iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 fort:RetainedEarningsAndOtherFundsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:AccumulatedOtherComprehensiveIncomeMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 fort:OtherComprehensiveIncomeAssociatesAndJointVenturesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 fort:RetainedEarningsAndOtherFundsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:AccumulatedOtherComprehensiveIncomeMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 fort:OtherComprehensiveIncomeAssociatesAndJointVenturesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 fort:RetainedEarningsAndOtherFundsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:AccumulatedOtherComprehensiveIncomeMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 fort:OtherComprehensiveIncomeAssociatesAndJointVenturesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 fort:RetainedEarningsAndOtherFundsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:AccumulatedOtherComprehensiveIncomeMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 fort:OtherComprehensiveIncomeAssociatesAndJointVenturesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-12-31 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 fort:RetainedEarningsAndOtherFundsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:AccumulatedOtherComprehensiveIncomeMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 fort:OtherComprehensiveIncomeAssociatesAndJointVenturesMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2022-01-01 2022-12-31 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 fort:GreenLoanMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-12-31 fort:BankLoanMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2024-01-01 2024-12-31 fort:BankLoanMember 635400IUIZZIUJSAMF76 2023-01-01 2023-12-31 fort:UniperMember
1
Tilinpäätös ja hallituksen
toimintakertomus 2024
Fortum Oyj
Y-tunnus: 1463611-4
1

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Sisällyslu ettelo

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
Tuloskehitys ja taloudellinen asema .............................................. | 2
Riskienhallinta .................................................................................. | 21
Fortumin osake ja osakkeenomistajat ........................................... | 31
Kestävyys raportti |
1 Y leiset tiedot ................................................................................. | 34
2 Y mpäristövastuu .......................................................................... | 52
3 S osiaalinen vastuu ........................................................................ | 90
4 L iiketoiminnan harjoittaminen .................................................... | 100
5 S isältöindeksit .............................................................................. | 103
TALOUDELLISET TIEDOT |
Konsernitilinpäätös |
Konsernin tuloslaskelma ................................................................. | 111
Konsernin laaja tuloslaskelma ........................................................ | 112
Konsernin tase ................................................................................. | 113
Laskelma oman pääoman muutoksista ......................................... | 114
Konsernin rahavirtalaskelma .......................................................... | 116
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot |
1 Olennaiset laadintaperiaatteet .................................................... | 117
2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat ...................................... | 121
3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot ................... | 123
4 Rahoitusriskien hallinta ................................................................ | 126
5 Pääomariskien hallinta ................................................................. | 133
6 Segmenttiraportointi ................................................................... | 134
7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto ............................................................................................. | 141
8 Muut kulut ..................................................................................... | 143
9 Materiaalit ja palvelut .................................................................. | 143
10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot ...................................... | 144
11 Rahoituskulut – netto .................................................................. | 148
12 Tuloverot ..................................................................................... | 149
13 Osakekohtainen tulos ja osinko ................................................. | 151
14 Rahavirtalaskelman lisätietoja ................................................... | 152

15 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat luokittain .................................. | 153
16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon ....................... | 159
17 Aineettomat hyödykkeet ............................................................ | 163
18 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät ......................................................... | 164
19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin .................................... | 167
20 Arvonalentumistestaus .............................................................. | 171
21 Muut pitkäaikaiset sijoitukset .................................................... | 173
22 Korolliset saamiset ..................................................................... | 173
23 Vaihto-omaisuus ......................................................................... | 174
24 Myyntisaamiset ja muut saamiset ............................................ | 175
25 Likvidit varat ............................................................................... | 176
26 Osakepääoma ............................................................................. | 176
27 Korolliset velat ............................................................................ | 177
28 Tuloverosaamiset ja -velat ......................................................... | 180
29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat .......................................... | 184
30 Muut varaukset .......................................................................... | 187
31 Eläkevelvoitteet .......................................................................... | 188
32 Muut pitkäaikaiset velat ............................................................. | 191
33 Ostovelat ja muu lyhytaikainen vieras pääoma ........................ | 191
34 Vuokrasopimukset ..................................................................... | 192
35 Investointi- ja muut sitoumukset ............................................... | 193
36 Pantatut varat ja vastuut ........................................................... | 193
37 Oikeudenkäynnit ja viranomaismenettelyt ............................... | 195
38 Lähipiiritapahtumat .................................................................... | 196
39 Tilikauden jälkeiset tapahtumat ................................................ | 197
40 Konserniyritykset segmenteittäin ............................................ | 198
Tunnusluvut |
Taloudelliset tunnusluvut ................................................................ | 201
Osakekohtaiset tunnusluvut ........................................................... | 202
Kestävän kehityksen tunnusluvut .................................................. | 202
Segmenttikohtaiset tunnusluvut .................................................... | 203
Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset ........................... | 205

Emoyhtiön tilinpäätös, FAS |
Tuloslaskelma .................................................................................. | 211
Tase .................................................................................................. | 212
Rahoituslaskelma ............................................................................ | 213
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot .............................................. | 214
Toimintakertomuksen, kestävyysraportin ja tilinpäätöksen allekirjoitukset ................................................................................ | 223
Tilintarkastuskertomus .................................................................. | 224
Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä ........................... | 229
Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista ....................................................................... | 231

2

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Hallituksen
toimintakertomus
Tuloskehitys ja taloudellinen asema
Onnistunut tuotannon optimointi lämpimissä, märissä ja tuulisissa olosuhteissa
vuonna 2024
Taloudellisia tunnuslukuja
Tunnuslukuja, jatkuvat toiminnot

milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 | 2023 | 2022 |
Raportoitu |  |  |  |
Liikevaihto | 5 800 | 6 711 | 7 774 |
Liikevoitto | 1 325 | 1 662 | 1 967 |
- % liikevaihdosta | 22,8 | 24,8 | 25,3 |
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | 59 | -185 |
Voitto ennen tuloveroja | 1 399 | 1 583 | 1 564 |
- % liikevaihdosta | 24,1 | 23,6 | 20,1 |
Kauden voitto | 1 160 | 1 515 | 2 084 |
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 1 164 | 1 514 | 2 080 |
Tulos/osake, euroa | 1,30 | 1,68 | 2,34 |
Liiketoiminnan rahavirta | 1 392 | 1 710 | 1 717 |
milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 | 2023 | 2022 |
Vertailukelpoinen |  |  |  |
Käyttökate (EBITDA) | 1 556 | 1 903 | 2 025 |
Liikevoitto | 1 178 | 1 544 | 1 611 |
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -30 | 7 | -40 |
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 900 | 1 150 | 1 076 |
Tulos/osake, euroa | 1,00 | 1,28 | 1,21 |
milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 | 2023 | 2022 |
Taloudellinen asema |  |  |  |
Rahoitusnettovelka | 367 | 942 | 1 084 |
Rahoitusnettovelka ilman Venäjää | N/A | N/A | 1 127 |
Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate | 0,2 | 0,5 | 0,6 | 1)

1) 'Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate ilman Venäjää' kuten esitetty vuoden 2022 konsernitilinpäätöksessä.
Tunnuslukuja, jatkuvat ja lopetetut toiminnot (yhteensä)
Fortumin konsernin tuloslaskelma ja konsernin rahavirtalaskelma sisältävät Russia-segmentin
lopetettuina toimintoina vuonna 2023 ja 2022 sekä Uniper-segmentin lopetettuina toimintoina
vuonna 2022. Määräysvalta Fortumin Venäjän toimintoihin menetettiin huhtikuussa 2023 ja
määräysvalta Uniperiin menetettiin syyskuussa 2022. Tämän vuoksi konsolidointi päättyi ja
segmentit luokiteltiin lopetetuiksi toiminnoiksi vuonna 2023 ja 2022. Katso liite 1, liite 2 ja liite 3.

milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 | 2023 | 2022
Raportoitu |  |  |
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 1 164 | -2 069 | -2 416
Tulos/osake, euroa | 1,30 | -2,31 | -2,72
Liiketoiminnan rahavirta | 1 392 | 1 819 | -8 767
Vertailukelpoinen |  |  |
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 900 | 1 184 | -988
Tulos/osake, euroa | 1,00 | 1,32 | -1,11
milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 | 2023 | 2022
Oma pääoma/osake, euroa | 10,11 | 9,40 | 8,55
Oman pääoman tuotto, % | 13,1 | -25,5 | -96,2
Omavaraisuusaste, % | 53 | 45 | 33

Katso Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
Vuonna 2024 Fortum keskittyi ydinliiketoimintoihinsa, ensiluokkaisen tuotantonsa optimointiin,
ydinliiketoimintoihin kuulumattomien toimintojensa myyntiin sekä tehostamistoimiin. Muun
muassa näillä toimenpiteillä rakennamme valmiutta tulevaan kasvuun. Näemme edelleen vahvaa
asiakaskysyntää, jonka uskomme kuvastavan sähkön kysynnän pitkän aikavälin kasvua.
Tavoitteenamme on olla valmiina kasvuvaiheeseen ja samalla varmistaa vahva taloudellinen
tulos myös epävakaassa toimintaympäristössä.
Vuonna 2024 sähkömarkkinoille olivat ominaisia epävakaat mutta aiempaa alhaisemmat sähkön
hinnat edellisvuoteen verrattuna. Vuoden 2024 kylmä alku nosti pohjoismaisia spot-hintoja
etenkin Suomessa, jossa tuntihintapiikit ylsivät ensimmäisen neljänneksen aikana lähes
1 900 euroon/MWh. Ensimmäisen neljänneksen jälkeen maatuulivoiman suuri osuus ja
vesivoiman suuret tulovirtaamat painoivat kuitenkin Pohjoismaiden spot-hintoja vuoden loppuun
asti. Neljännellä neljänneksellä Pohjoismaiden spot-hinnat olivat alhaisemmat kuin vuotta
aiemmin, koska vesivarastot olivat merkittävästi suuremmat, uusiutuvan energian tuotanto
kasvoi ja sää oli lämmin. Tämän vaikutusta tasoitti pohjoismaisen sähkönkysynnän elpyminen,
etenkin kun muu kuin teollinen kysyntä kasvoi vuonna 2024.
3

