högriskländer
för att inte äventyra revisorernas säkerhet, samt för uppföljningsrevisioner.
De övergripande revisionskriterierna omfattar efterlevnad av uppförande-
koden, inklusive kriterier som omfattar, men inte är begränsade till, anställ-
ningsvillkor, som bland annat arbetstid, löner och dialog mellan de anställda
och ledningen, arbetsmiljöfrågor som förebyggande av olyckor och inciden-
ter, kemikaliehantering samt kommunikation av krav till underleverantörer
och uppdragstagare.
Avvikelser måste åtgärdas genom tidsspecificerade handlingsplaner för
korrigerande åtgärder. Ericsson genomför inte oanmälda revisioner. Däremot
genomförs semi-anmälda revisioner, där leverantören informeras om att en
revision kommer att äga rum under en viss tidsperiod utan att veta exakt när.
Under 2024 genomfördes 79 (123) sådana revisioner. Avvikelser identifie-
rades hos 89 % (85 %) av de granskade leverantörerna och kritiska avvikel-
ser hos 3 % (1 %). Dessa var främst relaterade till arbetsmiljöledning. 84 %
(79 %) av det totala antalet avvikelser och 50 % (100 %) av de kritiska avvi-
kelserna hade åtgärdats med korrigerande åtgärder inom de förutbestämda
tidsramarna.
Ericsson genomför också revisioner för att kontrollera att leverantörerna
följer de avtal som ingåtts med Ericsson. Dessa utförs av Ericssons interna
revisorer och följer principerna i ISO 9001 Vägledning för revision av
ledningssystem. Förutom kriterierna i uppförandekoden omfattar dessa
revisioner även andra kriterier, till exempel efterlevnad av handelsregler,
hantering av kontinuitet i verksamheten och säkerhet. Avvikelser måste
åtgärdas genom tidsspecificerade handlingsplaner för korrigerande
åtgärder.
Under 2024 identifierade 14 (19) sådana avtalsbaserade revisioner
avvikelser hos 100 % (100 %) av de granskade leverantörerna. Dessa var
främst relaterade till uppförandekoden för affärspartners. 76 % (65 %) av
de identifierade avvikelserna hade åtgärdats med korrigerande åtgärder
inom de förutbestämda tidsramarna.
Tillbörlig aktsamhet i fråga om konfliktmineraler
Ericssons program för konfliktmineraler, som följer OECD:s vägledning om
tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor för mineraler från kon-
fliktdrabbade områden och högriskområden, kräver att leverantörerna utö-
var tillbörlig aktsamhet vid anskaffning och utvinning av konfliktmineraler
och att de med rimlig säkerhet verifierar ursprunget för konfliktmineraler i
produkter som säljs till Ericsson. De mineraler som omfattas av programmet
är tenn, tantal, volfram och guld samt kobolt och glimmer. Mer detaljerad
information om detta finns i Ericssons årliga rapport om konfliktmineraler,
som finns på Bolagets hemsida.
Förstärkt tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter
Ericsson har processer på plats för att genomföra förstärkt tillbörlig akts-
amhet i fråga om mänskliga rättigheter för verksamheter i konfliktdrabbade
områden och högriskområden eller när människorättsriskerna på annat sätt
anses vara förhöjda. Åtgärder som vidtas i sådana situationer inkluderar
djupgående studier av frågor som säkerhetsläget och den regulatoriska
miljön, inhämtande av synpunkter och analyser från externa experter samt
dialog med externa intressenter, inklusive potentiellt berörda intressenter
eller deras företrädare och representanter.
I konfliktdrabbade sammanhang eller sammanhang med hög risk kan
det vara svårt att nå ut direkt till påverkade intressenter. Under sådana
omständigheter försöker Ericsson dra nytta av sitt deltagande i forum som
Global Network Initiative och Business Network on Civic Freedoms and
Human Rights Defenders, och andra befintliga relationer med intressenter,
för att hitta sätt att samarbeta med externa intressenter som garanterar
deras personliga säkerhet och trygghet. Denna typ av aktivitet kan handla
om att dela information om nuvarande och framtida affärsaktiviteter och
affärsmetoder, potentiella människorättsrisker och åtgärder för att minska
riskerna och hur meningsfulla kommunikationskanaler med berörda intres-
senter kan etableras. Förstärkt tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga
rättigheter kan också utlösas av faktorer som återinträde på en marknad,
rapporter om försämrad situation för mänskliga rättigheter i ett visst land,
ny produktutveckling eller identifierad faktisk negativ påverkan. Den metodik
som används för att genomföra en förstärkt tillbörlig aktsamhet i fråga om
mänskliga rättigheter följer FN:s vägledande principer.
Det landsbesök i Indien som fokuserade på mänskliga rättigheter
och som beskrivs i avsnitt S1 omfattade även frågor om arbetstagare
i värdekedjan.
Hantering av hälsa och säkerhet hos leverantörer
Ericsson har inrättat globala obligatoriska program för leverantörer
av fälttjänster som ingår i Bolagets uppförandekod för affärspartners.
Dessa är Stop Work Authority, bedömning av leverantörernas mognads-
grad, konsekvenshantering och obligatorisk utbildning.
Standarden Stop Work Authority ställer både krav på och ger människor
befogenhet att omedelbart avbryta arbetet när osäkra arbetsförhållanden
identifieras. Detta är en viktig åtgärd för att minska riskerna för incidenter.
Bolaget har infört en process för bedömning av mognadsgraden i leveran-
törernas säkerhetsarbete för att utvärdera leverantörer av fälttjänster mot
en uppsättning fördefinierade arbetsmiljökriterier. Baserat på utvärderings-
resultaten tas en förbättringsplan fram och delas med leverantören. Genom
att vidta åtgärderna i förbättringsplanen kan leverantörerna förbättra sin
säkerhetsprestanda och mognadsgrad. Samtliga leverantörer förväntas slut-
föra de uppställda åtgärderna inom en angiven tidsperiod. Nya leverantörer
godkänns inte om de inte klarar utvärderingen. Ericsson påför konsekvenser
för de leverantörer som inte slutför åtgärderna inom tidsperioden eller vägrar
att slutföra eller delta i bedömningsarbetet. Leverantörer av fälttjänster som
inte följer Ericssons hälso- och säkerhetskrav hanteras genom en konse-
kvenshanteringsprocess. För att minska risken för upprepade överträdelser
av regler och rutiner påför Ericsson konsekvenser såsom ekonomiska sank-
tioner, minskade affärsvolymer, fler kvalitetsinspektioner och revisioner
samt skriftliga varningar. I allvarliga fall kan leverantörsrelationer avslutas.
Arbetsmiljörelaterade åtgärder och handlingsplaner som beskrivs i avsnitt
S1 är också relevanta för anställda hos leverantörer av fälttjänster.
Över 1 800 leverantörer av fältjänster har utvärderats sedan 2023 och
cirka 12 000 kritiska och större observationer har identifierats som en del av
programmet. Flera hundra leverantörer av fälttjänster har fasats ut, antingen
på grund av de fått låga poäng i utvärderingen eller för att de inte slutfört
tilldelade åtgärder för att hantera kritiska eller väsentliga observationer.
Ericsson kommer att fortsätta sina utvärderingar av leverantörsmognad
under 2025, både genom att utvärdera nya leverantörer och genom att åter
igen utvärdera aktiva leverantörer med låga poäng.
Dessutom förväntas leverantörerna genomgå särskild obligatoriska kur-
ser som Ericsson kräver, enligt vad som anges på Ericssons hemsida. Dessa
kurser omfattar obligatorisk introduktionsutbildning i arbetsmiljöfrågor,
medvetenhet om säker körning och livräddningsregler. Under 2025 kommer
Ericsson att fortsätta med dessa program och kompetensutveckling genom
att hålla Target Zero-workshops för leverantörer samt utbildningar för
inköpschefer och teamledare.
Mål relaterade till arbetstagare i värdekedjan
Ericsson har ett mål (Target Zero) om noll dödsfall och incidenter som resul-
terat sjukfrånvaro, vilket omfattar anställda hos leverantörer av fälttjänster.
Mer information om detta mål finns i avsnitt S1.
Avsnitt S2, forts.
42
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Resultat av leverantörsrevisioner och korrigerande åtgärder
Revisioner – Uppförandekod för affärspartners
Antal
2024
2023
2022
Genomförda revisioner
79
123
114
Revisionsresultat
%
2024
2023
2022
Andel granskade leverantörer med avvikelser
89
85
97
Avvikelser per kategori
Tillgång och transparens
1)
0
0
–
4)
Anställningsvillkor
42
42
–
4)
Miljöledning
3
4
–
4)
Antikorruptionsåtgärder
0
3
–
4)
Arbetsmiljöledning
53
48
–
4)
Kommunikation av krav till underleverantörer
2)
2
3
–
4)
Andel granskade leverantörer med kritiska
avvikelser
3
1
–
4)
Kritiska avvikelser per kategori
Tillgång och transparens
1)
–
–
–
4)
Anställningsvillkor
–
–
–
4)
Miljöledning
–
–
–
4)
Antikorruptionsåtgärder
–
–
–
4)
Arbetsmiljöledning
100
100
–
4)
Kommunikation av krav till underleverantörer
2)
–
–
–
4)
Korrigerande åtgärder, frekvens
3)
Alla avvikelser
84
79
73
Kritiska avvikelser
50
100
63
Revisioner – Avtalsefterlevnad
Antal
2024
2023
2022
Genomförda revisioner
14
19
15
Revisionsresultat
%
2024
2023
2022
Andel granskade leverantörer med avvikelser
100
100
100
Avvikelser per kategori
Uppförandekod för affärspartners
33
36
–
4)
Kvalitetsledningssystem
16
20
–
4)
Säkerhet
10
9
–
4)
Inköp
7
9
–
4)
Säkerställande av verksamhetskontinuitet
10
7
–
4)
Övrigt
25
19
–
4)
Andel granskade leverantörer med kritiska
avvikelser
–
–
–
4)
Kritiska avvikelser per kategori
Uppförandekod för affärspartners
–
–
–
4)
Kvalitetsledningssystem
–
–
–
4)
Säkerhet
–
–
–
4)
Inköp
–
–
–
4)
Säkerställande av verksamhetskontinuitet
–
–
–
4)
Övrigt
–
–
–
4)
Korrigerande åtgärder, frekvens
3)
Alla avvikelser
76
65
69
Kritiska avvikelser
–
–
–
Avsnitt S2, forts.
1)
Tillgång till anläggningar och dokumentation nödvändiga för att genomföra revisionen.
2)
Kommunikation av Ericssons krav, såsom de i uppförandekoden, till underleverantörer när detta krävs.
3)
Andelen identifierade avvikelser och kritiska avvikelser som åtgärdats och avslutats inom internt fastställda tidsramar för respektive kategori. Andelen korrigerande åtgärder beräknas utifrån hur
stor andel av de iakttagelser som identifierats under redovisningsperioden som har åtgärdats och avslutats under samma rapporteringsperiod. Av denna anledning har avvikelser som upptäcks sent
under redovisningsperioden eventuellt inte åtgärdats och avslutats före bokslutsdatumet som är den 31 december.
4)
Detaljerad uppdelning av typ av avvikelser är inte tillgänglig eftersom detta mätetal inte redovisades 2022.
43
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
1)
Edquist et al. (2018). How important are mobile broadband networks for the global economic development?,
Information Economics and Policy
2)
Birdwell et al. (2021). Connecting learners: Narrowing the educational divide,
The Economist Intelligence Unit
3)
The State of Broadband. (2024).
Leveraging AI for Universal Connectivity,
Broadband Commission for Sustainable Development
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Teknik-etik
Samhällsengagemang och beredskaps- och katastrofinsatser
Socioekonomiska påverkan av IKT och digital utbildning
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Ericsson har identifierat påverkan på de samhällen där Bolaget är verk-
samt. Det handlar bland annat om teknik-etik, samhällsengagemang och
beredskaps- och katastrofinsatser, och informations- och kommunikations-
teknikens (IKT) bredare socioekonomiska påverkan på samhällen och digital
utbildning. Anskaffning av mineraler från konflikt-drabbade områden och
högriskområden är också förknippat med potentiell negativ påverkan på
lokalsamhällen, vilket tas upp i avsnitt S2.
Teknik-etik
Ericsson deltar i arbetet med att utveckla nya teknologier, såsom 6G och AI.
Tillämpningen av dessa teknologier och de oavsiktliga effekter som de kan
ha på människor och samhällen är föremål för omfattande granskning, reg-
lering, tvister och samhällsdebatt. Ericsson har därför identifierat teknik-etik
som en fråga med potentiell väsentlig påverkan på berörda samhällen.
Samhällsengagemang och beredskaps- och katastrofinsatser
Ericsson och dess teknik har positiv påverkan på människor och samhäl-
len på flera sätt, från att underlätta tillgången till utbildning för barn och
ungdomar och genom donationer till utvalda välgörenhetsorganisationer
till att tillhandahålla nödvändig kommunikationsinfrastruktur för att stödja
humanitära insatser i krissituationer. Utöver fördelarna för de mottagande
parterna bidrar ett meningsfullt samhällsengagemang också till att förbättra
medarbetarupplevelsen för dem som arbetar för Ericsson.
Socioekonomiska konsekvenser av IKT och digital utbildning
Forskning visar att en ökning med 10 % i användningen av mobilt bredband
i genomsnitt kan öka den ekonomiska tillväxten med upp till 0,8 %, och
effekten är betydligt högre i låginkomstländer
1)
. På samma sätt kan ökningar
av skolors uppkoppling ha betydande effekter på den ekonomiska tillväxten,
med potentiellt tvåsiffriga tillskott till BNP om låginkomstländer uppnår
samma uppkopplingsnivåer som de mest uppkopplade ekonomierna
2)
.
Antalet internetanvändare ökade till 5,5 miljarder i slutet av 2024. Ändå har
cirka 2,6 miljarder människor eller ungefär en tredjedel av världens befolk-
ning inte en snabb och tillförlitlig bredbandsuppkoppling och cirka 5 % av
befolkningen har inte tillgång till mobilt bredband överhuvudtaget
3)
.
Uppkopplingsklyftan är tvåfaldig. Den beror dels på en brist i den generella
mobilnätstäckningen, vilket innebär att ha tillgång till någon typ av mobil
bredbandsuppkoppling, dels på en brist på mobil bredbandsuppkoppling
som är tillräckligt bra för att möjliggöra fullt deltagande i den digitala
ekonomin, det vill säga tillgång till minst 4G-täckning. Utmaningen i att
åtgärda båda dessa brister är primärt ekonomisk snarare än teknisk, med
ett behov av att utveckla nya affärsmodeller som möjliggör välfungerande
uppkopplingsmöjligheter till lägre kostnad. Med lösningar som fast bredband
via mobilnätet (FWA) bidrar Ericsson till uppkoppling till överkomliga priser,
vilket gör det möjligt att tillhandahålla uppkopplingsmöjligheter till dem
som ännu inte har det och därmed minska den digitala klyftan.
Närmare en fjärdedel av världens vuxna befolkning saknar tillgång till
formella banktjänster och finansiella tjänster enligt World Bank Findex. De
flesta av dem som inte har tillgång till banktjänster äger dock en mobiltelefon
som kan hjälpa dem att få tillgång till formella finansiella tjänster. Mobila
finansiella tjänster gör det möjligt att göra miljontals människor som idag
har liten tillgång till finansiella tjänster till en del av den formella ekonomin
och därigenom öka människors möjlighet till försörjning och omvandla hela
ekonomier.
Utan tillräcklig digital kompetens kan människor inte delta fullt ut i den
digitala ekonomin. Det är anledningen till att kompetensutveckling på det
digitala området är en annan viktig möjliggörare för att uppnå en bred digital
inkludering i samhället. Genom sitt program för digital utbildning, Connect to
Learn, arbetar Ericsson för att påskynda tillgången till digital uppkoppling för
skolor och utbildningscenter, och för att förse nästa generation med digitala
färdigheter så att de kan delta i den digitala ekonomin.
Policyer för berörda samhällen
Ericssons affärsetiska kod anger att Bolaget ska stödja lokalsamhällen
för att skapa positiv påverkan. Bidrag, medlemskap, sammarknadsföring/
gemensamma aktiviteter, sponsring, donationer och samarbeten med den
akademiska världen ska noggrant utvärderas för att säkerställa att de är för-
enliga med Ericssons strategi för att stödja värdiga initiativ som kan ha störst
påverkan. Bolaget arbetar för att genomföra granskning utifrån tillbörlig
aktsamhet för att säkerställa att bidragen inte innebär faktiska eller potenti-
ella intressekonflikter och inte har någon koppling till otillbörliga betalningar.
Allmän information om den affärsetiska koden finns i avsnittet Allmänna
upplysningar, som också innehåller information om Ericssons uttalande
avseende företag och mänskliga rättigheter.
För att främja en positiv påverkan på samhällen är Ericssons aktiviteter
inom samhällsengagemang inriktade på fyra kategorier: humanitära insatser,
utbildning och digital kompetens samt klimat och miljö, med likabehandling
och lika möjligheter som en gemensam grundförutsättning. Ericsson donerar
inte till politiska eller religiösa ändamål och följer applicerbara antidiskrimi-
neringslagar. Vissa dotterbolag har egna riktlinjer för sitt arbete med
samhällsengagemang, som kan skilja sig från koncernens.
Ericsson har under året arbetat med att ta fram en koncernpolicy för
utveckling, innovation och användning av teknik. Ericsson har en lång his-
toria av teknikledarskap och innovation, och som en av sina grundprinciper
anser Bolaget att tillgång till kommunikation är ett grundläggande mänskligt
behov, och Bolaget är därför fast beslutet att fortsätta utveckla teknik och
främja kommunikation för alla. Denna policy kommer att beskrivas i kom-
mande hållbarhetsrapporter.
Ericsson följer redan EU:s etiska riktlinjer för tillförlitlig AI och har införlivat
riktlinjerna i sina utvecklings- och styrprocesser, däribland riktlinjer och regler
för att utforma och utveckla AI-system. Principerna omfattar aspekter som
förklarbarhet, opartiskhet, icke-diskriminering och möjligheten till mänsklig
tillsyn. Ericsson åtar sig, förutom att genom design implementera tillförlitlig
AI, att själva använda tillförlitlig AI.
S3
Berörda samhällen
44
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Processer för att föra dialog med berörda samhällsgrupper angående påverkan
Även om det då och då förekommer lokal dialog och interaktion direkt med
personer i berörda samhällen för Ericsson främst dialog med dem via företrä-
dare i organisationer och partnerskap. Viktiga medlemskap och samarbeten
beskrivs kortfattat nedan. Utöver detta är Ericssons medlemskap i Global
Network Initiative främst inriktat på att engagera sig i frågor som rör etik
med koppling till teknik, vilket beskrivs i avsnitt S4.
Processer för att åtgärda negativ påverkan och kanaler
genom vilka berörda samhällsgrupper kan påtala problem
Ericsson Compliance Line, som är tillgänglig för interna och externa
intressenter, kan användas för att rapportera oro över överträdelser av den
affärsetiska koden, policyer, lagar eller förordningar. För information om
Ericsson Compliance Line, se avsnitt G1.
Under 2024 har Ericsson via sina rapporteringskanaler inte fått känne-
dom om att Bolaget ska ha varit inblandat i allvarliga händelser med negativ
påverkan kopplat till de mänskliga rättigheterna i de berörda samhällen där
Bolaget är verksamt. Följaktligen har inga korrigerande åtgärder vidtagits.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Ericsson utnyttjar sin kärnkompetens inom kommunikationsteknik för att
stödja, utveckla och skapa positiv påverkan på intressenter i de samhällen
där Bolaget är verksamt. I det här avsnittet beskrivs koncerngemensamma
program och initiativ, genom vilka Ericsson, på icke-kommersiell basis,
engagerar sig i lokalsamhällen och med andra intressenter. Utöver dessa
koncerngemensamma initiativ finns det lokala initiativ som drivs av de
regionala försäljningsorganisationerna och som inte beskrivs här.
Donationer, vinstdelning och sponsring
Ericsson ger donationer, både donationer där Bolaget matchar anställdas
donationer och direkta donationer, till utvalda ändamål och organisationer.
Donationer kan utgöra pengar eller naturaförmåner och kan göras direkt till
en mottagare eller via en tredje part. På vissa marknader, framför allt i Indien
och Sydafrika, omfattas Ericsson av obligatoriska regler för vinstdelning, där
en del av den lokala enhetens vinst ska läggas på samhällsinvesteringar.
Ericsson ägnar sig åt sponsring, både monetär och in natura, av aktiviteter
som är i linje med Ericssons värderingar och varumärkesstrategi.
Systematiska utvärderingar av partners för sponsring och donationer
genomförs för att hjälpa till at säkerställa att Ericsson samarbetar med orga-
nisationer som delar samma värderingar och etiska normer. Funktionen för
regelefterlevnad är ansvarig för att utvärdera sponsorskap och donationer
utifrån risken för potentiellt missbruk samt säkerställa tillbörlig aktsam-
het avseende de mottagande parterna och vid behov föreslå nödvändiga
riskbegränsande åtgärder. Verkställande av donationer och sponsring sker
genom en särskild applikation med en inbyggd godkännandeprocess. All
erforderlig dokumentation sparas i samma applikation för spårbarhet och
verifierbarhet.
Organisation
Beskrivning
1t.org
Ericsson bidrar till 1t.org, en del av Världsekonomiskt forums arbete för att påskynda naturbaserade lösningar, genom sitt utfästelse
till Connected Mangroves, som är ett återbeskogningsprojekt som startade i Malaysia och har vidareutvecklats i Filippinerna och
Indien. Det bygger på uppkopplad teknik som solcellsdrivna sensorer och kamerabilder i realtid för att samla in och analysera viktiga
data om mangroveträsk. Det ger också lokalsamhällena en plattform för att kontrollera vatten-, mark- och fuktighetsförhållanden
och fjärrövervaka eventuella intrång på områdena.
Internationella Röda Korset
och Röda halvmånen
Internationella Rödakors- och rödahalvmånefederationen är en humanitär rörelse med personal och volontärer över hela världen.
Rörelsen grundades för att skydda människors liv och hälsa, säkerställa respekten för varje människas värdighet samt att förhindra
och lindra mänskligt lidande. Ericsson bidrar med donationer i nödsituationer till Röda Korsets/Röda halvmånens humanitära arbete.
ITU (Internationella teleunionen)/
UNESCO Bredband
Kommissionen för hållbar utveckling
Ericssons CTO är ledamot i Bredbandskommissionen för hållbar utveckling, ett multilateralt forum på hög nivå som har till mål att
ta fram rekommendationer till policyer och opinionsbildning kring universell och välfungerande uppkoppling samt bredbandets
betydelse för agendan för global hållbar utveckling. Kommissionen ser framför sig och arbetar för att förverkliga en fullt uppkopplad
värld som utnyttjar kraften hos bredband för att uppnå FN:s hållbarhetsmål till 2030.
Telecommunication Development
Sector (ITU-D)
Ericsson samarbetar med ITU-D för att främja agendan för digital inkludering med fokus på att hantera utmaningarna med universell
skoluppkoppling och den digitala omvandlingen av samhällen och ekonomier. Samarbetet syftar till att förbättra verktyg och
utbildning för att hjälpa beslutsfattare att förbättra hållbar uppkoppling i områden och samhällen som saknar detta.
Technovation
Ericsson samarbetar med den ideella utbildningsorganisationen Technovation i ett globalt mentorskapsprogram med målet att
inspirera flickor till att bli ledare och teknikentreprenörer. Med stöd från frivilliga handledare och föräldrar jobbar flickorna i team
med att programmera AI-baserade och mobila appar för att hantera pratiska vardagsutmaningar. Ericssons medarbetare erbjuder
mentorstöd till deltagarna.
The Digital Transformation
Collaborative (DTC)
DTC är ett teknikinriktat samarbete mellan offentliga och privata aktörer som leds av UNESCO och som syftar till att i samarbete med
myndigheter mobilisera resurser på nationell nivå för att förverkliga visionen om en hållbar digital transformation av utbildning för att
uppnå FN:s globala mål för hållbar utveckling nummer 4. Ericsson är medlem i styrgruppen för Digital Transformation Collaborative.
Världsekonomiskt forum/EDISON
Alliance
Världsekonomiskt forums EDISON Alliance mobiliserar globala åtaganden från myndigheter, företag och organisationer för att
främja digital inkludering som en del av dess 1 Billion Lives Challenge. Medlemmarna, däribland Ericsson, driver frågan om att
digital inkludering är en förutsättning för att uppnå FN:s globala mål för hållbar utveckling och strävar efter att ge alla möjlighet att
utvecklas i den digitala ekonomin och det digitala samhället.
Förenta Nationernas flyktingkommissa-
riat (UNHCR)
FN:s flyktingorgan UNHCR är en global organisation med uppgift att rädda liv, skydda rättigheter och skapa en bättre framtid för
flyktingar, tvångsförflyttade befolkningsgrupper och statslösa människor. Ericsson Response tillhandahåller kritisk utrustning
och beredskapskapacitet för att möjliggöra tillgången till nödvändiga kommunikationstjänster vid flyktingkriser genom UNHCR:s
Refugee Emergency Telecommunications Sector.
UNICEF
(FN:s barnrättsorganisation)
UNICEF arbetar i över 190 länder och territorier med att skydda barns rättigheter. Ericsson stödjer UNICEF-ledda insatser genom
donationer och humanitära insatser i katastrofdrabbade områden.
Whitaker Peace & Development
Initiative
Ericsson är mångårig partner till Whitaker Peace & Development Initiative som syftar till att stödja ungdomar och kvinnor från
missgynnade förhållanden i att utveckla sina färdigheter som ledare, fredsbyggare, entreprenörer och lokala samhällsbyggare.
Partnerna ser den viktiga roll som information- och kommunikationsteknik (IKT) har inom utbildning, och strävar efter
gemensamma insatser för att utveckla program för fredsbyggande och försörjning med hjälp av IKT som ett verktyg för främjande av
motståndskraft, fred och hållbarhet i samhällen drabbade av konflikter, våld och fattigdom.
World Food Programme (WFP)
WFP är en ledande humanitär organisation som räddar och förändrar liv, levererar livsmedelsbistånd i nödsituationer samt förbättrar
näringssituationen och bygger upp motståndskraften i lokala samhällen. Ericsson bidrar främst genom sitt standby-partnerskap
Ericsson Response. I Indien syftar partnerskapet till att stärka livsmedelsförsörjningen samt att hantera klimatfrågor.
Avsnitt S3, forts.
45
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Samhällsengagemang
Ericsson Volunteers är ett sätt för Bolaget att tillhandahålla en menings-
full medarbetarupplevelse och skapa positiv påverkan på lokalsamhällen
och samhället i stort. Varje anställd kan lägga en avlönad dag per år på att
använda sina kunskaper och sin tid för volontärarbete.
Ericsson fortsatte att investera i uppkopplade skogsplanteringsprojekt och
planterade över 400 000 plantor genom tre projekt i Indien under 2024. Till
stöd för FN:s World Clean Up Day samlade över 1 400 volontärer på mer än
40 platser in två ton avfall, vilket var Ericssons största volontärengagemang
för medarbetare hittills.
Ericsson Response
Ericsson Response är ett globalt volontärprogram som grundades av
medarbetare år 2000. Tillsammans med partnerorganisationer använder
Ericsson Response Bolagets teknik och medarbetarnas kompetens för att
tillhandahålla uppkoppling där lokala kommunikationstjänster inte är till-
räckliga, till exempel efter naturkatastrofer eller i flyktingkriser. Bolaget är
medlem i FN:s Emergency Telecommunications Cluster (ETC) som leds av
World Food Programme (WFP), ett globalt nätverk av partners som arbetar
för att fylla uppkopplingsklyftor för humanitära organisationer och befolk-
ningar som drabbats av katastrofer. Ericsson är samarbetspartner till FN:s
flyktingorgan UNHCR och hjälper Refugee Emergency Telecommunications
Sector (RETS) att tillhandahålla livsviktig kommunikation till organisationer
som arbetar vid humanitära insatser för att stödja deras arbete.
Under 2024 distribuerade Ericsson Response och RETS uppkoppling till
RETS partnerkontor som stödjer 91 000 flyktingar i Mirqaan i Bokh-distriktet
i Etiopien. Ericsson Response stödde också WFP:s ETC-ledda insatser efter
den förödande orkanen Beryl på Jamaica och Union Island. Beredskap
är avgörande för att minska effekterna av naturkatastrofer, och Ericsson
Response fortsatte att stödja WFP:s beredskapsprojekt i Filippinerna.
Socioekonomiska konsekvenser av IKT och digital utbildning
Ericssons strategi bygger på övertygelsen att teknik som utvecklas och
används på ett ansvarsfullt sätt kan bidra till att överbrygga digitala klyf-
tor och säkerställa att alla kan dra fördel av den digitala ekonomin och det
digitala samhället. Bolaget arbetar mot dessa mål genom olika initiativ för
digital inkludering som omfattar produkt- och tjänsteportföljen, affärscase,
opinionsbildning och insatser på plats.