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Pohjoismaisten spot-sähkönhintojen lasku näkyi erityisesti Generation-segmenttimme
taloudellisessa tuloksessa läpi vuoden. Monipuolisen ja kilpailukykyisen päästöttömän
tuotantomme ansiosta saavutettu sähkönhintamme oli kuitenkin hyvällä tasolla vuonna 2024
onnistuneen suojauksen ja fyysisen optimoinnin ansiosta. Tulos parani Consumer Solutions- ja
Muut toiminnot -segmenteissä vuonna 2024.
Kierrätys- ja jäteliiketoimintamme myynnin tukemana taloudellinen asemamme on edelleen
vahva. Velkaantumisasteemme on hyvin alhainen (0,2 kertaa), ja vuoden lopussa meillä oli
edelleen riittävästi likviditeettiä ja luottopuskureita. Vuoden 2024 aikana S&P Global Ratings
(S&P) nosti iloksemme Fortumin pitkäaikaisen luottoluokituksen tasolle BBB+ vakain näkymin.
Fitch Ratings vahvisti säilyttävänsä Fortumin pitkäaikaisen luottoluokituksen tasolla BBB vakain
näkymin. Otimme myös käyttöön vihreän rahoituksen viitekehyksemme ja allekirjoitimme
ensimmäisen vihreän lainamme kesäkuussa.
Konsernin tulokseen ja vahvaan taloudelliseen asemaan perustuen Fortumin hallitus ehdottaa
yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 2024 jaetaan osinkona 1,40 euroa osaketta kohti. Osinko
koostuu 0,90 eurosta, joka vastaa 90 %:a vertailukelpoisesta osakekohtaisesta tuloksesta, sekä
0,50 euron lisäosingosta. Fortumin osinkopolitiikan mukaisesti osingonjakosuhde on 60–90 %
vertailukelpoisesta osakekohtaisesta tuloksesta. Osingonjakosuhteen vaihteluvälin yläpäätä
sovelletaan silloin, kun tase on vahva ja investointeja vähän. Ehdotettu lisäosinko parantaa
yhtiömme pääoman käyttöä ja oikaisee tämänhetkistä erittäin vahvaa likviditeettiasemaa.
Yhtiön rahoitusnettovelan suhde vertailukelpoiseen käyttökatteeseen vuoden 2024 lopussa olisi
yli 1,0, kun ehdotettu osingonmaksu otetaan huomioon.
Helmikuussa 2024 selkeytimme strategista painotustamme ja tavoitteitamme vastauksena
muuttuneeseen toimintaympäristöön. Strategiamme ytimessä on sitoumuksemme puhtaaseen
siirtymään. Työstimme tieteeseen perustuvia ilmastotavoitteitamme koko vuoden 2024 ajan
saadaksemme niille kansainvälisen Science Based Targets -aloitteen (SBTi) hyväksynnän.
Tammikuussa 2025 meillä oli ilo julkistaa kunnianhimoiset SBTi:n vahvistamat tavoitteemme:
muun muassa kasvihuonekaasujen nettonollapäästöt koko arvoketjussa vuoteen 2040
mennessä ja 85 %:n vähennys Scope 1- ja Scope 2 -päästöissä vuoteen 2030 mennessä.
Tavoitteemme hiilestä irtautumiseksi vuoden 2027 loppuun mennessä sekä ominaispäästöjä ja
luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteemme pysyvät ennallaan.
Vuonna 2024 asetettujen keskeisten strategisten suoritusmittariemme osalta
optimointimarginaali oli 8,7 euroa/MWh vuonna 2024 ja ylitti siten hieman vuosittaisen
tavoitteemme (6–8 euroa/MWh). Saavutimme pitkäaikaisen tavoitteemme vesivoiman
käytettävyysastetta koskevan suorituskykymittarimme osalta, mutta ydinvoiman
käytettävyysasteessa emme yltäneet pitkäaikaiseen tavoitteeseemme, koska vuoden aikana oli
useita suunnittelemattomia ja pitkittyneitä seisokkeja. Etenemme aikataulussa
saavuttaaksemme tavoitteemme suojatun sähkön tukkumyynnin osuudesta liukuvalla 10-
vuotiskaudella sekä rakennusvalmiiden aurinko- ja maatuulivoimaprojektien määrästä.
Jälkimmäisen osalta meillä on noin 5 GW maatuuli- ja aurinkovoimaprojekteja lupaprosessissa
Pohjoismaissa ja lisää projekteja varhaisessa kehitysvaiheessa. Lupaprosessissa oleviin
p rojekteihin sisältyy joulukuussa 2024 tiedotettu kehitysportfoliohankinta.
Ensimmäinen strateginen prioriteettimme on toimittaa luotettavaa ja puhdasta energiaa.
Vuonna 2024 keskityimme sähköntuotannon ydintoimintoihimme ja edistimme useita
merkittäviä hankkeita, jotta voimme vastata entistäkin paremmin järjestelmän, yhteiskunnan ja
asiakkaidemme tarpeisiin. Loviisan ydinvoimalaitoksen käyttöiän pidentäminen vuoteen 2050
eteni hyvin. Päätimme modernisoida matalapaineturbiinit ja uudistaa päämerivesipumput.
Saavutimme myös tärkeän virstanpylvään luotettavan länsimaisen vaihtoehdon
varmistamisessa ydinpolttoainetoimituksillemme, kun ensimmäinen erä Westinghousen
toimittamaa polttoainetta ladattiin Loviisaan elokuussa. Espoon Clean Heat -ohjelma edistyy
merkittävästi Espoon ja Kirkkonummen kohteissa, joissa hukkalämpöä saadaan tulevaisuudessa
Microsoftin datakeskuksista, sekä Espoon Nuijalaan tulevan sähköpohjaisen laitoksen osalta.
Osana Espoo Clean Heat -ohjelmaa suljimme viimeisen kaukolämmöntuotantoon käytetyn
hiiliyksikkömme Suomessa vuoden etuajassa. Uusiutuvan energian liiketoiminnassamme Pjelaxin
tuulipuisto, Suomen kolmanneksi suurin, otettiin kokonaan käyttöön toisella neljänneksellä. Sen
kaupallinen toiminta Helenin kanssa solmitun sähkönmyyntisopimuksen puitteissa käynnistyi
heinäkuun alussa. Neljännellä neljänneksellä päätimme investoida 100 miljoonaa euroa
Czestochowan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksemme dekarbonisaatioon Puolassa.
Toinen strateginen prioriteettimme on edistää teollisuuden hiilestä irtautumista. Sen osalta
olemme alkaneet kehittää useita eri puolella Suomea sijaitsevia kohteita, joita voidaan tarjota
asiakkaillemme datakeskus- tai teolliseen käyttöön. Yksi näistä kohteista on Raumalla, jossa
olemme alkaneet kehittää yhdessä Norsk e-Fuelin ja Rauman Satama Oy:n kanssa uusiutuvan
synteettisen lentopolttoaineen tuotantolaitoksen sijoituspaikkaa. Neljännellä neljänneksellä
aloimme tukea energiakumppanin roolissa selvitystä, jossa tutkitaan mahdollisuuksia aloittaa
vähähiilisen alumiinin valmistus Kokkolassa ja Kruunupyyssä. Toteutuessaan laitos kuluttaisi
sähköä noin 7 TWh vuodessa. Lisäksi aloimme rakentaa vedyntuotannon koelaitosta (2 MW)
Loviisaan.
Muutos ja kehitys ovat kolmas strateginen prioriteettimme. Sen puitteissa jatkoimme
tehostamisohjelmaamme, jonka tavoitteena on vähentää vuotuisia kiinteitä kustannuksia
asteittain 100 miljoonalla eurolla (pois lukien inflaatio) vuoden 2025 loppuun mennessä niin, että
kustannusvaikutukset toteutuvat täysimääräisesti vuoden 2026 alusta lähtien. Vuonna 2024
pienensimme kiinteää kulupohjaamme yli 60 miljoonal la eurolla. Samalla olemme toteuttaneet
kiinteisiin kustannuksiin vaikuttavia toimia rakentaaksemme valmiuttamme tulevaan kasvuun,
kuten uusiutuvan energian ja uusien laitospaikkojen kehittämistä. Myös Circular Solutions -
liiketoimintojen strateginen arviointi eteni myös hyvin vuoden 2024 aikana. Kierrätys- ja
jäteliiketoimintamme, turbiini- ja generaattoripalvelumme ja biopohjaisten ratkaisujen
liiketoimintamme myytiin. Kierrätys- ja jäteliiketoiminnan velaton kauppahinta oli noin 800
miljoonaa euroa, ja Fortum kirjasi 176 miljoonan euron verottoman myyntivoiton. Lisäksi Fortum
myi osuutensa 185 MW:n aurinkovoimaliiketoiminnoista Intiassa vuonna 2024.
4

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Mahdollisista uusista ydinvoimahankkeista on käyty julkista keskustelua sekä Ruotsissa että
Suomessa. Fortumin näkemyksen mukaan teollisuuden ja liikenteen sähköistäminen sekä uudet
puhtaat teolliset investoinnit edellyttävät eri energialajien tasapainoa ja ennustettavuutta
tulevina vuosikymmeninä. Kun vaihtelevan uusiutuvan energian tuotannon osuus kasvaa,
vesivoimalla on keskeinen rooli Pohjoismaiden energiajärjestelmän tasapainottamisessa.
Joustava järjestelmä tarvitsee kuitenkin vakaan perustan, jonka ydinvoima tarjoaa. Fortum on
saamassa päätökseen kaksivuotisen selvityksen uuden ydinvoiman edellytyksistä. Uuden
ydinvoiman taloudellisista edellytyksistä olemme aiemmin todenneet, että Pohjoismaiden
nykyiset energianhinnat eivät tue kannattavia investointeja ilman yhteiskunnan osallistumista.
Fortumissa pidämme myönteisenä sitä, että Ruotsin ja Suomen hallitukset tutkivat uusien
ydinvoimahankkeiden rahoitus- ja sähkömarkkinamekanismeja. Olemme kuitenkin vielä kaukana
mahdollisista investointipäätöksistä. Kuten tänään ilmoitimme, alamme selvittää
pumppuvoimalaitoksilla tuotettavan vesivoiman mahdollisuuksia Ruotsissa, jotta saisimme
paljon kaivattua joustavaa säätövoimaa.
Fortumin strategia
Maaliskuussa 2023 julkaistun Fortumin strategian painopisteet ovat luotettavan puhtaan
energian toimittaminen, teollisuuden hiilestä irtautumisen edistäminen sekä muutos ja kehitys.
Fortum julkaisi helmikuun 2024 alussa täsmennyksiä strategiaansa.
Konsernin liiketoimintaportfolio perustuu sen ydinliiketoimintoihin – vesi- ja
ydinvoimatuotantoon, sähköntuotannon joustavuuteen ja optimointiin, kuluttajaliiketoimintaan
sekä kaukolämpö- ja kaukokylmäliiketoimintaan. Fortumin tavoitteena on vahvistaa näitä ja
kasvaa valikoidusti näillä ydinliiketoiminta-alueilla samalla kun yhtiö pyrkii hyödyntämään
sähkömarkkinoiden volatiliteettia. Samanaikaisesti yhtiö valmistautuu tulevaan kasvuun
kehittämällä rakennusvalmiita uusiutuvan energian maatuuli- ja aurinkovoimahankkeita, joilla se
voi vastata asiakaskysyntään pitkäaikaisilla sähkönmyyntisopimuksilla. Lisäksi konserni tutkii
uusia liiketoimintamahdollisuuksia muun muassa puhtaan vedyn osalta.
Toimintaympäristön kasvaneen epävarmuuden, heikentyneiden näkymien ja teollisuuden
siirtyneiden investointien vuoksi yhtiö täsmensi liiketoimintaportfoliotaan, selvensi pääoman
allokointia ja asetti uusia tavoitteita ja suoritusmittareita (KPI).
Taloudelliset ja ympäristötavoitteet ovat seuraavat:
• Säilyttää vähintään tason BBB luottoluokitus. Nykyisen luottoluokituksen varmistamiseksi
rahoitusnettovelan suhde vertailukelpoiseen käyttökatteeseen voi olla enintään 2,0–2,5.
Fortumin tämänhetkiset luottoluokitukset ovat BBB+ vakain näkymin (S&P Global Ratings) ja
BBB vakain näkymin (Fitch Ratings).
• Vuosina 2025–2027 Fortumin investointien arvioidaan olevan noin 1,4 miljardia euroa (ilman
yritysostoja), josta vuotuisten kasvuinvestointien arvioidaan olevan 150–300 miljoonaa euroa
ja kunnossapitoinvestointien 250 miljoonaa euroa.
• Fortum valitsee jatkossakin mahdolliset kasvuhankkeensa tarkasti varmistaakseen asetetut
tuottovaatimukset ja soveltaa aiemmin asetettuja investointikriteerejä: projektikohtainen
vähimmäistuottovaatimus on pääomakustannusten painotettu keskiarvo (WACC) lisättynä
150–400 korkopisteellä teknologian tai hankkeen mukaan sekä yhtiön ympäristötavoitteet
huomioon ottaen.
• Fortumin osinkopolitiikan mukainen osingonjakosuhde on 60–90 % vertailukelpoisesta
osakekohtaisesta tuloksesta. Osingonjakosuhteen vaihteluvälin yläpäätä sovelletaan silloin,
kun tase on vahva ja investointeja vähän, ja vaihteluvälin alapäätä silloin, kun
velkaantuneisuusaste on korkea ja/tai käynnissä on suuria investointeja.
• Fortumin tavoitteena on vähentää vuotuisia kiinteitä kustannuksia asteittain 100 miljoonalla
eurolla (pois lukien inflaatio) vuoden 2025 loppuun mennessä niin, että kustannusvaikutukset
toteutuvat täysimääräisesti vuoden 2026 alusta lähtien. Tehostamisohjelma etenee
suunnitellusti ja aikataulun mukaisesti.
• Kunnianhimoiset ympäristö- ja ilmastotavoitteet: SBTi-verifioidut ilmastotavoitteet sisältäen
nettonollapäästötavoitteen koko arvoketjussa vuoteen 2040 mennessä, hiilestä luovutaan
vuoden 2027 loppuun mennessä, tavoitteet ominaispäästöille sekä biodiversiteettitavoitteet.
Katso osio 2.2 Ilmastonmuutos.