Ericsson fortsätter att utforska hur Bolagets portfölj och erbjudanden
kan användas för att utveckla ett kostnadseffektivt och lönsamt erbjudande
i regioner med liten eller ingen tillgång till internet. Arbetet omfattar
lösningar för radio- och krafthantering, affärscase och användningsscenarier.
Fast bredband via mobilnätet (Fixed Wireless Access, FWA) är ett exempel
på ett effektivt och skalbart alternativ till fast uppkoppling och en lösning
som kan gynna institutionell täckning, till exempel i skolor. En väsentlig
del av nya lanseringar av 5G FWA under de senaste åren har gjorts
på tillväxtmarknader.
Finansiell inkludering
Ericsson Mobile Wallet Platform gör att leverantörer av kommunikations-
tjänster och finansiella institutioner kan erbjuda användarvänliga, prisvärda
och säkra mobila finansiella tjänster till människor över hela världen, som
idag har liten tillgång till sådana tjänster. Det stöder i sin tur finansiell inklu-
dering. Den ger människor som inte har tillgång till banktjänster möjlighet
att spara och överföra pengar, ta emot ekonomiskt stöd och lön, betala
räkningar och näringsidkare, köpa mobila tjänster, få snabba lån samt
tillgång till försäkringstjänster och andra finansiella tjänster.
Digital utbildning
Ericssons åtagande för att överbrygga den digitala klyftan har fokus på till-
gång till utbildning och kompetensutveckling inom digitala färdigheter. Detta
arbete utförs inom ramen för Ericssons globala flaggskeppsprogram Connect
To Learn, ett icke vinstdrivande program som tillhandahålls i samarbete med
myndigheter, leverantörer av kommunikationstjänster, icke-statliga organi-
sationer och internationella organ/FN-organ med ambitionen att:
–
Öka tillgången till digital uppkoppling för skolor och utbildningscenter.
–
Förse nästa generation med digitala färdigheter, vilka är avgörande för
deras socioekonomiska utveckling, samt förbättra branschrelevant
utbildning för att göra eleverna redo för anställning.
De viktigaste icke vinstdrivande utbildningserbjudandena som Ericsson
erbjuder globalt och i samarbete med partners är: Ericsson Educate och
Ericsson Digital Lab.
Ericsson Educate är ett program för digital kompetensutveckling, utformat
för universitetsstudenter. Programmet omfattar viktiga områden relaterade
till framväxande teknik, däribland telekommunikation och 5G, AI, dataveten-
skap, automation och sakernas internet (IoT).
Ericsson Digital Lab är ett utbildningsprogram som är utformat för att
inspirera barn i åldrarna 9–16 år att utforska ny teknik och bli bättre på
problemlösning. Digital Lab är en plats där instruktörer från Ericsson och
Bolagets partnerorganisationer kan dela sitt intresse för teknik med studen-
terna. Satsningen omfattar bland annat kurser i robotteknik, spelutveckling,
elektronik och AI.
Under 2020 blev Ericsson den första partnern i den privata sektorn som
gjorde ett åtagande på flera miljoner dollar för att stödja UNICEF:s och
Internationella teleunionens gemensamma Giga-initiativ för global upp-
koppling för skolor i syfte att ansluta varje skola till internet och varje ung
person till information, möjligheter och val. Med stöd från Ericsson kartlägger
Giga skolor och deras uppkopplingsstatus för att kunna rikta investeringarna
dit de behövs mest, och för att mäta utvecklingen mot ökad tillgång till inter-
net. Ericssons finansiella stöd och bidrag in natura har bidragit till att Giga
har erbjudit ökad tillgång till uppkoppling i mer än 14 500 skolor, vilket
gynnar cirka 7,8 miljoner elever.
Mål för berörda samhällen
Ericsson har inga publika mål relaterade till berörda samhällen.
Mätetal för samhällspåverkan
Ericsson redovisar mätetal relaterade till sin påverkan på samhällen
i Bilaga I till hållbarhetsredovisningen.
Avsnitt S3, forts.
46
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Yttrandefrihet och rätt till respekt för privatlivet
Ansvarsfulla marknadsföringsmetoder
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Ericsson har identifierat påverkan och risker relaterade till konsumenter
och slutanvändare när det gäller slutanvändare av kommunikationstjäns-
ter. Identifierad påverkan rör rätten till yttrandefrihet och rätten till respekt
för privatlivet, och risker är kopplade ansvarsfulla marknadsföringsmetoder
gentemot Ericssons konsumentkunder.
Yttrandefrihet och rätt till respekt för privatlivet
Nedströms i Ericssons värdekedja kan missbruk av Bolagets teknik och
lösningar skapa risker för negativa påverkan på rätten till respekt för privat-
livet för slutanvändare, till exempel abonnenter av kommunikationstjänster,
genom funktioner i mobilnät där regeringar och myndigheter kan avlyssna
privat kommunikation, inklusive så kallad laglig avlyssning. Även om
Ericsson, i egenskap av nätleverantör, inte innehar någon licens och inte får
några direkta förfrågningar från myndigheter om att stänga ned mobilnät,
kan Bolaget indirekt bli tvingat av myndigheter att göra detta när Bolaget
driver mobilnät för till exempel en mobiloperatörs räkning, vilket kan påverka
människors rätt att utöva sin yttrandefrihet. Påverkan på yttrandefriheten
kan också uppstå när specifika tekniker används för att blockera eller fil-
trera visst innehåll i ett mobilnät. Denna potentiella negativa påverkan är
systematisk till sin natur, och dess allvarsgrad och sannolikhet beror på det
övergripande skyddet för mänskliga rättigheter, rättsstatens styrka och funk-
tion, regelverket och de demokratiska institutionernas styrke i de länder där
Ericsson bygger och driver mobilnät.
Ansvarsfulla marknadsföringsmetoder
Ericssons kommersiella erbjudanden riktar sig främst mot andra företag och
inte direkt till konsumenter. Däremot tillhandahåller Vonage-verksamheten,
i Ericssons Enterprise-segment, internetbaserade telefontjänster till småföre-
tag och ett mindre antal konsumenter. År 2022 bötfälldes Vonage av Federal
Trade Commission i USA för att ha försvårat för konsumenter att förstå hela
kostnaden för tjänsterna de köpte och att säga upp dessa. Upprepning av
sådana affärsmetoder kan skapa risker med liknande ekonomiska konse-
kvenser för Bolaget.
Policyer relaterade till kunder och slutanvändare
Den affärsetiska koden anger att Ericsson ska verka för yttrandefrihet och
rätten till respekt för privatlivet, både individuellt och tillsammans med andra
intressenter. Koden säger även att Ericsson ska arbeta för att mildra och
minimera risken för potentiellt missbruk av Bolagets teknologi, och personer
som arbetar för Ericsson förväntas bedöma externa förfrågningar och krav
som kan påverka individers yttrandefrihet eller rätt till respekt för privatlivet
och säkerställa att sådana förfrågningar är legitima, proportionerliga och
nödvändiga innan de besvaras. Koden säger också att risker för missbruk
av Ericssons teknologi ska beaktas i affärsförbindelser, korrekta rutiner för
att minska sådana risker ska följas, och att det ska påtalas om sådana ris-
ker ignoreras eller inte hanteras på ett adekvat sätt. Allmän information om
den affärsetiska koden finns i avsnittet Allmänna upplysningar, som också
innehåller information om Ericssons Uttalande avseende företag och mänsk-
liga rättigheter. Som medlem i Global Network Initiative (GNI) förbinder sig
Ericsson också att följa dess principer om yttrandefrihet och rätten till respekt
för privatlivet.
Processer för att föra dialog med konsumenter och
slutanvändare angående påverkan
Ericsson har ingen process för att föra dialog direkt med konsumenter och
slutanvändare angående påverkan. Istället samarbetar Bolaget med trovär-
diga organisationer som företräder konsumenter och slutanvändares åsikter
för att informera sig om påverkan som Bolaget kan vara involverad i. Detta
inkluderar deltagande i Global Network Initiative (GNI), som sammanför
akademiker, civilsamhälle, företag och investerare för att sätta en global
standard för ansvarsfullt beslutsfattande och på så vis främja och utveckla
yttrandefriheten och rätten till respekt för privatlivet inom informations- och
kommunikationsteknikbranschen. Genom sitt deltagande i GNI samarbe-
tar Ericsson med civilsamhällesorganisationer från hela världen för att öka
sin förståelse för vilken påverkan Bolaget potentiellt kan ha på mänskliga
rättigheter. GNI kräver att medlemsföretagen regelbundet genomgår obe-
roende utvärderingar av sina rutiner och hur dessa överensstämmer med
GNI:s principer. GNI fokuserar också på gemensamt lärande om viktiga och
framväxande trender, samt kollektiv opinionsbildning avseende myndighets-
och företagspolicyer som är relevanta för tekniksektorns roll när det gäller att
skydda yttrandefriheten och rätten till respekt för privatlivet.
Processer för att åtgärda negativ påverkan och kanaler
genom vilka konsumenter och slutanvändare
kan påtala problem
Ericsson Compliance Line, som är tillgänglig för interna och externa
intressenter, kan användas för att rapportera misstänkta överträdelser av
den affärsetiska koden, policyer, lagar eller förordningar. För information
om Ericsson Compliance Line, se avsnitt G1.
Ramverket för känsliga affärer (Sensitive Business Framework) som
beskrivs i nästa delavsnitt är en annan viktig mekanism för att bidra
till att åtgärda potentiella negativa konsekvenser på konsumenter och
slutanvändare.
Under 2024 har Ericsson via sina rapporteringskanaler inte fått känne-
dom om att Bolaget ska ha varit inblandat i allvarliga händelser med negativ
påverkan avseende de mänskliga rättigheterna kopplat till konsumenter och
slutanvändare. Följaktligen har inga korrigerande åtgärder vidtagits med
anledning av sådana ärenden.
Vidtagna åtgärder avseende väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Sensitive Business-processen
För att stötta i att bedöma, förhindra och mildra motverka missbruk av
Ericssons teknologi integreras tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga
rättigheter i försäljningsprocessen och andra processer som rör affärsförbin-
delser, genom Sensitive Business-processen. Detta syftar till att säkerställa
att Ericssons teknologi används i enlighet med internationella normer för
mänskliga rättigheter, genom att identifiera potentiel negativ påverkan och
vidta åtgärder för att hantera dessa.
Alla försäljningsmöjligheter genomgår en automatisk screeningprocess
utifrån en fördefinierad uppsättning parametrar som beskrivs nedan. Om den
inledande riskbedömningen identifierar risker i en försäljningsmöjlighet som
man avser gå vidare med, ska säljteamet lämna in en begäran om godkän-
nande, och som då utvärderas enligt Sensitive Business riskhanteringsmetod
för känsliga affärer av ett team med specialister. Teamet fastställer därefter
den övergripande risken i den aktuella försälningsmöjligheten och utfärdar
en rekommendation om att godkänna, godkänna med villkor eller avvisa
affären. Villkorade godkännanden innebär att tekniska, avtalsmässiga och/
eller andra riskreducerande åtgärder vidtas för att hantera den identifierade
risken. Sensitive Business-teamet verifierar att dessa åtgärder har imple-
menterats av säljorganisationerna. I slutet av detta avsnitt beskrivs exempel
på ärenden som granskats i denna process under rapporteringsåret.
Förutom försäljningsmöjligheter används Sensitive Business-processen
också för att identifiera och hantera risker i andra affärsförbindelser, inklu-
sive sammanslagningar och förvärv samt utvärderingar av tredje part, till
S4
Konsumenter och slutanvändare
47
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
exempel affärs- och teknikpartners. Denna process kan också leda till andra
åtgärder och aktiviteter, till exempel en översyn av regelverken i ett land
eller förstärkt tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter vid för-
värv av en ny verksamhet innan ett beslut fattas om att fullfölja en sådan
transaktion.
Fyra huvudparametrar beaktas vid bedömningen av de potentiella
människorättsriskerna vid varje affärsförbindelse.
Portfölj
Syfte
Mängden personlig information som
behandlas, hur det går att få tillgång till
den informationen samt hur den lagras.
I vilket syfte och sammanhang som
kunden avser använda produkten,
tjänsten eller lösningen.
Kund
Land
Typ av kund och kundens ägarstruktur.
Den landspecifika risken avseende
mänskliga rättigheter. Riskanalysdata
från tredje part används för att bedöma
länder utifrån risker relaterade till rätten
till respekt för privatlivet samt åsikts- och
yttrandefrihet liksom, men inte begränsat
till, mänsklig säkerhet, konfliktintensitet
och rättsstatsprincipen.
Sensitive Business-processen hanteras på operativ nivå av ett särskilt team
med specialister med expertkunskap inom Bolagets produktportfölj och inom
missbruk av teknologi. Den styrs av ett tvärfunktionellt forum med represen-
tanter från produktutvecklings-, leverans- och försäljningsorganisationerna
samt avdelningarna för juridik, efterlevnad av handelsregler, regelefterlev-
nad och kommunikation.
Varje regional säljorganisation har en utsedd kontaktperson med ansvar
för Sensitive Business. Dessa personer ansvarar för att informera ansvariga
i verksamheten, till exempel kundansvariga som arbetar i deras respektive
geografiska områden, om den senaste utvecklingen, informationsförfråg-
ningar från Sensitive Business-teamet och andra relevanta frågor.
Rekommendationer från Sensitive Business-processen, och motiveringen
till dessa rekommendationer, kan av chefen för ett affärssegment eller en
försäljningsorganisation föras till Ericssons Business Risk Committee
för vidare diskussion när ett ärende innefattar potentiella väsentliga
koncernrisker.
Under 2024 integrerades ytterligare riskindikatorer i processen för att
bättre utvärdera alla typer av affärsmöjligheter, inklusive publika nätverk
och privata nätverk för företag och statliga myndigheter. Ericsson har också
stärkt processerna för hanteringen av människorättsrisker i affärsrelationer
där Bolaget driver mobilnät för kunders räkning. Åtgärderna planerast vara
fullt implementerade 2025.
Utbildning
Ledande medlemmar i det tvärfunktionella forum som styr Sensitive
Business-processen får introduktion och kontinuerliga uppdateringar av
Sensitive Business Unit, bland annat om specifika ärenden och i samband
med uppdateringar av själva processen. Den här enheten tillsammans med
experter på mänskliga rättigheter på koncernnivå, utbildar också säljteamen,
inklusive säljarna, i mänskliga rättigheter och i Sensitive Business-processen.
Ansvarsfulla marknadsföringsmetoder
Vonage har efter beslut av US Federal Trade Commission fokuserat på ökad
transparens och tydlighet i sin marknadsföring, försäljning och information
avseende uppsägning. Exempel på åtgärder är:
–
Tydligare information vid registrering om återkommande betalningar,
uppsägningsvillkor och avgifter för förtida uppsägning.