Strategiset tavoitteet ja KPI:t sekä 2024 toteuma |  |
Strateginen tavoite | Markkinajohtajuuden vahvistaminen Pohjoismaissa | Arvonluonnin varmistaminen tuotanto- joustavuudesta | Tulovirtojen vakauttaminen | Kysyntävetoinen uusiutuva energiantuotanto
KPI | Laitosten käytettävyysaste: yli 90 % ydinvoima, yli 95 % vesivoima | Optimoinnin marginaali ja lisäarvo: 6–8 euroa/ MWh | Suojatun sähkön tukkumyynnin osuus Pohjoismaissa rullaavalla 10- vuotiskaudella yli 20 % vuoden 2026 loppuun mennessä | Rakennusvalmiita maatuuli- ja aurinkovoima- hankkeita yli 800 MW vuoden 2026 loppuun mennessä
2024 toteuma | 84 % ydinvoima, 97 % vesivoima | 8,7 EUR/MWh | 18 % | 0 MW

5

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Taloudellinen tulos
Liikevaihto segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 3 795 | 4 420
Consumer Solutions | 3 073 | 3 766
Muut toiminnot | 596 | 548
Nord Pool -sähköpörssissä tehtyjen ostojen ja myyntien netotus 1) | -1 196 | -1 510
Eliminoinnit | -469 | -514
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 5 800 | 6 711

1)Tuntiperusteiset myynnit ja ostot Nord Pool -sähköpörssissä netotetaan konsernitasolla ja esitetään joko tuottona tai
kuluna sen mukaan, onko Fortum tiettynä hetkenä nettomyyjä vai netto-ostaja.
Vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA) segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 1 421 | 1 874
Consumer Solutions | 161 | 108
Muut toiminnot | -26 | -80
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 1 556 | 1 903

Vertailukelpoinen liikevoitto segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 1 218 | 1 679
Consumer Solutions | 76 | 38
Muut toiminnot | -116 | -173
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 1 178 | 1 544

Liikevoitto segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 1 103 | 2 058
Consumer Solutions | 122 | -215
Muut toiminnot | 100 | -181
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 1 325 | 1 662

Lisätietoja katso liite 6.
Liikevaihto laski 5 800 (6 711) miljoonaan euroon pääasiassa alhaisempien sähkönhintojen
seurauksena.
Vertailukelpoinen liikevoitto pieneni ja oli 1 178 (1 544) miljoonaa euroa. Generation-segmentin
tulos laski 1 218 (1 679) miljoonaan euroon, mikä johtui pääasiassa selvästi alhaisemmista spot- ja
suojaushinnoista. Consumer Solutions -segmentin tulos nousi 76 (38) miljoonaan euroon. Nousu
johtui pääasiassa sähkön myyntikatteiden kasvusta ja aiempaa suppeammasta sähkön
hintakatosta Puolan loppukäyttäjille, joiden vaikutusta tasoittivat kaasun myyntikatteiden lasku
Puolassa sekä suuremmat poistot asiakkuuksien hankintamenoista.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä oli 147 (118) miljoonan euron vaikutus kauden
liikevoittoon. Niihin sisältyi 176 miljoonan euron veroton myyntivoitto kierrätys- ja
jätehuoltoliiketoiminnan myynnistä.
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta oli -30 (7) miljoonaa euroa.
Siihen vaikutti Ruotsin ydinjätteeseen liittyviin varauksiin kohdistuvien kustannusarvioiden
päivittäminen osaomisteisissa ydinvoimayhtiöissä, jota osaomisteisen TVO:n positiivinen
vaikutus osin tasoitti (liite 7).
Rahoituskulut – netto oli 55 (-138) miljoonaa euroa. Nettokorkokulut kääntyivät positiivisiksi
korkokulujen ollessa pienemmät, 226 (269) miljoonaa euroa, ja pääosin talletuksista ja
pankkisaamisista saatujen korkotuottojen ollessa korkeammat, 234 (165) miljoonaa euroa.
Vuoden 2024 korkotuottoihin sisältyy 19 miljoonaa euroa veronpalautukseen liittyvää korkotuloa
Belgian verovaateisiin liittyen sekä korkotuloa kaupallisen riidan sopimisesta (liite 11).
Vertailukauden korkokulut sisälsivät 41 miljoonaa euroa korkokuluja liittyen Suomen valtion
sijoitusyhtiö Solidiumin myöntämään siltarahoituslainaan. Vertailukelpoiset rahoituskulut – netto
oli -36 (-137) miljoonaa euroa (liitteet 11 ja 12).
Tuloverot olivat -239 (-69) miljoonaa euroa. Vertailukelpoinen efektiivinen tuloverokanta oli 19,1
% (19,1 %) (liite 12).
Kauden voitto määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen oli 1 164 (1 514) miljoonaa euroa,
ja vertailukelpoinen kauden voitto oli 900 (1 150) miljoonaa euroa. Vertailukelpoinen kauden
voitto sisältää oikaisut vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä sekä oikaisut osuuteen
osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta, nettorahoituskuluihin, tuloveroihin ja
määräysvallattomien omistajien osuuteen (liite 7.2).
Osakekohtainen tulos oli 1,30 euroa (1,68). Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos oli 1,00 euroa
(1,28) (liite 7 ja liite 13).
6

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Taloudellinen asema ja rahavirta

milj. euroa | 2024 | 2023
Korkokulut | -226 | -269
Korkotuotot | 234 | 165
Muut rahoituserät – netto | 47 | -34
Rahoitustuotot ja -kulut | 55 | -138
Rahoitusnettovelka | 367 | 942

Rahavirta
Liiketoiminnan rahavirta pieneni ja oli 1 392 (1 710) miljoonaa euroa. Lasku johtui pienemmästä
vertailukelpoisesta käyttökatteesta ja pienemmästä käyttöpääoman positiivisesta muutoksesta
sekä realisoituneista valuuttakurssitappioista, jotka sisältyivät ei-kassavirtavaikutteisiin sekä
muihin eriin. Korkeammat saadut korot ja pienemmät maksetut tuloverot tasoittivat näiden
vaikutusta.
Investointien rahavirta oli 604 (1 433) miljoonaa euroa. Käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 472
(576) miljoonaa euroa. Osakkeiden myynnit ja pääoman tuotot olivat 764 (5) miljoonaa euroa ja
koostuivat pääasiassa kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myynnistä. Investointien rahavirtaan
vaikutti positiivisesti vakuussaamisten lasku, joka oli 386 (2 024) miljoonaa euroa.
Rahoituksen rahavirta oli -2 043 (-2 640) miljoonaa euroa. Korollisten lainojen takaisinmaksut
olivat 975 (1 622) miljoonaa euroa. Niihin sisältyi 900 miljoonan euron pankkilainoja, jotka
maksettiin etuajassa takaisin. Vertailukaudella korollisten lainojen nettotakaisinmaksuihin
sisältyi 1 000 miljoonaa euroa joukkovelkakirjojen takaisinmaksua, likviditeettiä varten otetun
valmiusluottolimiitin 1 100 miljoonan euron takaisinmaksu sekä Suomen valtion myöntämän
siltarahoituslainan 350 miljoonan euron takaisinmaksu. Näiden vaikutusta netottavat liikkeeseen
lasketut joukkovelkakirjat (1 150 miljoonaa euroa). Osingon ensimmäinen erä 520 (413) miljoonaa
euroa maksettiin huhtikuussa 2024 ja toinen erä 511 (404) maksettiin lokakuussa 2024.
Likvidit varat vähenivät -47 (kasvoivat 503) miljoonaa euroa ja olivat 4 136 miljoonaa euroa
31.12.2024.
Lisätietoja on rahoitusta käsittelevässä osiossa jäljempänä.
Varat
Taseen loppusumma vuoden 2024 lopussa oli 17 307 (31.12.2023: 18 739) miljoonaa euroa.
Taseen loppusumma laski 1 432 miljoonaa euroa pääasiassa kierrätys- ja jäteliiketoiminnan
myynnin ja pienempien vakuussaamisten seurauksena.
Oma pääoma
Oma pääoma oli 9 154 (31.12.2023: 8 499) miljoonaa euroa. Emoyhtiön omistajille kuuluva oma
pääoma oli 9 074 (31.12.2023: 8 438) miljoonaa euroa. Omaan pääomaan vaikuttivat positiivisesti
kauden nettotulos (1 164 milj. euroa) ja rahavirran suojausten käypään arvoon arvostaminen (465
milj. euroa), joiden vaikutusta tasoitti vuoden 2023 osinko (1 032 milj. euroa).
Osinko vuodelta 2023 oli yhteensä 1 032 miljoonaa euroa. Yhtiökokous hyväksyi osingon
25.3.2024, ja se maksettiin kahdessa erässä, huhtikuussa ja lokakuussa.
Rahoitus
Konsernin taloudellinen asema on edelleen erittäin vakaa. Joulukuun lopussa konsernin
rahoitusnettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen suhde oli erittäin alhainen (0,2) viimeisen
12 kuukauden ajalta.
Vuoden 2024 lopussa rahoitusnettovelka oli 367 (31.12.2023: 942) miljoonaa euroa. Fortumin
korolliset velat olivat 4 828 (31.12.2023: 5 909) miljoonaa euroa ja likvidit varat 4 136 (31.12.2023:
4 183) miljoonaa euroa.
Vuoden 2024 lopussa Fortumin pitkäaikaiset lainat olivat yhteensä 4 274 miljoonaa euroa.
Lyhytaikaiset lainat olivat 459 miljoonaa euroa (liite 27).
Toukokuussa Fortum jatkoi kesäkuussa 2025 erääntyvää 800 miljoonan euron kahdenvälistä
valmiusluottolimiittiä vuodella kesäkuuhun 2026.
Kesäkuussa Fortum allekirjoitti ensimmäisen vihreän lainan tammikuussa perustetun vihreän
rahoituksen viitekehyksensä puitteissa. Lainan määrä on 300 miljoonaa euroa, ja se
kohdennetaan uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuutta edistäviin hankkeisiin. Laina-aika on
viisi vuotta, ja lainassa on yhden vuoden jatko-optio. Lainalla jälleenrahoitettiin osittain 700
miljoonan euron pankkilaina, josta Fortum maksoi kesäkuussa etuajassa takaisin 400 miljoonaa
euroa. Fortum jatkoi 2 400 miljoonan euron valmiusluottolimiittiä kahdella vuodella, uusi
eräpäivä on kesäkuussa 2027. Alkuperäisen eräpäivän jälkeen kesäkuussa 2025
valmiusluottolimiitin kokonaismäärä on 2 206 miljoonaa euroa.
Joulukuussa Fortum maksoi etukäteen 500 miljoonan euron lainan, joka olisi erääntynyt
helmikuussa 2025. Lisäksi Fortum allekirjoitti uuden kahdenvälisen 800 miljoonan euron
valmiusluottolimiitin, joka erääntyy tammikuussa 2027.
7