–
Effektivare uppsägningsprocesser, inklusive prioriterade supportköer
och möjlighet att göra uppsägningen online via självbetjäning.
–
Uppdaterat försäljnings- och marknadsföringsmaterial för att återspegla
dessa förändringar.
–
Introduktion av en årlig utbildning för säljteamen med fokus på ett kund-
centrerat förhållningssätt till försäljning, vilket inkluderar en genom-
gång av transparensen i försäljnings- och marknadsföringsmetoder och
uppsägningsprocesser.
Genom att genomföra dessa förändringar har Bolaget gjort det så enkelt och
lätt som möjligt för kunderna att förstå de specifika detaljerna i de tjänster
de köper, den totala kostnaden för tjänsten och vad det skulle kosta dem att
säga upp en tjänst om de skulle ändra sig. Dessa förändringar är avsedda
att ge kunderna en bättre helhetsupplevelse och ligger i linje med Bolagets
åtagande att agera med integritet och bedriva verksamheten på ett öppet,
ärligt och transparent sätt.
Mål relaterade till kunder och slutanvändare
Ericsson har inga publika mål relaterade till konsumenter och slutanvändare.
Mätetal för känsliga affärer
Granskade ärenden efter utfall
Antal
2024
2023
2022
Godkända
266
252
235
Godkända med villkor
813
636
435
Avvisade
2
7
13
Totalt
1 081
895
683
Siffrorna i tabellen ovan innehåller de beslut som fattats inom ramen för
Sensitive Business-processen under rapporteringsperioden. Dessa utgör
cirka 17 % av alla försälningsmöjligheter som initierades under 2024. På
enskilda marknader kan andelen granskade ärenden vara betydligt högre
eller lägre beroende på faktorer som till exempel risker på landsnivå. Den
övervägande majoriteten av de ärenden som granskades under 2024 var
försälningsmöjligheter, medan en mindre andel utgjordes av andra typer av
transaktioner, såsom fusioner och förvärv samt utvärderingar av tredje part,
till exempel affärs- och teknikpartners. Alla försäljningsmöjligheter screenas
inledningsvis automatiskt. Ökningen av antalet granskade ärenden under
Avsnitt S4, forts.
48
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Avsnitt S4, forts.
Beslut
Kund
Beskrivning
Motivering
Automatiskt
godkänd
Leverantör av kommuni-
kationstjänster
Kunden efterfrågade en lösning som
omvandlar elektriskt motstånd från lågt till
högt.
Affärsmöjligheten flaggades eftersom den involverade ett land med
förhöjda människorättsrisker. Efter att ha beaktat alla riskfaktorer
bedömde systemet dock att de berörda produkterna inte medförde
några förhöjda risker och förfrågan godkändes automatiskt.
Godkänd
Leverantör av kommuni-
kationstjänster
Kunden efterfrågade en lösning för fast
bredband via mobilnätet som inkluderade
produkter från en tredje part.
Den begärda lösningen skulle endast behandla begränsad mängd
personligt identifierbar information. Baserat på detta fastställdes att
det fanns en övergripande låg risk för potentiell negativ påverkan på de
mänskliga rättigheterna, och affärsmöjligheten godkändes.
Godkänd
Statlig funktion
En myndighet efterfrågade en lösning för att
begränsa nätåtkomsten i ett säkert område
genom att begränsa vilka enheter som skulle
tillåtas ansluta till nätverket.
Risken på landsnivå var låg, och eftersom lösningen endast skulle
användas inom ett område med redan begränsad åtkomst, ansågs
människorättsriskerna vara låga, och affärsmöjligheten godkändes.
Automatiskt
godkänd med
villkor
Leverantör av kommuni-
kationstjänster
Kunden efterfrågade en standardiserad
radiolösning.
Affärsmöjligheten flaggade automatiskt för att försäljningen innehöll
förhöjda risker, eftersom landets risknivå var medelhög. Efter att ha
beaktat samtliga riskfaktorer bedömde dock systemet att uppdraget
endast avsåg standardprodukter utan förhöjda risker. På grund av detta
inkluderade systemet automatiskt avtalsmässiga skyddsåtgärder för att
minska riskerna för missbruk.
Godkänd
med villkor
Återförsäljare
En återförsäljare efterfrågade en trans-
missionslösning där slutanvändaren var
en statlig försvarsmyndighet.
Landsrisken i kombination med risken kopplat till den tilltänkta
slutkunden indikerade en förhöjd risk, vilket ledde till förstärkt tillbörlig
aktsamhet. Slutsatsen blev att det var nödvändigt att begränsa de
produkter, lösningar och tjänster som omfattades och att definiera den
tillåtna användningen av lösningen, genom särskilda klausuler i avtalet,
för att hjälpa till att säkerställa att tekniken skulle användas på ett sätt
som är förenligt med de mänskliga rättigheterna.
Godkänd
med villkor
Leverantör av kommuni-
kationstjänster
Kunden efterfrågade att kunna dela upp nät-
verket för att skapa ett separat privat nätverk
för en myndighetsfunktion.
Den tilltänkta slutkunden föranledde en ytterligare översyn av ärendet.
Efter en genomgång av riskerna för land, slutkund och slutanvändare
bedömdes de övergripande människorättsriskerna som låga.
För att förhindra eventuell användning bortom teknikens avsedda
använgningsområde infördes avtalsenliga skyddsåtgärder som en
del av godkännandet.
Avvisad
Leverantör av kommuni-
kationstjänster
Kunden bad Ericsson att integrera nya
tjänster i en befintlig produktportfölj.
Den begärda lösningen ansågs innebära stora risker för rätten till
respekt för privatlivet i ett högriskland. Det potentiella missbruket var
relaterat till myndigheter i landet skulle ges tillgång till slutanvändares
platsinformation genom den begärda lösningen. Eftersom det inte kunde
identifieras tillräckliga riskreducerande åtgärder för att hantera denna
risk avvisades affärsmöjligheten.
de senaste åren kan delvis förklaras av en ökad risk på landsnivå på flera marknader samt en allmän
förstärkning av granskningsprocessen.
49
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Påverkan sker
Väsentliga hållbarhetsfrågor
Uppströms,
utökad leverantörskedja
Den egna
verksamheten
Nedströms,
kunder och slutanvändare
Potentiella risker
och möjligheter
Korruption och mutor
Konkurrenshämmande förfaranden
Leverantörsrelationer och betalningsvillkor
Dataintegritet och cybersäkerhet
Politiskt engagemang och opinionsbildning
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
Ericsson har identifierat flertalet faktorer beträffande väsentlig påverkan,
risker och möjligheter relaterade till ansvarsfullt företagande, både uppströms
och nedströms i värdekedjan samt i den egna verksamheten. Dessa omfattar
korruption och mutor, konkurrenshämmande förfaranden, leverantörsrela-
tioner och betalningsvillkor, dataintegritet och cybersäkerhet samt politiskt
engagemang och opinionsbildning.
Korruption och mutor
Korruption, mutor och andra oetiska affärsmetoder är ett hinder för ekono-
misk och social utveckling och påverkar ofta bräckliga samhällen opropor-
tionerligt mycket samt undergräver demokratiska institutioner. Det sänker
det förtroende som människor och företag har för institutioner och skadar
affärsklimatet, vilket skapar långsiktiga hinder för en effektiv ekonomisk
verksamhet i länder och regioner där det förekommer och leder till lägre
investeringsnivåer och lägre tillväxt. Ericsson är ett stort multinationellt
bolag med cirka 94 000 anställda världen över, och betjänar kunder i fler än
175 länder. Ericsson har en global närvaro och finns på tillväxtmarknader i
Asien, Latinamerika, Östeuropa, Mellanöstern och Afrika, samt i många län-
der med svagare institutioner och med högre risk för mutor och korruption.
IKT-sektorn anses också vara en sektor med förhöjd risk för korruption på
grund av sin komplexa tekniska struktur och samspelet mellan offentliga
och privata aktörer.
Historiskt har det förekommit fall där Ericsson inte på ett tillräckligt sätt
har kunnat mitigera risken för mutor och korruption. Till följd av det ådrog
sig Bolaget stora kostnader för utredningar, rättsliga åtgärder, tillsyn beträf-
fande regelefterlevnad och böter. Dessutom skadades Bolagets varumärke
och anseende. Framtida brister i att upprätthålla tillbörliga etiska normer
samt att följa gällande lagar och förordningar mot mutor och korruption
kan få betydande ekonomiska konsekvenser och allvarlig påverkan på
Bolagets anseende.
Konkurrenshämmande förfaranden
Med sin globala närvaro omfattas Ericsson av en stor mängd lagkrav och
förordningar som rör konkurrenshämmande förfaranden. Inom ramen för
den ordinarie affärsverksamheten är Ericsson även part i olika rättsprocesser.
Dessa rättsprocesser inkluderar bland annat kommersiella tvister, tvister om
immateriella rättigheter samt undersökningar och utredningar från reger-
ingar eller myndigheter i frågor som rör kartellbekämpning och skattelagstift-
ning. Rättsprocesser kan vara kostsamma, utdragna och störa den normala
verksamheten. Det är dessutom svårt att förutspå utgången av komplicerade
rättsprocesser. Ett negativt utslag i ett visst mål kan medföra väsentliga
negativa konsekvenser för Ericssons verksamhet, resultat, finansiella
ställning och anseende.
Leverantörsrelationer och betalningsvillkor
Med en leverantörsbas på cirka 17 000 aktiva direkta leverantörer har
Ericsson inflytande över ett brett spektrum av leverantörsrelationer. Detta
är samtidigt kopplat till påverkan på miljö, samhällsansvar och ansvarsfullt
företagande uppströms i värdekedjan. Miljömässig och social påverkan,
risker och möjligheter relaterade till leverantörskedjan beskrivs närmare i
avsnitten E1 till E5 och i avsnitt S2. Ericsson kan påverka sina leverantö-
rers förmåga till ett ansvarsfullt företagande genom att ställa krav på deras
agerande och arbetsmetoder, genomföra granskningar och revisioner och
genom betalningsvillkoren i sina leverantörsavtal, men omfattningen av
detta inflytande påverkas av faktorer som skiljer sig åt mellan leverantörerna.
Dataintegritet och cybersäkerhet
De mobilnät som Ericsson bygger och driftar åt sina kunder används för
kritisk infrastruktur och för att behandla känsliga data, till exempel abon-
nenternas personuppgifter, vilka måste hållas säkra. Ericsson behandlar
även uppgifter om anställda, kunder och slutanvändare och kan emellanåt
utsättas för säkerhetsattacker och andra sätt att utnyttja sårbarheter, såsom
ransomware och interna hot. Säkerhetsincidenter både i Ericssons egen
IT-miljö och incidenter relaterade till Bolagets levererade produkter och lös-
ningar, såsom en oavsiktlig avstängning av ett mobilnätverk, kan hindra slut-
användare från att få tillgång till internet. Bristande integritetsskydd, såsom
obehörig exponering av känsliga data eller personuppgifter, kan resultera
i omfattande böter, skadestånd, rättsliga förfaranden, skadat anseende
och förlorade affärer.
Politiskt engagemang och opinionsbildning
Ericsson verkar inom IKT-sektorn, som är starkt reglerad och blir alltmer poli-
tiserad. Sektorspecifik nationell och gränsöverskridande politik påverkar hur
leverantörerna av kommunikationstjänster agerar samt deras investerings-
beslut, vilket i sin tur påverkar de tjänster som erbjuds till konsumenterna.
Ericssons opinionsbildning och politiska påverkansarbete kan följaktligen
indirekt påverka människors uppkopplingsmöjligheter och hur överkomliga
priserna för dessa tjänster är. Politik, regelverk och nya geopolitiska allian-
ser kan få betydande inverkan på de marknader där Ericsson verkar, samt
påverka Bolagets leverantörskedja och kluster för forskning och utveckling.
Samtidigt innebär dialogen med beslutsfattare, som sker antingen direkt
eller genom branschorganisationer och har till syfte att påverka politiken,
att Bolaget exponeras för anseende- och korruptionsrisker.
Affärsetiska policyer och företagskultur
Affärsetisk kod och Uppförandekod för affärspartners
Den affärsetiska koden utgör ramverket för etiskt beslutsfattande och
vägleder medarbetarna i sitt beslutsfattande och hantering av risker. I den
klargörs bland annat att anställda inte får ge eller ta emot mutor, eller agera
korrupt eller bedrägligt, att de måste rapportera potentiella intressekonflikter
samt undvika alla former av konkurrenshämmande verksamhet. Utöver den
affärsetiska koden har Ericsson antagit särskilda policyer för bland annat
antikorruption, gåvor och representation, tredjepartshantering, intressekon-
flikter, bekämpning av penningtvätt, kartellbekämpning och insiderregler.
Uppförandekoden för affärspartners säger att Ericsson förväntar sig att
Bolagets affärspartners främjar en kultur av integritet som bygger på öppen-
het, regelefterlevnad och etiska affärsmetoder. Allmän information om den
affärsetiska koden och uppförandekoden för affärspartners finns i avsnittet
Allmänna upplysningar.
Kanaler för rapportering av bristande regelefterlevnad
Medarbetarna förväntas rapportera misstänkt bristande regelefterlevnad
till Ericsson för att möjliggöra en bedömning och hantering av dessa ärenden
samt för att identifiera, förebygga och avhjälpa missförhållanden och brister
i den interna kontrollen. Bolaget tillhandahåller Ericsson Compliance Line,
en särskild kommunikationskanal för anställda och externa intressenter.
Avsnitt G – Styrning
G1
Ansvarsfullt företagande
50
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Genom den är det möjligt att rapportera eventuella brister i regelefterlevnad
antingen via en säker webbplats eller via telefon. Ericsson Compliance
Line som hanteras av en tredje part är tillgänglig dygnet runt, året om och
möjliggör rapportering från flera länder på flera språk, och anonymt när så
är tillåtet enligt lag. Ericsson har under året fått rapporter även från tredje
parter, vilket visar att de känner till Compliance Line och vet hur de ska
rapportera misstänkt bristande regelefterlevnad.
I förekommande fall har Ericssons anställda och externa intressenter även
möjlighet att rapportera vissa ärenden via lokala kanaler som implemente-
rats i enlighet med EU:s visselblåsardirektiv. Anställda uppmanas även att
rapportera direkt till sin chef, chefens överordnade eller till någon av avdel-
ningarna People (personal), Legal (juridik) eller Compliance (regelefterlev-
nad). Ericsson tolererar inte repressalier mot personer som i god tro rappor-
terar misstankar om bristande regelefterlevnad. I följande avsnitt finns mer
information om hur anklagelser bedöms och utredningar genomförs.