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vuoden 2024 lopussa Fortumilla oli 4 000 miljoonaa euroa nostamattomia valmiusluottoja.
Lisäksi Fortumilla on 100 miljoonaa euroa tililimiittejä, jotka ovat voimassa toistaiseksi.
Fortumin nykyiset pitkäaikaiset luottoluokitukset ovat BBB+ vakain näkymin (S&P Global
Ratings) ja BBB vakain näkymin (Fitch Ratings).
Rahoitusnettovelan muutos 2024, milj. euroa
Toimintaympäristö
Euroopan sähkömarkkinat
Suuret sademäärät aiheuttivat jälleen pohjoismaisiin sähkönhintoihin kohdistuvaa painetta
etenkin lokakuussa ja joulukuussa vuonna 2024, ja spot-hinnat olivat vastaavasti alhaiset. Lisäksi
tavallista lämpimämpi sää ja tuulivoimatuotannon kasvu heikensivät pohjoismaisia spot-hintoja.
Heikkojen pohjoismaisten perustekijöiden yhteisvaikutus johti Pohjoismaiden vesivarantojen
ylijäämän merkittävään kasvuun. Vesivarannot olivat 14 TWh pitkän aikavälin keskiarvon
yläpuolella vuoden lopussa. Vahvistuvat kaasun ja hiilen hinnat tukivat Manner-Euroopan
sähkönhintoja.
Alustavien tilastotietojen mukaan Pohjoismaissa kulutettiin sähköä 395 (386) TWh vuonna 2024.
Alustavien tilastotietojen mukaan sähkönkulutus keskisessä Länsi-Euroopassa (Saksa, Ranska,
Itävalta, Sveitsi, Belgia ja Alankomaat) vuonna 2024 oli 1 286 (1 268) TWh. Sähkön kysyntä oli
Manner-Euroopassa edelleen selvästi alle viiden vuoden keskiarvon, mihin vaikutti
teollisuustuotannon heikentyminen.
Vuoden 2024 lopussa pohjoismaiset vesivarannot olivat 99 TWh, mikä on 14 TWh pitkän
aikavälin keskiarvon yläpuolella ja 22 TWh edellisvuotta enemmän. Suurin osa varannoista on
Norjassa.
Sähkön keskimääräinen systeemihinta Nord Poolissa vuonna 2024 oli 36,1 (56,4) euroa/MWh.
Suomessa keskimääräinen aluehinta oli 45,6 (56,5) euroa/MWh. Ruotsissa SE3-alueella
(Tukholma) keskimääräinen aluehinta oli 35,8 (51,7) euroa/MWh, ja SE2-alueella (Sundsvall) hinta
oli 24,6 (40,0) euroa/MWh. Saksassa keskimääräinen spot-hinta vuonna 2024 oli 79,6 (95,2)
euroa/MWh.
Helmikuun alussa pohjoismainen sähkön termiinihinta Nasdaq Commodities -markkinapaikalla
oli noin 32 loppuvuodelle 2025 ja noin 37 euroa/MWh vuodelle 2026. Pohjoismaiden
vesivarannot olivat 85 TWh eli noin 17 TWh pitkän ajan keskiarvon yläpuolella ja 24 TWh
suuremmat kuin vuotta aiemmin. Saksassa sähkön termiinihinta oli noin 103 euroa/MWh
loppuvuodelle 2025 ja noin 99 euroa/MWh vuodelle 2026.
8

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Euroopan hyödykemarkkinat
Kaasun kysyntä keskisessä Länsi-Euroopassa oli 1 709 (1 718) TWh vuonna 2024. Keskisen Länsi-
Euroopan kaasun varastotasot laskivat vuoden alusta (559 TWh) vuoden loppuun (448 TWh),
jolloin ne olivat 111 TWh pienemmät kuin vuotta aiemmin ja 32 TWh pienemmät kuin viiden
vuoden keskiarvo (2019–2023).
Kaasun keskimääräinen front month -hinta (TTF) vuonna 2024 oli 34,6 (41,4) euroa/MWh.
Vuoden 2025 termiinihinta kasvoi vuoden aikana ja oli 46,6 euroa/MWh vuoden lopussa. Vuoden
2024 alussa vuoden 2025 toimitusten TTF-termiinihinta oli 33,4 euroa/MWh.
Päästöoikeuksien (EUA) hinta laski vuoden 2024 aikana ja oli 73,0 euroa/tonni vuoden lopussa
(76,0 euroa/tonni vuoden alussa).
Hiilen termiinihinta (ICE Rotterdam) vuodelle 2025 kasvoi vuoden 2024 alusta (93,8 dollaria/
tonni) vuoden loppuun (113,7 dollaria/tonni).
Helmikuun alussa kaasun TTF-termiinihinta oli 53 euroa/MWh loppuvuodelle 2025. EUA-
termiinihinta vuodelle 2025 oli tasolla 82 euroa/tonni. Hiilen termiinihinta (ICE Rotterdam)
loppuvuodelle 2025 oli 109 dollaria/tonni.
Sähkön kulutus

TWh | 2024 | 2023 | 2022
Pohjoismaat | 395 | 386 | 386

Keskimääräiset hinnat

| 2024 | 2023 | 2022
Sähkön spot-hinta Nord Pool -sähköpörssissä, euroa/MWh | 36,1 | 56,4 | 135,9
Sähkön spot-hinta Suomessa, euroa/MWh | 45,6 | 56,5 | 154,0
Sähkön spot-hinta Ruotsissa, SE3, Tukholma euroa/MWh | 35,8 | 51,7 | 129,2
Sähkön spot-hinta Ruotsissa, SE2, Sundsvall euroa/MWh | 24,6 | 40,0 | 61,9
Sähkön spot-hinta Saksassa, euroa/MWh | 79,6 | 95,2 | 235,4
CO 2, (ETS EUA seuraava Dec tuote), euroa/tonni CO 2 | 67 | 85 | 81
Hiili (ICE Rotterdam front month), USD/tonni | 112 | 125 | 279
Öljy (Brent front month), USD/bbl | 80 | 82 | 99
Kaasu (TTF front month), euroa/MWh | 35 | 41 | 133

Vesivarastot

TWh | 31.12.2024 | 31.12.2023 | 31.12.2022
Pohjoismaiset vesivarastot | 99 | 77 | 79
Pohjoismaiset vesivarastot, pitkän ajan keskiarvo | 84 | 84 | 84

Vesivarastojen energiasisältö Pohjoismaissa, TWh
Lähde: Nord Pool
Vienti/tuonti

TWh (+ = tuonti, - = vienti Pohjoismaista) | 2024 | 2023 | 2022
Vienti / tuonti Pohjoismaiden ja Manner-Euroopan + Baltian välillä | 42 | -41 | -35
Vienti/tuonti Pohjoismaiden ja Venäjän välillä | 0 | 0 | 4
Yhteensä | 42 | -41 | -31

9

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Sääntely-ympäristö
Uusi EU-komissio aloittaa lainsäädäntötyönsä
Joulukuussa 2024 vahvistettiin virallisesti uusi Euroopan komissio vuosiksi 2024–2029. Kaikki
nimitetyt komissaarit läpäisivät Euroopan parlamentin kuulemistilaisuudet ilman muutoksia
tehtävänjakoon. Teresa Ribera (Espanja) johtaa puhtaan siirtymän ohjelmaa. Dan Jørgensen
(Tanska) vastaa energia-asioista ja Jessika Roswall (Ruotsi) ympäristöasioista.
Vuonna 2025 komissio julkaisee muutamia keskeisiä poliittisia aloitteita, kuten
kilpailukykykompassin, puhtaan teollisuuden ohjelman ja lainsäädäntöpaketin hallinnollisen
taakan vähentämiseksi. Kaikilla tulevilla aloitteilla pyritään tukemaan komission poliittisia
painopisteitä, joihin kuuluvat kilpailukyky ja päästöjen vähentäminen, turvallisuus ja puolustus
sekä demokratia ja oikeusvaltioperiaate. Komission odotetaan myös jatkavan pyrkimyksiään
saavuttaa nykyiset ilmasto- ja energiatavoitteet sekä asettavan uudet tavoitteet vuodelle 2040
ja siitä eteenpäin.
Sääntelypainetta vesivoiman vaatimustenmukaisuuteen
Euroopan komissio aloitti loka–marraskuussa 2024 rikkomusmenettelyt useita jäsenmaita
vastaan, koska ne eivät olleet noudattaneet vesipuitedirektiiviä (2000/60/EY). Näiden maiden
joukossa ovat myös Ruotsi ja Suomi. Komission mukaan kumpikaan maa ei ole arvioinut riittävän
usein erilaisia vedenkäyttötapoja koskevia valvontatoimia vesipuitedirektiivin mukaisesti.
Jäsenmaille annettiin kaksi kuukautta aikaa vastata havaittuihin puutteisiin. Jos vastauksia ei
pidetä tyydyttävinä, komissio voi antaa perustellun lausunnon, joka on muodollinen pyyntö
noudattaa EU:n lainsäädäntöä. Jos rikkomusmenettelyt johtaisivat lopulta esimerkiksi
vesivoimalaitosten lupien automaattiseen tarkistamiseen, se toisi epävarmuutta
toimintaympäristöön ja heikentäisi investointiympäristöä.
Ruotsin kiinteistövero nousee
Ruotsin energiantuotannon kiinteistövero nousee kaudelle 2025–2030. Korotus on seurausta
kuuden vuoden jaksoissa tehtävästä verotusarvojen oikaisusta, joka perustuu edellisen kauden
tuottoihin ja kustannuksiin. Vuosien 2025–2030 korotus johtuu pääasiassa sähkön erittäin
korkeista hinnoista vuonna 202 2. Fortumin vuosittainen kiinteistövero Ruotsissa nousee. Fortum
pitää sähköntuotannon korkeampaa kiinteistöveroa haitallisena, sillä se on esteenä
investoinneille uuteen kapasiteettiin. Lisätietoja on Näkymät-osiossa.
Suomen hallitus edistää teollisuuden investointeja
Joulukuussa 2024 julkaistussa Suomen uudessa teollisuuspoliittisessa strategiassa linjataan
Suomen teollisuuden elvyttämisen ja kasvun tavoitteet. Painopiste on uusien ratkaisujen
edistämisessä teollisessa mittakaavassa. Puhdas energia tunnistetaan keskeiseksi alueeksi, jolla
houkutellaan vihreitä teollisuusinvestointeja Suomeen. Energiamarkkinamalliin liittyviä
konkreettisia politiikkatoimia käsitellään kuitenkin tarkemmin vasta energia- ja
ilmastostrategiassa keväällä 2025.
Yhtenä konkreettisena toimenpiteenä Suomen hallitus hyväksyi tammikuussa 2025 puhtaan
siirtymän tukiohjelman teollisuuden investoinneille. Valtion tukeen ovat oikeutettuja uudet
strategisesti tärkeät yli 30 miljoonan euron investointihankkeet, joiden tavoitteena on
teollisuuden tuotantoprosessien hiilestä irtautuminen ja energiatehokkuuden parantaminen. Tuki
on rajattu 15–50 %:iin investointikustannuksista ja enintään 200 miljoonaan euroon yritystä tai
konsernia kohden. Vaikutus Fortumiin on pääosin välillinen ja liittyy tukeen oikeutettujen
toimialojen sähkönkäytön mahdolliseen lisääntymiseen.
10