Förebyggande arbete mot, och upptäckt av,
korruption och mutor
Riskbedömningar
Ericsson genomför riskbedömningar för att identifiera och utvärdera risker för
mutor och korruption i sin globala verksamhet samt för att ta fram strategier
för att hantera dessa risker. Ericssons rutiner för riskbedömning är anpassade
till verksamhetens omfattning och art, bolagsstrukturen och den kommersi-
ella verksamhetens organisation och inkluderar även lärdomar från tidigare
incidenter och anklagelser om oegentligheter. Fokusområden inkluderar,
men är inte begränsat till, ledarskap och företagskultur, försäljning, tredje-
partshantering, gåvor och representation, intressekonflikter, relationer till
statliga myndigheter, policyer och rutiner, företagsdonationer, joint ventures
och partnerskap.
Tredjepartshantering
Ericsson har ett globalt, riskbaserat och integrerat program för tredjeparts-
hantering för att förebygga, upptäcka och hantera risker för mutor och
korruption i Bolagets relationer till tredje parter. Hanteringen av regelefter-
levnadsrisker kopplade till tredje part är integrerad i affärsprocesser, och
Bolagets beslutsfattare, chefer samt enskilda nyckelpersoner förväntas ta
ansvar för regelefterlevnadsrisker. De olika delarna i programmet för tred-
jepartshantering hanteras av ett centralt team bestående av experter på
tillbörlig aktsamhet samt dataspecialister. De centrala delarna utgörs av
riskbaserad tillbörlig aktsamhet för att bedöma riskexponeringen för mutor
och korruption och potentiellt skadeståndsansvar som kan uppstå i samband
med relationer med tredje parter. En uppsättning med riskreducerande akti-
viteter innehåller ett spektrum av åtgärder som kan användas för att minska
identifierade risker, till exempel utbildningar, certifieringar, förhandsgod-
kännanden av finansiella transaktioner eller, i extrema fall, blockering och
avvisning av betalningar. Ericsson utövar regelbundet sin rätt till revision av
verksamheten eller genomför andra externa kontroller i sin leverantörskedja
för att verifiera att tredje parter agerar på ett korrekt sätt.
Hantering av bristande regelefterlevnad
Som beskrivs ovan tillhandahåller Ericsson flera kanaler för att anställda
och externa intressenter ska kunna rapportera misstänkta överträdelser
av Bolagets policyer eller lagar och förordningar. Ericssons avdelning för
Allegation Management ansvarar för att ta emot och göra en första bedöm-
ning av rapporterade ärenden avseende bristande regelefterlevnad. Ärenden
som kräver vidare utredning hänvisas till avdelningen för interna utred-
ningar, Corporate and Government Investigations (CGI). Både Allegation
Management Office och Corporate and Government Investigations ingår
i enheten Compliance Office and Investigations som leds av chefen för
Compliance and Investigations, som i sin tur rapporterar till chefsjuristen.
Chefen för Compliance Office and Investigations har även en oberoende
rapporteringslinje till kommittén för Audit and Compliance och styrelsen, och
rapporterar regelbundet till kommittén om effektiviteten i programmet för
etik och regelefterlevnad. Detta inkluderar information om bekräftade eller
misstänkta allvarliga överträdelser av den affärsetiska koden, lärdomar från
resultat av undersökningar och åtgärder, identifiering av återkommande
brister, nya och framväxande risker samt förändringar i den juridiska och
regulatoriska miljön. Chefsjuristen har vidare en direkt rapporteringslinje
till kommittén för Audit and Compliance.
Kommunikation av policyer mot mutor och korruption
Medarbetarna får ta del av Ericssons affärsetiska kod under när de börjar
på Bolaget och ska bekräfta att de har förstått och kommer följa den. Koden
finns tillgänglig på Bolagets interna och externa webbplatser och finns på
över 40 språk. Bolaget publicerar regelbundet nyhetsbrevet Speak-Up som
skickas ut till alla medarbetare. Utöver lärdomar om etik och integritet inne-
håller nyhetsbrevet anonymiserade exempel på faktiska oegentligheter och
påföljder samt korta berättelser som belyser situationer där anställda som
ställts inför svåra val ändå har fattat rätt beslut.
Utbildning i policyer mot mutor och korruption
Ericsson tillhandahåller relevant och målinriktad antikorruptionsutbildning
till sina medarbetare. Alla medarbetare och all extern arbetskraft ska genom-
föra en grundläggande webbaserad antikorruptionsutbildning. För linje-
chefer och medarbetare i särskilt utsatta roller är det dessutom obligatoriskt
att genomföra en utökad antikorruptionsutbildning. Anställda som bedöms
ha särskilt utsatta roller, omfattar: (i) anställda som har direktkontakt med
offentliga tjänstemän, kunder, leverantörer eller leverantörer av kommunika-
tionstjänster; (ii) anställda som har inflytande över försäljning eller förvärv;
(iii) anställda med befogenhet att ingå avtal för Ericssons räkning; och (iv)
linjechefer med befogenhet att godkänna inköpsordrar eller utgifter.
Utbildning i policyer mot mutor och korruption samt andra initiativ
Slutförandegrad, %
1)
Målgrupp
Målgruppens storlek
2)
Typ
2024
2023
2022
Hela arbetsstyrkan
101 000
Godkännande av den affärsetiska koden
99
98
99
Grundläggande antikorruptionsutbildning
99
99
93
Linjechefer
8 000
Antikorruptionsutbildning för linjechefer
95
–
3)
–
3)
Riskutsatta roller
4)
7 000
Utökad antikorruptionsutbildning
94
98
97
Koncernledning (exl. VD och koncernchefen)
16
Utökad antikorruptionsutbildning
100
–
3)
–
3)
Styrelsen (inkl. VD och koncernchefen)
12
Presentationer om regelefterlevnad
100
–
3)
–
3)
1)
Slutförandegraden beräknas genom att antalet personer som har slutfört relevant utbildning divideras med det totala antalet personer i målgruppen som anvisats att gå samma utbildning.
2)
Antalet personer (avrundat) i respektive målgrupp vid utgången av innevarande räkenskapsår. Storleken på en grupp kan ändras över tid i samband med att definitioner och omfattning revideras.
3)
Ericsson lämnar denna upplysning för första gången vilket innebär att jämförelsetal för tidigare redovisningsperioder ej är tillgängliga.
4)
Se beskrivningen ovan för en definition av gruppen. Koncernledning och styrelse är exkluderade.
Avsnitt G1, forts.
51
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Misstänkt bristande regelefterlevnad och
korrigerande åtgärder
I tabellen nedan redovisas antalet rapporter avseende misstänkt bristande
regelefterlevnad som mottagits, antalet utredda ärenden, och antalet avslu-
tade ärenden som konstaterats vara bekräftade fall, samt antalet pågående
utredningar vid årets slut. Tiden som en utredning tar varierar beroende på
ärendets komplexitet, och ärenden avslutas inte nödvändigtvis samma år
som de rapporteras. Av den anledningen innehåller antalet bekräftade fall
samt pågående ärenden också ärenden som mottagits under tidigare räken-
skapsår men som avslutats under rapporteringsåret. Många ärenden som
rapporteras utreds inte vidare. Dessa är ofta förfrågningar av allmän karaktär
eller andra ärenden som inte bedömts röra oegentligheter eller överträdelser
av den affärsetiska koden. I den mån det ansetts vara relevant har dessa
ärenden vidarebefordrats direkt till berörd funktion för uppföljning enligt
deras processer.
Rapporterade, utredda och bekräftade fall av bristande regelefterlevnad
Antal
2024
2023
2022
Mottagna och utredda ärenden
Rapporterade
1 201
1 201
1 092
Ej skickade för utredning
1)
1 063
1 076
877
Skickade för utredning
138
125
215
Status vid årets slut
Bekräftade fall
2)
61
91
118
Pågående utredningar
49
78
209
1)
Avslutade ärenden under rapporteringsåret som konstaterats vara bekräftade fall av överträdelser
av den affärsetiska koden. Ett antal av dessa inkom under tidigare räkenskapsår.
2)
Ärenden som avslutats under året och där överträdelser bekräftats, varav några rapporterats under
tidigare redovisningsperioder.
Rapporterade ärenden per kategori
Antal
2024
2023
2022
Oegentligheter, korruption samt överträdelser
av lagar och regler
123
153
177
Intressekonflikter
73
86
69
Personalfrågor
496
475
429
Diskriminering
19
6
20
Trakasserier
79
–
1)
–
1)
Mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter
–
–
–
Verksamhetsrelaterat
179
183
125
Övriga
2)
232
298
272
Totalt
1 201
1 201
1 092
1)
Frågor avseende Trakasserier inkluderades i ”Personalfrågor” 2023 och 2022. Tidigare siffror
har inte omräknats.
2)
Omfattar rapporterade ärenden kopplade till miljömässig hållbarhet, hälsa och säkerhet samt
ärenden som ej ansetts vara misstankar om bristande regelefterlevnad, såsom produktkvalitets-
problem, anställda som testar Compliance Line eller kommentarer av allmän karaktär. I den
mån det ansetts vara relevant har dessa ärenden vidarebefordrats direkt till berörd enhet för
uppföljning enligt deras processer.
Korrigerande och disciplinära åtgärder per kategori
1)
Antal
2024
2023
2022
Uppsägningar och avskedanden
82
112
39
Degraderingar
–
–
4
Skriftliga varningar
60
58
74
Muntliga varningar
19
28
46
Avskedsansökningar
6
1
8
Övriga
29
2
7
Totalt
196
201
178
1)
Åtgärder som vidtagits till följd av bekräftade överträdelser av Ericssons affärsetiska kod. Varje
åtgärd representerar en unik individ, vilket innebär att summan av de åtgärder som visas i denna
tabell inte direkt kan jämföras med antalet bekräftade fall som visas ovan, eftersom varje fall kan
omfatta flera individer. En individ kan vara föremål för flera korrigerande åtgärder. I tabellen ovan
räknas endast den allvarligaste åtgärden och denna styr sedan den kategori till vilken åtgärden
klassificeras.
Bekräftade fall av korruption och mutor
Under 2024 har Ericsson inte erkänt sig skyldigt eller dömts i domstol
för brott avseende mutor eller korruption, och inga relaterade böter har
utfärdats.
Förebyggande av konkurrenshämmande förfaranden
I enlighet med Ericssons koncernpolicy om lagar för kartellbekämpning
och Bolagets program för efterlevnaden av konkurrenslagar (Competition
Compliance Program) förväntas de anställda känna till och följa alla rele-
vanta konkurrenslagar (för kartellbekämpning), oavsett var i världen de är
verksamma. Ericsson har en fristående regelefterlevnadsenhet för konkur-
renslagar och kartellbekämpning (Competition Law and Antitrust Compli-
ance) som ansvarar för Bolagets program för efterlevnaden av konkur-
renslagar (Competition Compliance Program). Programmet omfattar årlig
utbildning om konkurrenslagstiftning för en utvald grupp medarbetare,
samt virtuella utbildningar om kartellbekämpning som erbjuda till relevanta
anställda efter behov. Utöver att Bolaget har jurister som är experter på kon-
kurrensrätt på den juridiska avdelningen utser Ericsson dessutom personer
med ansvar för att stödja och hjälpa enheten Competition Law and Antitru
st Compliance med att genomföra sitt uppdrag, i synnerhet beträffande att
förebygga, eller så snart som möjligt upptäcka, eventuella brister i efterlev-
naden av konkurrenslagar.
Politiskt inflytande och lobbyverksamhet
I Ericssons koncernpolicy för opinionsbildning och påverkansarbete fastställs
att Ericsson behöver förutse, analysera, hantera och begränsa politiska och
regulatoriska risker, anseenderisker samt risker kopplade till känslig teknik,
och dra nytta av flera olika parametrar för att stödja Bolagets affärsmål.
Policyn understryker även Bolagets åtagande att bedriva opinionsbildning
på ett transparent och etiskt sätt, med stark integritet.
Ericsson är medlem i nationella och gränsöverskridande branschorganisa-
tioner som är relevanta för Bolagets verksamhet och deltar i organisationer
med ett mer allmänt industri- och näringslivsfokus. Vidare deltar Ericsson
enbart i branschorganisationer som delar dess värderingar och Bolaget
utnyttjar sin position för att verka för konsistens när policyer utarbetas.
Ericsson lämnar varken direkta eller indirekta till bidrag till politiska partier
eller enskilda politiker, i enlighet med Bolagets affärsetiska kod. Undantaget
från denna policy är stöd till frivilliga bidrag från medarbetare som är tillåtna
enligt lokal lagstiftning och som omfattas av regler om offentliggörande av
sådana bidrag.
I de fall där Ericsson utövar inflytande genom medlemskap och delta-
gande i organisationer, såsom handels- och branschorganisationer, har
Bolaget åtagit sig att arbeta för att samordna ståndpunkterna så att grup-
perna arbetar mot samma mål. Detta åtagande gäller för alla enheter inom
koncernen.
Det finns en särskild enhet för policy och påverkansarbete (Government
and Policy Advocacy) inom Bolagets koncernfunktion Marketing and Corpo-
rate Relations. Chefen för denna enhet informerar också styrelsen regel-
bundet beträffande frågor som rör offentliga policyfrågor och som bedöms
vara strategiskt relevanta. Endast behöriga medarbetare får delta i påver-
kansarbete. Alla väsentliga möten med offentliga tjänstemän där påverkans-
arbete förekommer ska dokumenteras för att möjliggöra intern uppföljning,
samt rapporteras i enlighet med lokala regler och praxis. Vidare har Ericsson
antagit en policy för gåvor och representation som anger ramar och riktlinjer
för interaktioner med offentliga tjänstemän.
Ericsson är registrerat i följande öppenhetsregister:
–
EU:s öppenhetsregister: Ericsson, 02021363105-42
–
US Federal Lobbying Register: Ericsson Inc., 13791-12
(Senate ID)/336820000 (House ID)
Under 2024 utsåg Ericsson inte några medlemmar till koncernledning,
styrelse eller kommittén för Audit and Compliance som haft jämförbara
befattningar inom offentlig förvaltning under de senaste två år som föregick
utnämningen. Ericsson genomför bakgrundskontroller av alla utnämnda
högre chefer inom två ledningsnivåer från VD och koncernchef.
Betydelsefulla medlemskap
Ericsson är medlem i flera organisationer som i varierande grad förespråkar
och/eller utövar inflytande på utformningen av politik och lagstiftning.
I Bilaga IV listas de mest betydelsefulla medlemskapen som hanteras på
koncernnivå. Medlemskap som ingåtts av dotterbolag och lokala enheter är
ej inkluderade och listan bör därför ej betraktas som uttömmande. Ericsson
är dessutom medlem i flera handelskammare på nationell nivå.