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Segmenttikatsaukset
Liiketoimintamalli
Fortumilla on kolme raportointisegmenttiä: Generation, Consumer Solutions ja Muut toiminnot.
Organisaation tavoitteena on yhtiön tarkoituksen ja strategian menestyksekäs toteuttaminen.
Liiketoimintarakenne heijastaa Fortumin puhtaan sähkön tuotantokokonaisuuden keskeisiä
arvoajureita, vahvaa myynnin ja kaupankäynnin osaamista sekä asiakaslähtöisyyttä.
Generation-segmentti
Generation-segmentti sisältää Hydro Generation, Nuclear Generation, Corporate Customers and
Markets ja Renewables and Decarbonisation -liiketoimintayksiköt.
Hydro Generation
Hydro Generation -liiketoimintayksikkö operoi, ylläpitää ja kehittää Fortumin 4,7 gigawatin (GW)
vesivoimaomaisuutta. Yksikön arvonluonnin avaintekijöitä ovat toiminnan turvallisuus sekä kyky
optimoida ja lisätä vesivoiman joustavuutta ja käytettävyyttä.
Nuclear Generation
Nuclear Generation -liiketoimintayksikkö operoi, ylläpitää ja kehittää Fortumin kokonaan
omistamaa 1,0 GW:n Loviisan ydinvoimalaitosta sekä hallinnoi Fortumin omistuksia osa-
omisteisissa ydinvoimalaitoksissa Suomessa ja Ruotsissa 2,2 GW:n osuudella. Yksikkö tarjoaa
myös asiantuntijapalveluita, jotka kattavat ydinvoimalaitosten koko elinkaaren uuden
ydinvoiman rakentamisesta ydinpolttoaineen loppusijoitukseen.
Corporate Customers and Markets
Corporate Customers and Markets -liiketoimintayksikkö vastaa suojauksista ja arvonluonnista
sekä sähkön fyysisillä että finanssimarkkinoilla ja varmistaa Fortumin sähköntuotannon
tulovirran. Se myös vastaa Consumer Solutions -yksikön sähkönhankinnasta. Lisäksi
liiketoimintayksikkö vastaa suurista teollisuusasiakkuuksista ja näin ollen jatkaa pitkällä
aikavälillä arvonluontia lisäämällä sähkön kysyntää pohjoismaisilla markkinoilla.
Renewables and Decarbonisation
Renewables and Decarbonisation -liiketoimintayksikkö vastaa kasvusta maatuulivoimassa ja
aurinkoenergiassa kehittämällä ja toteuttamalla projekteja. Yksikkö vastaa myös Fortumin
kaukolämpö- ja kaukokylmäliiketoiminnasta sekä hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä
lämpöliiketoiminnassa. Lisäksi yksikkö tutkii puhdasta vetyä Pohjoismaissa.
Consumer Solutions -segmentti
Consumer Solutions vastaa energiaratkaisujen tarjoamisesta kuluttajille sekä pienille ja
keskisuurille yrityksille pääasiassa Pohjoismaissa ja Puolassa, mukaan lukien asiakaspalvelu ja
laskutuspalvelut. Fortum on yli 2 miljoonalla asiakkaallaan Pohjoismaiden suurin sähkötuotteiden
tarjoaja.
Muut toiminnot -segmentti
Muut toiminnot -segmentti sisältää Circular Solutions -liiketoiminnan, joka ei ole Fortumin
strategian keskiössä. Vuoden 2024 aikana Fortum myi Circular Solutions -liiketoimintoihin
kuuluvat kierrätys- ja jäteliiketoimintonsa sekä turbiini- ja generaattoripalvelunsa sekä
biopohjaiset ratkaisunsa Intiassa. Jäljellä olevien Circular Solutions -liiketoimintojen
tulevaisuuden vaihtoehtojen arviointi jatkuu edelleen.
Muut toiminnot -segmenttiin kuuluvat myös innovaatio- ja pääomasijoitustoiminnot,
liiketoimintoja tukevat konsernitoiminnot ja yritysjohto. Konsernitoimintoja ovat Talous ja
rahoitus (Finance), Vastuullisuus ja sidosryhmäsuhteet (Sustainability and Corporate Relations).
Henkilöstö ja hankinnat (People and Procurement), Lakiasiat (Legal) sekä Uudistuminen ja IT
(Transformation and IT). Transformation Office-toiminto lakkautettiin vuoden 2024 lopussa.
Generation
Generation-segmentti vastaa Fortumin sähköntuotannosta pääasiassa Pohjoismaissa.
Segmenttiin kuuluvat päästötön vesi-, ydin-, tuuli- ja aurinkovoimatuotanto sekä kaukolämpö- ja
kaukokylmäliiketoiminta sekä hiilidioksidipäästöjen vähentäminen lämpöliiketoiminnassa.
Generation-segmentti vastaa myös suojauksista ja arvonluonnista sekä sähkön fyysisillä että
finanssimarkkinoilla sekä palvelee teollisuus- ja kunta-asiakkuuksia vauhdittaen teollisuuden
dekarbonisaatiota suuressa mittakaavassa. Lisäksi segmentti kehittää uusiutuvan
energiatuotannon ja ydinvoiman osaamista ja projekteja sekä tutkii puhtaan vedyn
mahdollisuuksia.
11

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

milj. euroa | 2024 | 2023
Raportoitu |  |
Liikevaihto | 3 795 | 4 420
- sähkönmyynti | 3 234 | 3 889
josta sähkön tukkumyynti Pohjoismaissa 1) | 2 302 | 2 799
- lämmönmyynti | 502 | 481
- muu myynti | 60 | 50
Liikevoitto | 1 103 | 2 058
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta 2) | 22 | 59
Investoinnit käyttöomaisuuteen ja bruttoinvestoinnit osakkeisiin | 355 | 454
Henkilöstön lukumäärä | 2 053 | 1 758
milj. euroa | 2024 | 2023
Vertailukelpoinen |  |
Käyttökate (EBITDA) | 1 421 | 1 874
Liikevoitto | 1 218 | 1 679
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta 2) | -26 | 7
Sidotun pääoman tuotto, % | 16,0 | 24,2
Sidottu pääoma | 7 608 | 7 263

1)Sähkön tukkumyynti Pohjoismaissa sisältää vesi- ja ydinvoimatuotannon. Se ei sisällä CHP- ja lauhdevoimatuotantoa,
vähemmistöosuuksia, asiakaskauppaa tai muita ostoja.
2)Voimalaitokset rakennetaan usein yhdessä muiden energiantuottajien kanssa ja omistajat ostavat sähköntuotannon
hinnalla, joka vastaa tuotannon kustannuksia korkokuluineen ja tuotantoveroineen. Osuus tuloksesta koostuu lähinnä
IFRS-oikaisuista (esim. ydinvoimaan liittyvien varojen ja velkojen kirjanpito) ja poistojen kirjaamisesta alkuperäisistä
kauppahinnan kohdistuksista konsernin taseessa (liite 19).
Sähköntuotanto energialähteittäin

TWh | 2024 | 2023
Vesivoima, Pohjoismaat | 20,2 | 20,9
Ydinvoima, Pohjoismaat | 24,3 | 24,8
Tuulivoima, Pohjoismaat | 0,9 | 0,1
CHP ja lauhdevoima 1) | 0,8 | 1,0
Yhteensä | 46,2 | 46,8

1)CHP- ja lauhdevoimatuotanto Suomessa ja Puolassa.
Pohjoismainen myynti

TWh | 2024 | 2023
Sähkönmyynti, Pohjoismaat | 58,9 | 62,6
josta sähkön tukkumyynti Pohjoismaissa 1) | 43,8 | 44,4
Sähkönmyynti, Muut | 0,6 | 0,6
Lämmönmyynti, Pohjoismaat | 2,0 | 2,1
Lämmönmyynti, Muut | 3,2 | 3,4

1)Sähkön tukkumyynti Pohjoismaissa sisältää vesi- ja ydinvoimatuotannon. Se ei sisällä CHP- ja lauhdevoimatuotantoa,
vähemmistöosuuksia, asiakaskauppaa tai muita ostoja.
Saavutettu sähkönhinta

euroa/MWh | 2024 | 2023
Segmentin saavutettu sähkönhinta Pohjoismaissa 1) | 52,5 | 63,1

1)Generation-segmentin sähkön tukkuhinta sisältää vesi- ja ydinvoimantuotannon. Se ei sisällä CHP- ja
lauhdevoimatuotantoa, vähemmistöosuuksia, asiakaskauppaa tai muita ostoja.
Generation-segmentin kokonaissähköntuotanto laski tammi–joulukuussa 2024. Vesivoiman
tuotantomäärä laski 3 %. Ydinvoiman tuotantomäärä laski 2 %. Forsmark 3 -laitosyksikössä ja
Olkiluoto 1- ja 2-laitosyksiköissä oli pitkittyneitä seisokkeja, ja Loviisassa ja Olkiluoto 3 -
laitosyksikössä oli pidempiä suunniteltuja seisokkeja. Näiden vaikutusta tasoitti tuotantomäärän
kasvu Oskarshamnin ydinvoimalaitoksessa lyhyemmän suunnitellun seisokin seurauksena.
Tuulivoiman tuotantomäärät kasvoivat 0,8 TWh Pjelaxin tuulipuiston käyttöönoton seurauksena.
Lämmöntuotanto väheni 4 % edellisvuodesta lämpimämmän sään seurauksena.
Yhteistuotantolaitoksiin perustuvat sähkön tuotantomäärät laskivat 11 %.
Saavutettu sähkönhinta laski 17 % eli 10,6 euroa/MWh ja oli 52,5 euroa/MWh. Saavutetun
sähkönhinnan lasku johtui pääasiassa alemmista spot- ja suojaushinnoista. Vuotuinen
optimoinnin marginaali oli 8,7 euroa/MWh eli hieman ohjeistuksen (6–8 euroa/MWh) yläpuolella.
Sähkön spot-hinta Fortumin tuotannon hinta-alueilla laski 38,4 euroon/MWh (51,3 euroa/MWh
vuonna 2023).
Vertailukelpoinen liikevoitto laski selvästi (27 %). Siihen vaikuttivat pääasiassa alhaisemmat
spot- ja suojaushinnat mutta myös ydin- ja vesivoiman pienemmät tuotantomäärät sekä
suuremmat kustannukset Olkiluoto 3 -laitosyksikössä, jossa vuoden 2023 ensimmäiset
kuukaudet olivat koeaikaa. Uusiutuvan energian liiketoiminnan tulosta vahvisti 16 miljoonan
euron myyntivoitto Fortumin jäljellä olleista aurinkovoimaliiketoiminnoista Intiassa. Kauppaan
kuului neljä aurinkovoimalaitosta, joiden kokonaiskapasiteetti on 185 MW. Pjelaxin tuulipuiston
tulosvaikutus oli hieman positiivinen. Kaukolämpöliiketoiminnan tulos parani ja kääntyi
positiiviseksi pääasiassa siksi, että entistä sähköpohjaisempi lämmöntuotanto Suomessa tuki
alhaisempia polttoainekustannuksia ja lämmön ja sähkön myyntihinnat nousivat Puolassa.
12

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä oli -115 (380) miljoonan euron vaikutus liikevoittoon
pääasiassa suojauslaskennan ulkopuolisten johdannaisten käyvän arvon muutoksen
seurauksena (liite 6).
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta oli -26 (7) miljoonaa euroa.
Siihen vaikutti Ruotsin ydinjätteeseen liittyviin varauksiin kohdistuvien kustannusarvioiden
päivittäminen osaomisteisissa ydinvoimayhtiöissä, jota osaomisteisen TVO:n positiivinen
vaikutus osittain tasoitti (liitteet 6 ja 19).
Fortum ja Huoltovarmuuskeskus ovat sopineet, että Fortumin Meri-Porin voimalaitos on
huoltovarmuuskäytössä 1.4.2024–31.12.2026. Huoltovarmuuskeskus on varannut voimalaitoksen
tuotannon käytettäväksi vain sähköjärjestelmän vakavissa kriisi- ja häiriötilanteissa.
Fortum ilmoitti 21.3.2024 rakentavansa uutta päästötöntä sähköpohjaista
kaukolämmöntuotantoa Espoon Nuijalan alueelle osana Espoo Clean Heat -ohjelmaa.
Rakennettavaan tuotantolaitokseen tulee 50 megawatin sähkökattila ja 800 megawattitunnin
lämpöakku. Sähkökattilan ja lämpövaraston yhdistelmä lisää lämmöntuotannon joustavuutta ja
tasoittaa sähkön kysyntää hyödyntämällä sähkön hintavaihteluita. Rakennustyöt alkoivat
keväällä 2024, ja tuotannon on tarkoitus käynnistyä lämmityskaudelle 2025–2026. Lisätietoja on
investointeja koskevassa osiossa.
Pjelaxin tuulipuisto (380 MW) aloitti toimintansa huhtikuussa. Se on Fortumin suurin ja Suomen
kolmanneksi suurin tuulipuisto. Kaupallinen toiminta käynnistyi heinäkuun alussa Helenin kanssa
solmitun sähkönmyyntisopimuksen puitteissa. Helen ostaa 65 % sähköntuotannosta 12-vuotisen
tuotannon mukaan maksettavan sähkönmyyntisopimuksen aikana. Puistossa on 56
tuulivoimalaa, joiden vuotuinen sähköntuotanto on noin 1,1 TWh. Pjelax on täysin yhdistelty
Fortumin taseeseen. Helenillä on yrityksessä 40 %:n vähemmistöosuus.
Fortum ilmoitti 17.4.2024, että Fortum ja ruotsalainen ferroseoksen tuottaja Vargön Alloys AB
olivat allekirjoittaneet viisivuotisen sähkönmyyntisopimuksen noin 0,4 terawattitunnin (TWh)
vuotuisesta sähkön ja ydinvoiman alkuperätakuiden toimituksesta asteittain nousevalla
hinnoittelulla Ruotsissa. Sopimuskausi alkoi joulukuussa 2024 ja päättyy vuoden 2029 lopussa.
Sähkö toimitetaan Fortumin ydinvoimaportfoliosta Keski-Ruotsin SE3 (Tukholma) -hinta-alueelta.
Fortum sulki 28.4.2024 Suomen viimeisen kaukolämmöntuotantoon käytetyn hiiliyksikkönsä
Espoon Suomenojalla. Päätöksen myötä Fortumin lämmitys- ja jäähdytysliiketoiminta luopui
hiilen käytöstä Suomessa vuotta ennakoitua aiemmin.
Fortum allekirjoitti 3.5.2024 sopimuksen, jonka mukaan se myi jäljellä olleen osuutensa (43,75 %)
aurinkovoimaliiketoiminnoistaan Intiassa Gentari Renewables India Pte. Ltd:lle, joka on puhtaan
energian ratkaisujen tarjoajan Gentari Sdn. Bhd:n tytäryhtiö. Kauppaan kuului neljä
aurinkovoimalaitosta, joiden kokonaiskapasiteetti on 185 MW. Samassa yhteydessä
aurinkovoimayhtiön muut omistajat myivät omistuksensa. Fortumin saama kokonaistuotto oli 33
miljoonaa euroa vuoden 2024 neljännellä neljänneksellä. Fortum kirjasi kaupasta 16 miljoonan
euron myyntivoiton vertailukelpoiseen liikevoittoon, kun kauppa saatiin päätökseen vuoden
2024 toisella neljänneksellä.
Fortum ilmoitti 29.10.2024 investoivansa 100 miljoonaa euroa Czestochowan sähkön ja lämmön
yhteistuotantolaitoksen dekarbonisaatioon Puolassa. Czestochowan laitoksen siirtyminen
biomassapohjaiseen teknologiaan vähentää Fortumin hiileen perustuvaa tuotantokapasiteettia
0,1 gigawatilla 0,9 gigawattiin ja suoria hiilidioksidipäästöjä noin 175 000 tonnilla. Investointi
toteutetaan vuoden 2024 neljännen neljänneksen ja vuoden 2026 neljännen neljänneksen
välisenä aikana.
Fortum allekirjoitti 19.12.2024 sopimuksen, jolla se ostaa uusiutuvan energian hankkeiden
kehitysportfolion Enersenseltä. Kaupan kohteena on 2,6 GW Suomessa sijaitsevia
maatuulivoiman alkuvaiheen kehityshankkeita, joista vain pienen osan odotetaan etenevän
rakennusvalmiiseen vaiheeseen. Velaton kauppahinta on noin 9 miljoonaa euroa, ja se
maksetaan, kun kauppa on saatu päätökseen. Kauppa arvioidaan saatavan päätökseen vuoden
2025 ensimmäisellä neljänneksellä. Kaupan toteutuminen edellyttää tavanomaisten ehtojen
täyttymistä. Kauppaan sisältyy mahdollisuus myös projektikohtaisiin lisäkauppahintoihin (earn-
out), mikäli hankkeet etenevät investointipäätökseen asti. Tällä hetkellä sitoumuksia
investointeihin ei ole, ja päätöksiä voitaisiin tehdä aikaisintaan tämän vuosikymmenen loppuun
mennessä.
Nord Pool, tukkusähkön hinta, 2020–2024, EUR/MWh
13

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Consumer Solutions
Consumer Solutions vastaa energiaratkaisujen tarjoamisesta kuluttajille sekä pienille ja
keskisuurille yrityksille pääasiassa Pohjoismaissa ja Puolassa. Fortum on Pohjoismaiden suurin
eri sähkötuotteiden tarjoaja ja sillä on yli kaksi miljoonaa asiakasta. Consumer Solutions tarjoaa
sähköä ja siihen liittyviä lisäarvo- ja digitaalisia palveluja pääasiassa vähittäismyyntiasiakkaille.

milj. euroa | 2024 | 2023
Raportoitu |  |
Liikevaihto | 3 073 | 3 766
- sähkönmyynti | 2 635 | 3 219
- kaasunmyynti | 386 | 422
- muu myynti | 53 | 125
Liikevoitto | 122 | -215
Investoinnit käyttöomaisuuteen ja bruttoinvestoinnit osakkeisiin | 71 | 103
Henkilöstön lukumäärä | 1 118 | 1 281
milj. euroa | 2024 | 2023
Vertailukelpoinen |  |
Käyttökate (EBITDA) | 161 | 108
Liikevoitto | 76 | 38
Sidotun pääoman tuotto, % | 11,2 | 4,5
Sidottu pääoma | 725 | 838

Myyntivolyymit

TWh | 2024 | 2023
Sähkö | 34,4 | 33,0
Kaasu | 6,9 | 5,2

1)Ei sisällä tukkumyyntiä.
Asiakkaiden määrä

Tuhatta 1) | 2024 | 2023
Sähkö | 2 220 | 2 290
E-mobility 2) | 40 | 60
Kaasu | 40 | 40
Yhteensä | 2 300 | 2 390

1)Pyöristettynä lähimpään 10 000:een.
2)Mitattuna keskimääräisenä neljännesvuoden maksavina asiakkaina.
Sähkönmyynti kasvoi 4 %, ja kaasunmyynti kasvoi 32 %. Kasvua tuki kylmempi sää vuoden
alkupuoliskolla, mutta sitä heikensi lämpimämpi sää vu oden toisella puoliskolla. Suuremman
myynnin taustalla olivat myös suurempi yritysasiakkaiden määrä kaasuliiketoiminnassa Puolassa
sekä Telge Energi AB:n osto vuonna 2023. Kokonaisliikevaihto pieneni 18 %, kun sähkön ja
kaasun hinnat laskivat Pohjoismaissa ja Puolassa.
Vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 38 miljoonalla eurolla ja oli 76 miljoonaa euroa. Kasvu johtui
pääasiassa sähkön myyntikatteen paranemisesta, aiempaa suppeammasta sähkön hintakatosta
Puolan loppukäyttäjille sekä lisäarvopalvelujen myyntikatteen paranemisesta. Näiden vaikutusta
tasoittivat kaasun myyntikatteen lasku Puolassa ja suuremmat poistot asiakkuuksien
hankintamenoista.
Maaliskuussa Consumer Solutions ja IT-yksikkö saivat päätökseen muutosneuvottelut osana
Fortumin käynnissä olevaa tehostamisohjelmaa, jonka tavoitteena on vähentää kiinteitä
kustannuksia 100 miljoonalla eurolla. Neuvottelujen tuloksena vähennettiin noin 70 työpaikkaa,
joista osa liittyi Consumer Solutions -segmenttiin.
Vuonna 2023 Fortum alkoi yksinkertaistaa brändirakennettaan Consumer Solutions -
segmentissä. Ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen joulukuussa 2023 yhdistämällä Göta Energi
-brändi Fortumin brändiin. Toinen vaihe saatiin päätökseen toukokuussa 2024 yhdistämällä
Norges Energi ja Fortum Ström Norjassa. Viimeinen vaihe saatiin päätökseen lokakuun alussa
yhdistämällä Telge Energi ja Fortum Markets Ruotsissa. Telge Energin yhdistäminen tuo
henkilöstösynergioita noin 80 työntekijän verran kokoaikaiseksi muutettuna. Täysi vaikutus
saavutetaan vuoden 2025 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Kaikki yhdistämiseen ja sitä
seuranneeseen supistamiseen liittyvät kulut on kirjattu vuoden 2024 tulokseen. Synergioiden
tuomat kustannussäästöt ovat noin 8 miljoonaa euroa vuonna 2025.
14