Ericsson deltar inte medvetet i opinionsbildning som skulle kunna
undergräva Bolagets åtagande kring etiska affärsmetoder. Alla nya och
Avsnitt G1, forts.
52
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
befintliga medlemskap som ska förnyas omfattas av särskilda villkor och
krav på granskning av regelefterlevnad. Samma allmänna principer gäl-
ler när en medarbetare deltar i opinionsbildning inom ramen för någon
av dessa organisationer.
Ekonomiska bidrag och bidrag in natura
Ericsson är som bolag medlem i de organisationer som listas i Bilaga IV, och
för flertalet av dessa måste Bolaget betala medlemsavgift. Medlemsavgiften
betraktas som ett ekonomiskt bidrag eftersom den bidrar till finansieringen
av medlemsföreningarnas verksamhet, men den utgör inte ett direkt köp av
tjänster. Under 2024 var det totala finansiella bidraget SEK 22,6 miljoner.
Ericsson Political Action Committee gör det möjligt för Ericssons anställda
i USA att kombinera privata och frivilliga ekonomiska donationer till kam-
panjbidrag till kandidater. För detta kan den organisation som de har valt,
efter att denna har granskats enligt fastställda standarder, få en matchande
välgörenhetsdonation från företaget upp till en viss gräns. Detta betraktas
som ett bidrag till välgörande ändamål. Alla bidrag som lämnas går igenom
den företagsgemensamma bidragsprocessen. Under 2024 uppgick dessa
donationer till SEK 410 000.
Väsentliga policyfrågor
Utbyggnad av 5G och högkvalitativa mobilnär som erbjuder uppkoppling
är avgörande för den ekonomiska utvecklingen. På vissa marknader är
nuvarande politik och regelverk utformade för att stimulera privata inves-
teringar och innovation inom näringslivet samt allmännyttiga tjänster på
5G-plattformen. På många marknader ges dock inte tillräckliga incitament
till denna typ av investeringar. Detta skapar utmaningar för beslutsfattare
när det gäller framtida konkurrenskraft, ekonomisk säkerhet och deras för-
måga att kontrollera sina egna data. När 5G och 6G, nationell säkerhet och
industriell konkurrenskraft hamnar i fokus för geopolitiska spänningar blir
uppkoppling en allt viktigare politisk fråga. Ericsson har potential att inta
en ledande roll när det gäller att påverka politiken på ett sätt som stöder
Bolagets strategi. Bolagets engagemang i dessa frågor är inriktat på fem
övergripande områden:
–
Verka för införande och användning av transformativ uppkoppling.
–
Säkerställa en affärsmiljö som främjar öppen innovation och rättvis
handel.
–
Utveckla den datadrivna ekonomin där uppkoppling möjliggör
expansion av AI, molnbaserad teknik och allmännyttiga tjänster.
–
Stödja en säker och robust infrastruktur.
–
Uppmuntra till användning av rena, energieffektiva och hållbara
lösningar.
EU-kommissionens gigabitinfrastrukturförordning (GIA) är ett exempel
på viktig lagstiftning som Ericssons arbete kring opinionsbildning har inrik-
tats på under 2024. Genom förordningen uppmuntras medlemsländerna att
undanröja hinder för utbyggnad genom att underlätta tillgången till offentlig
infrastruktur, effektivisera tillståndsförfaranden och öka transparensen.
Dessa åtgärder syftar till att påskynda och sänka kostnaderna för utbyggnad
av mobilnät.
Policy avseende klimatförändringarna
Ericsson har åtagit sig att säkerställa att Bolagets direkta och indirekta
opinionsbildningsarbete, inklusive det som kan påverka den offentliga
politiken, överensstämmer med Parisavtalets mål om att begränsa den
globala uppvärmningen till 1,5 C jämfört med förindustriella nivåer.
Hantering av förbindelser med leverantörer
Hur Ericsson hanterar risker relaterade till leverantörskedjan, inklusive
påverkan på hållbarhetsaspekter, och hur samhällsansvar och miljömässiga
kriterier beaktas i valet av leverantörer, beskrivs i avsnitten E1-E5 och i
avsnitt S2.
Betalningspraxis
Som ett globalt företag med över 17 000 aktiva direkta leverantörer har
Ericsson åtagit sig att tillämpa transparenta och rättvisa betalningsmetoder.
Bolaget arbetar kontinuerligt med att förbättra sina processer för att främja
korrekta betalningar i rätt tid, uppfylla avtalsvillkor samt att bibehålla höga
etiska värderingar och juridiska standarder.
På konsoliderad nivå, för alla leverantörer globalt, tar det i genomsnitt
81 dagar för Ericsson att betala fakturor från det datum då den avtalsenliga
eller lagstadgade betalningsfristen börjar löpa.
De genomsnittliga betalningsvillkoren för alla leverantörer globalt är 78
dagar, men varierar beroende på faktorer såsom lokala regelverk, finansie-
ringsupplägg och förhandlingar. I strävan efter en rättvis och ansvarsfull
hantering i hela den globala verksamheten, som omfattar såväl stora som
små och medelstora företag, utformas Ericssons villkor genom dialog med
leverantörerna.
Enligt interna register och granskningar har Ericsson för närvarande inte
identifierat några formella rättsfall relaterade till sena betalningar. Med rätts-
fall menas tvister såsom stämningar, medling, skiljedom eller domstolsförfa-
randen, och såvitt Bolaget känner till finns inga sådana pågående ärenden
vid denna tidpunkt.
Vid beräkningen av de genomsnittliga betalningstider som anges ovan
har ett viktat genomsnitt tillämpats baserat på fakturabelopp.
Skatter och internprissättning
Med kunder i över 175 länder är Ericsson ett verkligt multinationellt företag.
Som sådant spelar Bolaget en viktig roll i den hållbara utvecklingen av de
samhällen där det är verksamt. Mot denna bakgrund är Ericsson medvetet
om skatternas betydelse ur ett samhällsperspektiv.
Ericsson ser skatter som ett ansvar som tillsammans med skapandet
av arbetstillfällen, användning av lokala leverantörer samt andra direkta
och indirekta ekonomiska effekter bidrar till socioekonomisk utveckling.
Koncernens globala närvaro innebär dock att den omfattas av många olika
skatteregelverk, vilka ofta är komplexa och i vissa fall kan tolkas på flera
olika sätt.
Detta kan innebära utmaningar, men Ericssons policy är att följa både
ordalydelse och andemening i alla relevanta regelverk för skatter i de juris-
diktioner där verksamheten bedrivs. Ericsson strävar efter att hantera skatter
med integritet, noggrannhet och transparens, och samtidigt upprätthålla ett
öppet och ärligt förhållningssätt gentemot skattemyndigheterna.
Ericsson följer både lokala skattelagar och internationella riktlinjer fast-
ställda av OECD samt andra standardsättare och tillsynsmyndigheter,
inklusive principen om armlängds avstånd. Vidare företar Ericsson inga
skatteupplägg som saknar koppling till Bolagets affärsverksamhet och som
saknar ekonomisk substans. Även om Ericsson bedriver affärsverksamhet i
vissa jurisdiktioner med låg beskattning, används dessa jurisdiktioner inte för
skatteplaneringsändamål.
Dataintegritet och cybersäkerhet
För mer information om Ericssons strategi för att hantera konsekvenser
och risker relaterade till dataintegritet och cybersäkerhet, se sidorna 7–8
i bolagsstyrningsrapporten.
Avsnitt G1, forts.
53
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bilaga I – Övriga mätetal
55
Bilaga II – Datapunkter från annan EU-lagstiftning
57
Bilaga III – Uttalande om tillbörlig aktsamhet
59
Bilaga IV – Väsentliga medlemskap
60
Bilagor
54
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bilaga I – Övriga mätetal
I denna bilaga ingår miljömässiga och sociala mätetal som ofta efterfrågas av externa intressenter, men som inte ingår i huvuddelen av
hållbarhetsredovisningen då de inte anses uppfylla alla väsentlighetskriterier.
Mått
Enhet
2024
2023
2022
Miljö
Begränsning av klimatförändringar
Leverantörer med mål för minskade växthusgasutsläpp i linje med 1,5 C-målet
Antal
323
237
225
Indikatorer inom miljöstyrning
Vattenuttag i den egna verksamheten
miljoner m
3
1,12
0,90
1,05
Vattenuttagsintensitet
m
3
/nettoomsättning i MSEK
4,52
3,44
3,88
Allvarliga miljötillbud i den egna verksamheten
Antal
0
0
0
Utsläpp av luftföroreningar i den egna verksamheten
Kväveoxid (NOx)
ton
26
38
49
Svaveloxid (SOx)
ton
50
62
61
Luftpartiklar
ton
8
11
12
Samhällsansvar
Lärande, utveckling och medarbetarnöjdhet
Genomförda utbildningstillfällen av alla medarbetare
Män
Antal i tusental
2 543
3 598
2 283
Kvinnor
Antal i tusental
953
1 230
757
Medarbetarnöjdhet
Män
(genomsn. poäng i undersökning 0–100)
79
80
81
Kvinnor
(genomsn. poäng i undersökning 0–100)
79
80
81
Alla anställda
(genomsn. poäng i undersökning 0–100)
79
80
81
Resultat i medarbetarundersökningar avseende:
Uppfattad balans mellan arbete och fritid
(genomsn. poäng i undersökning 0–100)
77
79
77
Bolagets arbete för välbefinnande
(genomsn. poäng i undersökning 0–100)
77
80
85
Samhällspåverkan
Kostnader för donationer och sponsring
MSEK
58
89
115
Mätetal för påverkan på digital utbildning
Barn och unga som påverkats
Antal sammanlagt
567 017
485 200
400 163
Länder som omfattas
Antal sammanlagt
45
43
36
Finansiell inkludering – Ericsson Mobile Wallet
Registrerade konton
Antal i miljontal
530
457
379
Aktiva användare
Antal i miljontal
85
85
80
55
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Utsläppsfaktorer som har använts för
att beräkna växthusgasutsläpp
GWP, kg CO
2
e
Måttenhet
Källa
Scope 1 – direkta utsläpp
Bränslen och köldmedier
Naturgas
0,18
kWh
DEFRA
Diesel
0,25
kWh
DEFRA
Bensin
0,25
kWh
DEFRA
Köldmedier
466 – 14 800
kg
IPCC:s 4:e
rapport
Scope 2 – indirekta utsläpp
Inköpt energi
El från fossila källor
0,01 – 1,35
kWh
IEA/US EIA/AIB/Leverantörsspecifika
El från kärnenergikällor
0,00
kWh
IEA
El från förnybara källor
0,00
kWh
Leverantörsspecifik
Fjärrkyla
0,01 – 0,40
kWh
IEA
Fjärrvärme
0,04 – 0,26
kWh
Genomsnitt per land
Scope 3 – övriga indirekta utsläpp
Utsläpp från produkter, vagga till grind (globalt medelvärde)
10,8
kg
Internt framtagen
Resor
Flyg
0,10 – 0,57
pkm
DEFRA
Väg
0,19
pkm
Genomsnitt per land
Transport
Flyg
0,78 – 1,19
tonkm
DEFRA (justerat)
Väg
0,10
tonkm
DEFRA (justerat)
Sjö
0,03
tonkm
DEFRA (justerat)
Järnväg
0,04
tonkm
DEFRA (justerat)
Utgiftsbaserade icke-specificerade transporter
0,05 – 0,21
USD
Internt framtagen
Utsläpp under användningsfasen (globalt medelvärde)
0,4
kWh
IEA
Bilaga I – Övriga mätetal, forts.