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Muut toiminnot
Muut toiminnot -segmentti sisältää Circular Solutions -liiketoiminnan, joka vastaa Fortumin
kierrätys- ja jätehuoltolaitosten käytöstä, ylläpidosta ja kehittämisestä, turbiini- ja
generaattoripalveluista, biopohjaisista ratkaisuista sekä akkujen kierrätysliiketoiminnasta. Kaikki
nämä liiketoiminnot pääasiassa akkujen kierrätysliiketoimintaa lukuun ottamatta myytiin vuoden
2024 neljännen neljänneksen aikana. Muut toiminnot -segmenttiin kuuluvat myös Innovation and
Venturing -toiminnot, liiketoimintoja palvelevat konsernitoiminnot ja konsernijohto.

milj. euroa | 2024 | 2023
Raportoitu |  |
Liikevaihto | 596 | 548
- sähkönmyynti | 5 | 9
- lämmönmyynti | 25 | 31
- jätteiden käsittelyn myynti | 212 | 226
- muu myynti | 355 | 281
Liikevoitto | 100 | -181
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -3 | —
Investoinnit käyttöomaisuuteen ja bruttoinvestoinnit osakkeisiin | 90 | 107
Henkilöstön lukumäärä | 1 295 | 2 186
milj. euroa | 2024 | 2023
Vertailukelpoinen |  |
Käyttökate (EBITDA) | -26 | -80
Liikevoitto | -116 | -173
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -3 | 0

Vertailukelpoinen liikevoitto parani 56 miljoonalla eurolla ja oli -116 miljoonaa euroa. Parannus
johtui pääasiassa liiketoimintoja palvelevien konsernitoimintojen suuremmista sisäisistä
veloituksista. Circular Solutions -liiketoiminnan tulos heikkeni lähinnä kierrätys- ja
jäteliiketoiminnan myynnin myötä.
Maaliskuussa IT-yksikkö ja Consumer Solutions saivat päätökseen muutosneuvottelut osana
Fortumin käynnissä olevaa tehostamisohjelmaa, jonka tavoitteena on vähentää kiinteitä
kustannuksia 100 miljoonalla eurolla. Neuvottelujen tuloksena vähennettiin noin 70 työpaikkaa,
joista osa liittyi IT-yksikköön.
Fortum allekirjoitti 18.7.2024 sopimuksen kierrätys- ja jäteliiketoimintansa myynnistä Summa
Equitylle tämän portfolioyhtiön NG Groupin kautta. Myynti saatiin päätökseen 29.11.2024.
Kaupan velaton kokonaisarvo oli noin 800 miljoonaa euroa. Fortum kirjasi 176 miljoonan euron
verottoman myyntivoiton, joka raportoidaan vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä Muut
toiminnot -segmentissä. Kaupasta saatu nettorahavirta oli noin 720 miljoonaa euroa.
Fortum ilmoitti 23.9.2024 allekirjoittaneensa sopimuksen, jonka mukaan se myy AM Green
Technology & Solutions B.V:lle 37,4 %:n omistusosuutensa Chempolis Oy:stä, mukaan lukien
kaikki Fortumin biopohjaisten ratkaisujen liiketoiminnot, sekä osakkeensa holdingyhtiössä, joka
omistaa 40,3 % Assam Bio Ethanol Pvt Ltd:stä. Kaupalla ei ollut merkittävää taloudellista
vaikutusta Fortum-konsernin tulokseen.
Fortum allekirjoitti 1.11.2024 sopimuksen turbiini- ja generaattoripalvelujensa myynnistä
teollisuuden kunnossapitopalveluja tarjoavalle Elcoline Group Oy:lle. Turbiini- ja
generaattoripalvelut sijaitsevat Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa, ja ne työllistävät noin 170
henkilöä. Kauppa saatiin päätökseen vuonna 2024, eikä sillä ollut merkittävää taloudellista
vaikutusta Fortum-konsernin tulokseen.
Investoinnit käyttöomaisuuteen ja osakkeisiin sekä
käyttöomaisuuden ja osakkeiden myynnit

milj. euroa | 2024 | 2023
Investoinnit käyttöomaisuuteen |  |
Aineettomat hyödykkeet | 81 | 92
Aineelliset hyödykkeet | 403 | 520
Yhteensä | 483 | 611
Bruttoinvestoinnit osakkeisiin |  |
Tytäryritysosakkeet | 0 | 22
Osakkuus- ja yhteisyritysosakkeet | 19 | 12
Muut sijoitukset | 14 | 19
Yhteensä | 33 | 53

Vuonna 2024 investoinnit käyttöomaisuuteen ja osakkeisiin olivat 516 (664) miljoonaa euroa.
Investoinnit käyttöomaisuuteen olivat 483 (611) miljoonaa euroa (liitteet 3 ja 6).
15

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Fortu m suunnittelee ottavansa tai on alkanut ottaa käyttöön uutta sähkön- ja
lämmöntuotantokapasiteettia ja suorittavansa perusparannuksia olemassa oleviin laitoksiin
seuraavasti:

| Tyyppi | Sähköntuotanto- kapasiteetti, MW | Lämmöntuotanto- kapasiteetti, MW | Investointi milj. euroa | Toimitus alkoi/ alkaa
Kasvu- investoinnit |  |  |  |  |
Loviisa, Suomi | Ydinvoima | Käyttöiän jatkaminen |  | 1 000 |
Espoo Clean Heat, Suomi Espoo ja Kirkkonummi Nuijala, Espoo | Hukkalämmön talteenotto Sähkökattila |  | 360 50 | 300 | IV/2025
Pjelax, Suomi | Tuuli | 380 |  | 360 | II/2024
Czestochowa, Puola | Biomassa | Dekarbonisaatio | Dekarbonisaatio | 100 | IV/2026
Kunnossapito- investoinnit |  |  |  |  |
Vesivoima- hankkeet | Vesivoima | 35 |  |  |

Generation
Kasvuinvestoinnit
Fortum ilmoitti 22.12.2021 päättäneensä 380 MW:n Pjelax-tuulipuistoinvestoinnista Närpiöön ja
Kristiinankaupunkiin yhteistyössä energiayhtiö Helen Oy:n kanssa. Tuulipuiston rakentaminen
alkoi tammikuussa 2022 ja sähköntuotannon testaus lokakuussa 2023. Tuulipuisto otettiin
käyttöön vuoden 2024 toisella neljänneksellä. Puistossa on 56 tuulivoimalaa, joiden vuotuinen
sähköntuotanto on noin 1,1 TWh. Fortumilla ja Helenillä on 12-vuotinen tuotannon mukaan
maksettava sähkönmyyntisopimus, jonka perusteella Helen ostaa 65 % sähköntuotannosta
heinäkuusta 2024 alkaen. Pjelax on täysin yhdistelty Fortumin taseeseen. Helenillä on
yrityksessä 40 %:n vähemmistöosuus. Hankkeen investoinnit ovat noin 360 miljoonaa euroa,
josta Fortumin osuus on noin 216 miljoonaa euroa.
Suomen hallitus myönsi 16.2.2023 uuden käyttöluvan Fortumin Loviisan ydinvoimalaitoksen
kummallekin yksikölle vuoden 2050 loppuun saakka. Uuden lupakauden aikana voimalaitoksen
odotetaan tuottavan jopa 177 TWh päästötöntä sähköä. Toiminnan jatkamiseen ja käyttöiän
pidentämiseen liittyvät investoinnit vuosina 2023–2050 ovat arviolta miljardi euroa. Fortum
ilmoitti 29.5.2024, että Loviisan ydinvoimalaitoksen matalapaineturbiinit modernisoidaan osana
voimalaitoksen käyttöiän jatkoon liittyviä investointeja. Viiden viime vuoden aikana Fortum on jo
investoinut noin 200 miljoonaa euroa Loviisan voimalaitoksen kunnostamiseen. Loviisan
voimalaitos on Suomen ensimmäinen ydinvoimalaitos. Siinä on kaksi yksikköä, joista
ensimmäinen aloitti toimintansa helmikuussa 1977 ja toinen marraskuussa 1980. Yksiköiden
aiemmat käyttöluvat ovat voimassa vuoteen 2027 ja vuoteen 2030.
Fortum ja Espoon kaupunki ovat sitoutuneet hiilineutraaliin kaukolämmön tuotantoon ja jakeluun
Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen alueella vuoteen 2030 mennessä. Espoo Clean Heat -
hanke on erinomainen esimerkki tehokkaasta dekarbonisaatiosta ja laajamittaisesta
siirtymisestä paikalliseen omavaraiseen lämmitykseen esimerkiksi lisäämällä joustavaa
sähköpohjaista tuotantoa sähkökattiloiden ja ilma-vesilämpöpumppujen avulla. Fortumin
kokonaisinvestointi Espoo Clean Heat -ohjelmassa on noin 300 miljoonaa euroa. Kesäkuussa
2023 Fortum ilmoitti päättäneensä noin 225 miljoonan euron investoinneista ohjelman
hankkeisiin vuosina 2023–2027. Tammi–joulukuussa 2024 Espoo Clean Heat -investoinneista
toteutui 77 miljoonaa euroa, ja Fortumin investoinnit ohjelmaan vuoden 2023 alusta alkaen olivat
yhteensä noin 108 miljoonaa euroa. Hiilen käyttö lopetettiin huhtikuussa 2024 yli vuoden
aikataulua edellä. Suurimmat rakenteilla olevat kohteet ovat kaksi hanketta Espoossa ja
Kirkkonummella, joissa hukkalämpöä otetaan talteen Microsoftin suunnitelluista suuren
mittakaavan datakeskuksista, sekä uusi sähköpohjainen lämmöntuotantolaitos Nuijalan alueella
Espoossa. Näiden laitosten lämmöntuotantokapasiteetti on 410 MW ja toiminnan arvioidaan
alkavan lämmityskaudella 2025–2026. Kun hukkalämmön talteenotto Microsoftin
datakeskuksista on täydessä toiminnassa, kaukolämmön tuotanto on täysin hiilineutraalia.
Vuonna 2024 päästöttömän kaukolämmön tuotannon osuus oli jo 69 %.
Fortum ilmoitti 29.10. investoivansa 100 miljoonaa euroa Czestochowan sähkön ja lämmön
yhteistuotantolaitoksen dekarbonisaatioon Puolassa. Czestochowan laitoksen siirtyminen
biomassapohjaiseen polttoaineteknologiaan vähentää Fortumin hiileen perustuvaa
tuotantokapasiteettia 0,1 GW:lla 0,9 GW:iin ja suoria hiilidioksidipäästöjä noin 175 000 tonnilla.
Investointi toteutetaan vuoden 2024 neljännen neljänneksen ja vuoden 2026 neljännen
neljänneksen välisenä aikana.
Kunnossapitoinvestoinnit
Fortum ylläpitää ja päivittää jatkuvasti vesivoiman tuotantolaitoksiaan, ja sillä on käynnissä
useita vesivoimalaitosten kunnostus- ja modernisointihankkeita. Tästä syntyvän kapasiteetin
lisäyksen arvioidaan olevan yhteensä noin 35 MW vuoteen 2030 mennessä.
Muut toiminnot
Heinäkuussa 2022 Fortum ja GIG (Green Investment Group, Macquarie Asset Managementiin
kuuluva vihreään sijoittamiseen erikoistunut yritys) päättivät investoida uuteen
jätteenpolttolaitokseen Glasgow’ssa Skotlannissa 50/50-omisteisen yhteisyrityksen kautta.
Kesäkuussa 2024 Macquarie Asset Management ilmoitti myyvänsä 50 %:n osuutensa laitoksesta
Gren Energylle. Kun South Clyden jätteenpolttolaitos on valmistunut, sen vuotuinen
käsittelykapasiteetti on 350 000 tonnia jätettä. Laitoksen kokonaissähköntuotantokapasiteetin
odotetaan olevan 45 MWe, mikä vastaa noin 90 000 kodin keskimääräistä vuotuista
16