56
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bilaga II – Datapunkter från annan EU-lagstiftning
Datapunkt
SFDR-referens
Referens i tredje pelaren
Referensvärdesförordningen och
hänvisning till EU:s klimatlag
Sida
Andel kvinnor och män i styrelsen
Indikator nr 13 tabell 1
i bilaga I
Kommissionens delegerade
förordning (EU) 2020/1816,
bilaga II
13
Andel av styrelseledamöterna som är
oberoende
Kommissionens delegerade
förordning (EU) 2020/1816,
bilaga II
13
Redogörelse för tillbörlig aktsamhet
Indikator nr 10
tabell 3 i bilaga I
15, 59
Inblandning i verksamheter kopplade till
fossila bränslen
Indikator nr 4
tabell 1 i bilaga I
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013: Kommissionens
genomförandeförordning (EU)
2022/2453 tabell 1: och tabell 2
Kommissionens delegerade förord-
ning (EU) 2020/1816, bilaga II
11
Inblandning i verksamheter kopplade till
kemikalieproduktion
Indikator nr 9
tabell 2 i bilaga I
Kommissionens delegerade förord-
ning (EU) 2020/1816, bilaga II
11
Deltagande i verksamhet med anknytning
till kontroversiella vapen
Indikator nr 14
tabell 1 i bilaga I
Artikel 12.1 i delegerad förordning
(EU) 2020/1818, bilaga II till dele-
gerad förordning (EU) 2020/1816
11
Inblandning i verksamheter kopplade till odling
och produktion av tobak
Artikel 12.1 i delegerad förordning
(EU) 2020/1818, bilaga II till dele-
gerad förordning (EU) 2020/1816
11
Omställningsplan för att uppnå klimatneutralitet
senast 2050
Förordning (EU) 2021/1119,
artikel 2.1
20–21
Företag som är uteslutna från EU-referens-
värdena för anpassning till Parisavtalet
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013; Kommissionens
genomförandeförordning (EU)
2022/2453 mall 1:
Kommissionens delegerade
förordning (EU) 2020/1818,
Artikel 12.1 d till
21
Mål för minskning av växthusgasutsläpp
(jämfört med utsläppen under basåret)
Indikator nr 4 tabell 2
i bilaga I
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013; Kommissionens
genomförandeförordning
(EU) 2022/2453 mall 3
Förordning (EU) 2020/1818,
artikel 6
21
Energiförbrukning från fossila källor fördelade
per källa (enbart sektorer med hög klimatpå-
verkan)
Indikator nr 5 tabell 1 och
Indikator nr 5 tabell 2
i bilaga I
22
Total energiförbrukning relaterad till den
egna verksamheten samt energimix
Indikator nr 5 tabell 1
i bilaga I
22
Energiintensitet förknippad med verksamheter
i sektorer med hög klimatpåverkan
Indikator nr 6 tabell 1
i bilaga I
22
Bruttoväxthusgasutsläpp i Scope 1, 2, 3 och
totala växthusgasutsläpp
Indikatorer nr 1 och 2
tabell 1 i bilaga I
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013; Kommissionens
genomförandeförordning
(EU) 2022/2453 mall 1
Delegerad förordning
(EU) 2020/1818, artiklarna
5.1, 6 och 8.1
23
Bruttoutsläppsintensitet för växthusgasutsläpp
Indikator nr 3 tabell 1
i bilaga I
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013; Kommissionens
genomförandeförordning
(EU) 2022/2453 mall 3
Delegerad förordning
(EU) 2020/1818, artikel 8.1
23
Upptag av växthusgaser och koldioxidkrediter
Förordning (EU) 2021/1119,
artikel 2.1
24
Referensportföljens exponering mot
klimatrelaterade fysiska risker
Delegerad förordning
(EU) 2020/1818, bilaga II
Delegerad förordning (EU)
2020/1816, bilaga II
e/t
Uppdelning av monetära belopp efter akut och
kronisk fysisk risk Plats för betydande tillgångar
utsatta för väsentlig fysisk risk
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013; Kommissionens
genomförandeförordning (EU)
2022/2453 punkterna 46 och 47;
mall 5
Under
utveckling
Uppdelning av det redovisade värdet på
företagets fastighetstillgångar efter energi-
effektivitetsklasser
Artikel 449a i förordning (EU)
nr 575/2013; Kommissionens
genomförandeförordning (EU)
2022/2453 punkt 34;
mall 2
Ej väsentlig
Portföljens grad av exponering mot
klimatrelaterade möjligheter
Delegerad förordning
(EU) 2020/1818, bilaga II
Under
utveckling
Mängden av varje förorening som förteck-
nas i bilaga II till förordningen om ett europe-
iskt register över utsläpp och överföringar som
släpps ut i luft, vatten och mark
Indikator nummer 8 tabell 1
i bilaga I,
Indikator nummer 2 tabell 2
i bilaga I,
Indikator nummer 1 tabell 2
i bilaga I, Indikator nummer 3
tabell 2 i bilaga I
Ej väsentlig
Vattenresurser och marina resurser
Indikator nr 7 tabell 2 i bilaga I
Ej väsentlig
26
Särskild strategi för vattenresurser och
marina resurser
Indikator nr 8 tabell 2 i bilaga I
Ej väsentlig
Ej väsentlig
Hållbara oceaner och hav
Indikator nr 12 tabell 2 i bilaga I
Ej väsentlig
Ej väsentlig
57
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Datapunkt
SFDR-referens
Referens i tredje pelaren
Referensvärdesförordningen och
hänvisning till EU:s klimatlag
Sida
Totalt återvunnet och återanvänt vatten
Indikator nr 6.2 tabell 2
i bilaga I
Ej väsentlig
Vattenintensitetsgrad
Indikator nr 6.1 tabell 2
i bilaga I
Ej väsentlig
Upplysningar om verksamhet som har
negativa konsekvenser för områden med
känslig biologisk mångfald
Indikator nr 7 tabell nummer 1
i bilaga I;
Indikator nummer 10 tabell 2
i bilaga I
Indikator nummer 14 tabell 2
i bilaga I
Ej väsentlig
Hållbara metoder eller policyer för mark eller
jordbruk, Hållbara metoder eller policyer för hav,
Policyer för att motverka avskogning
Indikator nr 11 tabell 2
i bilaga I;
Indikator nummer 12 tabell 2
i bilaga I
Indikator nummer 15 tabell 2
i bilaga I
Ej väsentlig
Icke-återvunnet avfall och andel icke-
återvunnet avfall
Indikator nr 13 tabell 2
i bilaga I
28
Total mängd farligt avfall och total mängd
radioaktivt avfall
Indikator nr 9 tabell 1
i bilaga I
28
Information om verksamhetstyper, länder eller
geografiska områden med hög risk för fall
av tvångsarbete, obligatoriskt arbete eller
barnarbete
Indikator nummer 13 tabell 3
i bilaga I
Indikator nummer 12 tabell 3
i bilaga I
40
Åtaganden i policy för mänskliga rättigheter
Indikator nr 9 tabell 3 och
indikator nummer 11 tabell 1
i bilaga I
14, 34–35
Strategier för tillbörlig aktsamhet i frågor
som behandlas i Internationella arbets-
organisationens (ILO) grundläggande
konventioner 1–8
Kommissionens delegerade förord-
ning (EU) 2020/1816, bilaga II
14
Processer och åtgärder för att
förhindra människohandel
Indikator nr 11 tabell 3 i bilaga I
34, 40
Strategi för förebyggande av arbetsplats-
olyckor eller ett system för att hantera sådana
Indikator nr 1 tabell 3 i bilaga I
14, 35–36,
41–42
Mekanismer för klagomålshantering
Indikator nr 5 tabell 3 i bilaga I
50–51
Antal dödsfall samt antal och andel
arbetsrelaterade olyckor
Indikator nr 2 tabell 3 i bilaga I
Kommissionens delegerade förord-
ning (EU) 2020/1816, bilaga II
38–39
Antal dagar förlorade på grund av skador,
olyckor, dödsfall eller sjukdom
Indikator nr 3 tabell 3 i bilaga I
38–39
Ojusterad löneklyfta mellan kvinnor och män
Indikator nr 12 tabell 1 i bilaga I
Kommissionens delegerade förord-
ning (EU) 2020/1816, bilaga II
39
Överdrivet hög VD-lön
Indikator nr 8 tabell 3 i bilaga I
39
Antal fall av diskriminering
Indikator nr 7 tabell 3 i bilaga I
39
Antal allvarliga frågor och fall, och incidenter
rörande mänskliga rättigheter kopplade
till den egna arbetskraften
Indikator nr 10 tabell 1 och
Indikator nr 14 tabell 3 i bilaga I
Delegerad förordning
(EU) 2020/1816, bilaga II
Delegerad förordning (EU)
2020/1818, artikel 12.1
40
Betydande risk för barnarbete eller tvångsarbete
i värdekedjan
Indikatorer nummer 12 och
nr 13 Tabell 3 i bilaga I
40
Beskrivning av relevanta policyåtaganden
(inkl. mänskliga rättigheter och policyer
avseende tillbörlig aktsamhet), bristande
respekt för mänskliga rättigheter, människo-
rättsfrågor och människorättsincidenter
kopplade till arbetstagare i värdekedjan
Indikator nr 9 tabell 3 och
Indikator nr 11 tabell 1 i bilaga I
Indikator nummer 11 och nr 4
tabell 3 i bilaga I;
Indikator nummer 10 tabell 1
i bilaga I; Indikator nummer 14
tabell 3 i bilaga I
Indikator nr 10 tabell 1 i bilaga I;
Bilaga II till delegerad förordning
(EU) 2020/1816
40–43
Strategier för tillbörlig aktsamhet i
frågor som behandlas i Internationella
arbetsorganisationens (ILO) grundläggande
konventioner 1–8
Kommissionens delegerade
förordning (EU) 2020/1816,
bilaga II
14
Beskrivning av relevanta policyåtaganden
(inkl. mänskliga rättigheter), bristande respekt
för mänskliga rättigheter, människorättsfrå-
gor och människorättsincidenter kopplade till
berörda samhällen
Indikator nr 9 tabell nummer 3 i
bilaga I och Indikator nummer 11
tabell 1 i bilaga I; Indikator
nummer 10 tabell nummer 1
i bilaga I; Indikator nummer 14
tabell 3 i bilaga I
Delegerad förordning
(EU) 2020/1816, bilaga II
Delegerad förordning (EU)
2020/1818, artikel 12.1
44–46
Beskrivning av relevanta policyåtaganden
(inkl. mänskliga rättigheter), bristande respekt
för mänskliga rättigheter, människorättsfrågor
och människorättsincidenter kopplade till
konsumenter och slutanvändare
Indikator nr 9 tabell nummer 3
i bilaga I och Indikator nummer 11
tabell 1 i bilaga I;
Indikator nummer 10 tabell
nummer 1 i bilaga I;
Indikator nummer 14 tabell 3
i bilaga I
Delegerad förordning
(EU) 2020/1816, bilaga II
Delegerad förordning (EU)
2020/1818, artikel 12.1
47–49
FN:s konvention mot korruption
Indikator nr 15 tabell 3
i bilaga I
14, 50
Skydd för visselblåsare
Indikator nr 6 tabell 3 i bilaga I
50–51
Böter för brott mot lagar mot korruption
och mutor
Indikator nr 17 tabell 3
i bilaga I
Kommissionens delegerade
förordning (EU) 2020/1816,
bilaga II
52
Standarder för bekämpning av korruption
och mutor
Indikator nr 16 tabell 3
i bilaga I
50–52
Bilaga II – Datapunkter från andra EU-lagstiftningar, forts.
58
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bilaga III – Förklaring om tillbörlig aktsamhet
Upplysningarna avser
Grundläggande delar av
tillbörlig aktsamhet
Avsnitt i hållbarhetsredovisningen
Sidor i
hållbarhets-
redovisningen
Människor
Miljö
a) Integrera tillbörlig
aktsamhet i styrning,
strategi och affärsmodell
Information till och behandling av hållbarhetsfrågor i styrelsen och
koncernledningen
14
Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem
15
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och
affärsmodell
18
b) Samarbete med berörda
intressenter i alla huvud-
stegen i tillbörlig aktsamhet
Information till och behandling av hållbarhetsfrågor i styrelsen och koncernledningen
14
Intressenters intressen och synpunkter
16
Arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter
17
Policyer för den egna arbetskraften
34–35
Rutiner för kontakter med egna arbetstagare och deras företrädare angående konsekvenser
35
Policyer för arbetstagare i värdekedjan
40–41
Rutiner för kontakter med arbetstagare i värdekedjan angående konsekvenser
41
Policyer för berörda samhällen
44
Rutiner för kontakter med berörda samhällen angående konsekvenser
45
c) Identifiera och bedöma
negativa konsekvenser
Arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter
17
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och
affärsmodell
18
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Klimatförändringar
19
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Föroreningar
25
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Vattenresurser och marina resurser
26
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Resursanvändning och cirkulär ekonomi
27
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Den egna arbetskraften
34
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Arbetstagare i värdekedjan
40
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Konsumenter och slutanvändare
47
d) Vidta åtgärder för att
behandla dessa negativa
konsekvenser
Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna
20–21
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Klimatförändringar
21–22
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Föroreningar
25
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Vattenresurser och
marina resurser
26
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Resursanvändning
och cirkulär ekonomi
27–28
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Den egna
arbetskraften
35–37
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Arbetstagare i
värdekedjan
41–42
Vidta åtgärder avseende väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter – Berörda samhällen
47–48
e) Följa upp hur ändamåls-
enliga dessa insatser är och
kommunicera det
Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
21
Mål relaterade till den egna arbetskraften
37
Mål relaterade till arbetstagare i värdekedjan
37
Energianvändning och energimix
22
Bruttoväxthusgasutsläpp i Scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp
23
Resursutflöden
28
Mångfaldsindikatorer
38
Mått för utbildning och kompetensutveckling
38
Mått för arbetsmiljö
38–39
Ersättningsmått
39
Incidenter, anmälningar och allvarlig påverkan på mänskliga rättigheter
39
Resultat av leverantörsrevisioner och korrigerande åtgärder
43
Mätetal för känsliga affärer
48
59
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bilaga IV – Väsentliga medlemskap
–
African Telecommunications Union
–
Alliance Française des Industries du Numérique
–
Asia-Pacific Telecommunity
–
Associação Brasileira da Indústria Elétrica e Eletrônica (ABINEE)
–
Verband der Anbieter von Telekommunikations- und Mehrwertdiensten
(VATM)
–
Associazione Civita
– Assonime
–
Australian Tech Council
– Bitkom
– BusinessEurope
–
Center for Strategic & International Studies (CSIS)
–
CTIA – The Wireless Association
–
Digital Connectivity Forum
–
Digital Europe
– Digitales
–
European Roundtable for Industry
–
European Telecommunications Network Operators’ Association
–
Fondazione Astrid
–
Global Business Alliance
–
Groupe Speciale Mobile Association (GSMA)
–
Information technology Institute
–
International Institute of Communications
–
Istituto per la Competitività
–
National Telecommunications Association (ANATEL)
–
Näringslivets Internationella Råd
–
Open RAN Policy Coalition (RPG)
–
Radiocommunication Sector (ITU-R)
–
Smart Africa Alliance
–
Stockholms Handelskammare
–
Studieförbundet för Näringsliv och Samhälle
–
Internationella Handelskammaren i Sverige (ICC)
–
Svenskt Näringsliv – Teknikföretagen
–
Sweden-India Business Council
–
Tech UK
–
Telecommunication Development Sector (ITU-D)
–
Telecommunications Industry Association
–
Telecommunication Standardization Sector (ITU-T)
–
The Mexican Chamber of Electronics, Telecommunications,
and Information Technology (CANIETI)
–
WIA - Wireless Infrastructure Association
60
Ericsson 2024
Hållbarhetsredovisning
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Bestyrkanderapport
Revisorns rapport över granskning av Ericssons rapport om hållbarhet och ansvarsfullt
företagande samt yttrande avseende den lagstadgade hållbarhetsrapporten
Till Telefonaktiebolaget LM Ericsson, org.nr 556016-0680
Inledning
Vi har fått i uppdrag av styrelsen och företagsledningen i Telefonaktie-
bolaget LM Ericsson (”Ericsson”) att granska Ericssons rapport om
hållbarhet och ansvarsfullt företagande (”hållbarhetsredovisningen”)
för år 2024. Företaget har definierat hållbarhetsredovisningens
omfattning på sidan 10 i hållbarhetsredovisningen, vilket även utgör
den lagstadgade hållbarhetsrapporten.
Styrelsens och företagsledningens ansvar
Det är styrelsen och företagsledningen som har ansvaret för att upp-
rätta hållbarhetsredovisningen inklusive den lagstadgade hållbar-
hetsrapporten i enlighet med tillämpliga kriterier respektive årsredo-
visningslagen i enlighet med den äldre lydelsen som gällde före den
1 juli 2024. Kriterierna framgår på sidan 10 i hållbarhetsredovisningen,
och utgörs av de delar av ramverket för hållbarhetsredovisning utgivet
av GRI (Global Reporting Initiative) som är tillämpliga för hållbarhets-
redovisningen, samt av företagets egna framtagna redovisnings- och
beräkningsprinciper. Detta ansvar innefattar även den interna kontroll
som bedöms nödvändig för att upprätta en hållbarhetsredovisning
som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på
oegentligheter eller misstag.
Revisorns ansvar
Vårt ansvar är att uttala en slutsats om hållbarhetsredovisningen
grundad på vår granskning och lämna ett yttrande avseende den
lagstadgade hållbarhetsrapporten. Vårt uppdrag är begränsat till
den historiska information som redovisas och omfattar således
inte framtidsorienterade uppgifter.
Vi har utfört uppdraget i enlighet med ISAE 3000 (omarbetad)
Andra bestyrkandeuppdrag än revisioner och översiktliga gransk-
ningar av historisk finansiell information. Uppdraget består av över-
siktlig granskning av hållbarhetsredovisningen som helhet och en
revision av utvald information avseende utsläpp av växthusgaser
i Scope 1, 2 och Scope 3 kategorierna tjänsteresor och nedströms
transport vilka presenteras på sidan 23, samt information avseende
andel kvinnor per personalkategori som presenteras på sidan 38 i
hållbarhetsredovisningen.
En revision syftar till att uppnå en rimlig säkerhet, för att försäkra
oss om att informationen inte innehåller väsentliga felaktigheter. En
revision innefattar att granska ett urval av underlagen för kvantitativ
och kvalitativ information i hållbarhetsredovisningen. En översiktlig
granskning består av att göra förfrågningar, i första hand till personer
som är ansvariga för upprättandet av hållbarhetsredovisningen, att
utföra analytisk granskning och att vidta andra översiktliga gransk-
ningsåtgärder. Vi har utfört vår granskning avseende den lagstadgade
hållbarhetsrapporten i enlighet med FARs rekommendation RevR 12
Revisorns yttrande om den lagstadgade hållbarhetsrapporten.
En översiktlig granskning och en granskning enligt RevR 12 har en
annan inriktning och en betydligt mindre omfattning jämfört med
den inriktning och omfattning som en revision enligt International
Standards on Auditing och god revisionssed i övrigt har.
Revisionsföretaget tillämpar International Standard on Quality
Management 1, som kräver att företaget utformar, implementerar och
hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer eller rutiner
avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för yrkesutöv-
ningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar. Vi är obero-
ende i förhållande till Ericsson enligt god revisorssed i Sverige och har
i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt dessa krav.
De granskningsåtgärder som vidtas vid en översiktlig granskning
och granskning enligt RevR 12 gör det inte möjligt för oss att skaffa
oss en sådan säkerhet att vi blir medvetna om alla viktiga omständig-
heter som skulle kunna ha blivit identifierade om en revision utförts.
Den uttalade slutsatsen grundad på en översiktlig granskning och
granskning enligt RevR 12 har därför inte den säkerhet som en uttalad
slutsats grundad på en revision har. Eftersom detta är ett kombinerat
uppdrag lämnar vi våra slutsatser avseende översiktlig granskning och
revision respektive granskning enligt RevR 12 separat nedan.
Vår granskning av hållbarhetsredovisningen utgår från de av
styrelsen och företagsledningen valda kriterier, som definieras
ovan. Vi anser att dessa kriterier är lämpliga för upprättande av
hållbarhetsredovisningen.
Vi anser att de bevis som vi skaffat under vår granskning är tillräck-
liga och ändamålsenliga i syfte att ge oss grund för våra uttalanden
nedan.
Uttalanden
Grundat på vår översiktliga granskning har det inte kommit fram
några omständigheter som ger oss anledning att anse att hållbar-
hetsredovisningen inte, i allt väsentligt, är upprättad i enlighet med
de ovan av styrelsen och företagsledningen angivna kriterierna.
Grundat på vår revision anser vi att den utvalda information i håll-
barhetsredovisningen som omfattas av vårt uppdrag, i allt väsentligt,
har upprättats i enlighet med de ovan av styrelsen och företags-
ledningen angivna kriterierna.
En lagstadgad hållbarhetsrapport har upprättats.
Stockholm den 26 februari 2025
Deloitte AB
Thomas Strömberg
Lennart Nordqvist
Auktoriserad revisor
Specialistmedlem i FAR
61
Ericsson 2024
Bestyrkanderapport
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Ordlista
2G
Andra generationens mobilsystem (den första digi-
tala generationen). Innefattar GSM, TDMA, PDC
och cdmaOne.
3G
Tredje generationens mobilsystem. Innefattar WCDMA/
HSPA, CDMA2000 och TD-SCDMA.
4G
Fjärde generationens mobilsystem, även kallat LTE.
5G
Femte generationens mobilsystem. En vidareutveckling
av 4G/LTE.
ABC
(Eng. anti-bribery and corruption) Arbete mot mutor
och korruption.
AI
Artificiell intelligens. Förmågan hos en maskin att utföra
en uppgift som vanligtvis associeras med intelligenta
varelser.
API
(Eng. application programming interface)
Applikationsprogrammeringsgränssnitt. Ett mjukvaru-
gränssnitt genom vilket två eller fler programvaror kan
kommunicera med varandra.
Cloud native
Cloud native är ett mjukvarubaserat tillvägagångssätt
för att bygga, driva och hantera moderna applikationer i
molnbaserade datamiljöer.
CO2e
Koldioxidekvivalenter. Mängden av en viss växthus-
gas, uttryckt i den mängd av koldioxid som har samma
växthuseffekt.
I senare led i värdekedjan/Utsläpp i senare led
Verksamheter (och relaterade utsläpp av växthusgaser)
som sker efter tillverkning/produktion, främst kopplat
till faserna för en produkt eller tjänsts distribution och
användning, eller hantering av uttjänta produkter.
ESG
(Eng. environment, social and governance) Miljö,
samhällsansvar och bolagsstyrning. Syftar på tre
övergripande teman för att utvärdera icke-finansiella
faktorer som kan påverka ett företags förmåga till
värdeskapande.
GHG
(Eng. greenhouse gases) Växthusgaser. Naturliga och
konstgjorda gaser som binder värme i atmosfären vilket
bidrar till växthuseffekten som värmer upp jorden.
GHG-protokollet
Ett ramverk och de facto standard för att mäta, redovisa
och hantera växthusgasutsläpp.
Global Reporting Initiative (GRI) Standards
Den första och mest använda globala standarden för
hållbarhetsrapportering. GRI är en oberoende internatio-
nell organisation som har utvecklat metoder för hållbar-
hetsrapportering sedan 1997.
GSM
Global System for Mobile Communications. Den andra
generationens mobilsystem.
IKT
Informations- och kommunikationsteknik.
IoT
Sakernas internet. Sakernas internet är ett samlings-
namn för de tekniker som gör att saker med inbyggd
elektronik och internetuppkoppling kan styras eller
utbyta data över ett nätverk.
ITU
Internationella teleunionen.
LCA
(Eng. life-cycle assessment) Livscykelanalys. En metodik
för att beräkna en produkt eller tjänsts miljöpåverkan
under hela dess livscykel, från utvinning av råvaror och
tillverkning, till användning och avfallshantering.
LTE
(Eng. long-term evolution) Långsiktig utveckling. 4G
– nästa steg i mobilteknikutvecklingen efter 3G HSPA.
Möjliggör datahastigheter över 100 Mbit/s.
LWI
(Eng. lost workday incidents) Incidenter med sjukfrån-
varo. Incidenter och olyckor som inneburit en eller flera
dagar med sjukfrånvaro.
Mobilt bredband
Trådlös höghastighetsåtkomst till internet med HSPA-,
LTE-, CDMA2000EV-DO- och 5G-teknik.
Nettonollutsläpp
Nettonollutsläpp är ett tillstånd där det inte sker
några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären.
Organisationer kan uppnå detta främst genom att
minska sina utsläpp samt genom att använda vissa god-
kända tekniker för infångning och lagring av koldioxid för
att neutralisera kvarvarande och oundvikliga utsläpp.
Den egna verksamheten
Omfattar växthusgasutsläpp i Scope 1-, 2- och 3-
kategorierna tjänsteresor och anställdas pendling.
SASB
Sustainability Accounting Standards Board. En orga-
nisation som ger ut standarder för hållbarhetsrappor-
tering. Numera en del av IFRS (International Financial
Reporting Standards) Foundation.
SBTi
Science Based Target initiative är ett partnersamarbete
mellan CDP, FN:s Global Compact, World Resources
Institute (WRI) och Världsnaturfonden (WWF), som
definierar och främjar metoder för utsläppsminskningar
och nettonollmål baserade på vetenskap, vilket också
omfattar att lämna utlåtanden rörande ambitionsni-
vån hos företags och andra organisationers mål för
utsläppsminskningar.
Scope 1
Direkta växthusgasutsläpp som härrör från källor som
ägs eller kontrolleras av en organisation, typiskt sett
genom förbränning av fossila bränslen.
Scope 2
Indirekta växthusgasutsläpp som härrör från energi
som köps in och används, men som ej genererats av,
en organisation, typiskt sett inköpt el, värme och kyla.
Scope 3
Övriga indirekta växthusgasutsläpp som är en konse-
kvens av en organisations verksamhet men som härrör
från källor som inte ägs eller kontrolleras av samma
organisation. Dessa omfattar utsläpp som sker i leveran-
törskedjan och utsläpp som sker när kunder använder ett
företags produkter och tjänster.
SDG
(Eng. Sustainable Development Goals) De globala
målen för hållbar utveckling. Agenda 2030 för hållbar
utveckling, som antogs av alla FN:s medlemsstater 2015,
utgör en gemensam handlingsplan för fred och välstånd
för alla människor och vår planet, nu och i framtiden.
I centrum står de 17 globala målen som är en viktig upp-
maning till alla medlemsstater – industrialiserade länder
såväl som utvecklingsländer – att samverka globalt.
TCFD
(Eng. Task Force on Climate-related Financial
Disclosures) Arbetsgrupp för klimatrelaterad finansiell
information. Ett ramverk för att rapportera om ett före-
tags strategier, mål och riskhanteringsmetoder kopplade
till klimatförändringarna.
Parisavtalet
Ett juridiskt bindande internationellt fördrag om klimat-
förändringar, antaget av 196 parter vid FN:s klimatkonfe-
rens (COP21) i Paris 2015. Parisavtalet utgör ett globalt
ramverk för att undvika farliga klimatförändringar genom
att begränsa den globala uppvärmningen till långt under
2 C och genom att sträva efter att begränsa den till 1,5 C.
UNGC
FN:s Global Compact. Ett frivilligt initiativ som antogs
2005 av FN:s generalsekreterare och som bygger på
företagsledares åtaganden att införa universella håll-
barhetsprinciper och vidta åtgärder för att stödja FN:s
globala mål för hållbar utveckling.
UNGP
FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rät-
tigheter. Företagens ansvar för att skydda och respektera
mänskliga rättigheter definieras i FN:s vägledande prin-
ciper för företag och mänskliga rättigheter.
UNHCR RETS
FN:s flyktingkommissarie – Refugee Emergency
Telecommunications Sector. RETS är mekanismen
genom vilken UNHCR koordinerar åtgärder kopplade
till telekommunikation vid krissituationer.
UNICEF
FN-organ som grundades 1946 och vars verksamhet
utgår från FN:s konvention om barnets rättigheter, även
kallad Barnkonventionen.
I tidigare led i värdekedjan/utsläpp i tidigare led
Verksamheter (och relaterade växthusgasutsläpp) som
sker i en organisations leverantörskedja, vilket omfattar
utvinning av råmaterial, tillverkning, montering och
distribution av inköpta produkter och komponenter,
samt andra inköpta tjänster.
WEF
(Eng. World Economic Forum) Världsekonomiskt forum.
WFP-ledda ETC
Emergency Telecommunications Cluster som leds av
FN:s livsmedelsprogram (World Food Program).
Begreppen ”Ericsson”, ”Bolaget”, ”koncernen”, ”oss”, ”vi”, och ”våra” avser alla Telefonaktiebolaget LM Ericsson och dess dotterbolag.
62
Ericsson 2024
Ordlista
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Mer information
Information om Ericsson och Bolagets utveckling finns på webbplatsen:
www.ericsson.com. Årsredovisningar, delårsrapporter och annan relevant
information för aktieägare finns på: www.ericsson.com/investors
Denna rapport publiceras även på engelska. För den händelse avvikelse före-
ligger mellan den svenska språkversionen och den engelska, ska den svenska
versionen äga företräde.
Kontaktinformation
Ericssons huvudkontor
Torshamnsgatan 21, Kista
164 83 Stockholm
Sverige
Säte
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
Torshamnsgatan 21, Kista
164 83 Stockholm
Sverige
Investerarrelationer
För frågor om Ericsson, kontakta
Investerarrelationer:
Telefon: 010-719 00 00
E-post: investor.relations@ericsson.com
För tryckta publikationer
Beställ en tryckt årsredovisning – online:
https://www.ericsson.com/sv/investors/finansiella-rapporter-och-filings/
order-annual-report
Beställ en tryckt årsredovisning – telefon:
Strömberg Distribution
Telefon: 08-449 88 16
Kontaktinformation för ADR-program
För institutionella investerare och aktie-
mäklare i amerikanska depåbevis (ADR)
Deutsche Bank ADR broker services desk
New York: Tfn +1 212 250 9100
London: Tfn +44 207 547 6500
E-post: adr@db.com
För registrerade ägare
Deutsche Bank Trust Company Americas
c/o Equiniti Trust Company LLC
E-post: DB@amstock.com
Avgiftsfri telefon: +1 877 881 5969
Telefon (direktval): +1 718 921 8137
E-post: adr@equiniti.com
Ericsson Årsredovisning 2024
Projektledning
Ericsson Investerarrelationer
Design och produktion
SAFIR Communication
Fotografier av styrelse och
koncernledning
Glenn Røkeberg
Per Myrehed
Tryck
Larssons Offset 2025
Tryckt på Amber Graphic
Trycksak
3041 0298
S
V
A
N
E
N
M
Ä
R
K
T
63
Ericsson 2024
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Rapport om hållbarhet och ansvarsfullt företagande
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
164 83 Stockholm
Telefon: 010-719 00 00
www.ericsson.com
EN/LZT 138 2446
R1A
© Telefonaktiebolaget LM Ericsson 2025
Om Ericsson
Ericsson är en ledande leverantör av mobilkommunikationslösningar till
leverantörer av kommunikationstjänster, företag och den offentliga sektorn.
Vi levererar högpresterande, programmerbara och energieffektiva nät som
möjliggör en ökad tjänstedifferentiering. Våra företagslösningar erbjuder
överlägsen kommunikation till företag samt avancerade nätfunktioner till
applikationsutvecklare.
Tillsammans med våra kunder och partners i ekosystemet leder vi nästa våg
av digitalisering i samhället. Genom världsledande forskning driver vi nya
standarder, och bidrar till utvecklingen av nästa generations infrastruktur,
mjukvara och tjänster för mobilkommunikation.
Bolaget har cirka 94 000 anställda, och betjänar kunder i mer än 175 länder.
Ericsson har sitt huvudkontor i Stockholm. Vår aktie är noterad på Nasdaq
Stockholm och Bolagets American Depositary Shares (ADS) handlas på
Nasdaq New York. Ericssons vision är en värld där obegränsad kommunikation
förbättrar liv, omdefinierar verksamheter och banar väg för en hållbar framtid.