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

sähkönkulutusta. Laitoksen kaupallisen toiminnan odotetaan käynnistyvän vuoden 2026 loppuun
mennessä.
Fortum ilmoitti elokuussa 2023 päättäneensä käynnistää Circular Solutions -liiketoimintojensa
strategisten vaihtoehtojen arvioinnin, ja toimintojen myynti on yksi mahdollisista vaihtoehdoista.
Circular Solutions -liiketoiminnot koostuvat Fortumin kierrätys- ja jätehuoltolaitoksista, akkujen
kierrätysliiketoiminnasta sekä turbiini- ja generaattoripalveluista ja biopohjaisista ratkaisuista.
Vuonna 2023 näiden liiketoimintojen palveluksessa oli noin 1 200 työntekijää pääasiassa
Pohjoismaissa (Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa), ja niiden vertailukelpoinen käyttökate oli
noin 40 miljoonaa euroa. Vuoden 2023 lopussa Circular Solutions -liiketoimintojen
nettovarallisuus oli noin 750 miljoonaa euroa. Fortum ilmoitti 18.7.2024 myyvänsä kierrätys- ja
jäteliiketoimintansa Summa Equitylle noin 800 miljoonalla eurolla. Kauppa saatiin päätökseen
29.11. ja Fortum kirjasi kaupasta 176 miljoonan euron verottoman myyntivoiton. Fortum ilmoitti
23.9.2024 allekirjoittaneensa sopimuksen, jonka mukaan se myy 37,4 %:n omistusosuutensa
Chempolis Oy:stä mukaan lukien kaikki Fortumin biopohjaisten ratkaisujen liiketoiminnot ja 40,3
%:n omistusosuutensa intialaisesta Assam Bio Ethanol Pvt Ltd:stä intialaiselle AM Green
Technology & Solutions B.V.:lle, joka on yksi johtavista energiasiirtymän ratkaisujen tarjoajista.
Kaupalla ei ollut olennaista vaikutusta Fortum-konsernin tulokseen. Fortum allekirjoitti 1.11.
sopimuksen turbiini- ja generaattoripalveluidensa myynnistä teollisuuden kunnossapitopalveluja
tarjoavalle Elcoline Group Oy:lle. Kaupalla ei ollut olennaista vaikutusta Fortum-konsernin
tulokseen. Kauppojen jälkeen Fortum jatkaa jäljellä olevien Circular Solutions -liiketoimintojensa
strategista arviointia. Näitä ovat akkujen kierrätystoiminta ja Isossa-Britanniassa sijaitseva
jätteestä energiaa tuottava liiketoiminta.
Tutkimus ja kehitys
Hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on olennainen osa Fortumin strategiaa. Nykyisten
liiketoimintojensa rinnalla yhtiö tutkii ja kehittää puhtaaseen energiaan liittyviä uusia
kasvuratkaisuja.
Fortumin tavoitteena on olla energiateknologian ja sovelluskehityksen edelläkävijä. Fortum
kiihdyttää innovaatiotoimintaa ja uusien ratkaisujen kaupallistamista vahvistamalla omaa
kehitystyötään ja digitalisaation hyödyntämistä sekä solmimalla kumppanuuksia maailman
johtavien toimittajien, teknologia- ja palveluyritysten sekä tutkimuslaitosten ja yliopistojen
kanssa. Fortum investoi suoraan ja välillisesti lupaavia uusia innovaatioita kehittäviin
kasvuyrityksiin, jotka keskittyvät hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen, joustavuuteen,
puhtaaseen kaasuun tai vauhdittavat siirtymää kiertotalouteen. Fortum investoi myös
teknologioihin, jotka tukevat nykyisen tuotannon ja järjestelmien parempaa hyödyntämistä ja
jotka voivat luoda uusia markkinoita ja tuotteita Fortumille. Fortum pyrkii jatkuvasti kehittämään
puhtaan energian ratkaisuja sekä ratkaisuja, jotka parantavat resurssi- ja systeemitehokkuutta.
Fortum aloitti vedyntuotannon koelaitoksen (2 MW) rakentamisen Loviisaan. Koelaitoksen on
tarkoitus olla käytössä määräaikaisen kahden vuoden ajanjakson ajan vuosien 2026 ja 2028
välillä. Kokonaisuudessaan koelaitokseen liittyvä tutkimus- ja kehityspanos on noin 17 miljoonaa
euroa.
Fortum raportoi tutkimus- ja kehitysmenot vuositasolla. Vuonna 2024 Fortumin tutkimus- ja
kehitysmenot olivat 31 (56) miljoonaa euroa eli 0,5 % (0,8 %) liikevaihdosta.

milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 | 2023 | 2022
Tutkimus- ja kehittämismenot | 31 | 56 | 55
- % liikevaihdosta | 0,5 | 0,8 | 0,7

Muutokset konsernin johdossa
Fortum ilmoitti 27.6.2024, että Chief Transformation Officer ja johtoryhmän jäsen Bernhard
Günther jättää Fortumin vuoden 2024 lopussa yhteisellä sopimuksella. Transformation Office
lakkautettiin ja työt siirrettiin linjaorganisaatiolle vuoden lopussa.
Fortum ilmoitti 28.6.2024, että lakiasiainjohtaja Nora Steiner-Forsberg ja henkilöstö- ja
hankintajohtaja Eveliina Dahl jättävät Fortumin viimeistään vuoden 2024 lopussa ja siirtyvät
muiden työnantajien palvelukseen. Joulukuun lopussa Fortum ilmoitti nimittäneensä konsernin
lakiasiainjohtajaksi Kati Levorannan (OTK, MBA) ja konsernin henkilöstöjohtajaksi Karin Svenske
Nybergin (DI). Sekä Levoranta että Svenske Nyberg liittyvät Fortumin johtoryhmään. Svenske
Nyberg aloittaa uudessa tehtävässään 1.5.2025 ja Levoranta viimeistään 1.7.2025.
Palkitseminen ja osakepohjainen kannustinjakso
2024–2026
Joulukuussa 2023 Fortumin hallitus päätti käynnistää vuosien 2024–2026 ansaintajakson osana
käynnissä olevaa pitkän aikavälin kannustinohjelmaa. Palkkiona annettavien osakkeiden
enimmäismäärä on noin 1 100 000 osaketta.
Toimitusjohtajalle myönn ettävien osakkeiden enimmäismäärä (brutto) on 125 000. Fortumin
johtoryhmässä vuoden 2024 aikana tapahtuneet muutokset huomioon ottaen johtoryhmän
muille jäsenille myönnettyjen osakkeiden enimmäismäärä (brutto) oli vastaavasti 206 687
osaketta 31.12.2024. Vuosien 2024–2026 ansaintajaksolta myönnettyjen osakkeiden
kokonaismäärä oli 918 870 osaketta 31.12.2024. Pitkän aikavälin kannustinohjelman tulos vuosilta
2024–2026 vahvistetaan keväällä 2027.
Fortumin hallitus päätti 17.9.2024 käynnistää henkilöstön osakesäästöohjelmassa vuoden 2025
säästökauden. Osakesäästöohjelman säännöt ja ehdot ovat samat kuin aikaisemmilla
säästökausilla. Vuoden 2025 säästökauden säästöjen kokonaismäärä ei voi ylittää 6 miljoonaa
euroa.
17

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Varsinainen yhtiökokous 2024
Fortum Oyj:n vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous pidettiin 25.3.2024 Messukeskuksessa
Helsingissä.
Yhtiökokous vahvisti tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2023 ja päätti
myöntää vastuuvapauden tilikaudelta 2023 kaikille vuoden 2023 aikana hallituksen jäseninä ja
toimitusjohtajana toimineille henkilöille.
Yhtiökokous päätti, että 31.12.2023 päättyneeltä tilikaudelta jaetaan osinkona 1,15 euroa
osaketta kohti ja että osinko maksetaan kahdessa erässä. Osingon ensimmäinen erä, 0,58 euroa
osaketta kohti, maksettiin osakkeenomistajille, jotka osingon ensimmäisen erän
täsmäytyspäivänä 27.3.2024 olivat merkittyinä Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön
osakasluetteloon. Osingon ensimmäinen erä maksettiin 5.4.2024. Osingon toinen erä, 0,57 euroa
osaketta kohti, maksettiin osakkeenomistajille, jotka osingon toisen erän täsmäytyspäivänä
2.10.2024 olivat merkittyinä Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Osingon
toinen erä maksettiin 9.10.2024.
Yhtiökokous päätti hyväksyä yhtiön toimielinten palkitsemisraportin vuodelta 2023 ja kannattaa
yhtiön toimielinten palkitsemispolitiikkaa. Yhtiökokouksen päätös oli neuvoa-antava.
Hallitus, palkkiot, tilintarkastaja ja kestävyysraportoinnin
varmentaja
Yhtiökokous päätti, että hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja hallituksen muiden
jäsenten palkkioita muutetaan aikaisemmin päätetyn korotuslinjauksen mukaisesti, eli palkkioita
maksetaan tulevalla toimikaudella seuraavasti:
• puheenjohtajalle 128 200 euroa vuodessa
• varapuheenjohtajalle 79 400 euroa vuodessa sekä
• jäsenelle 56 800 euroa vuodessa.
Lisäksi maksetaan seuraavat kiinteät palkkiot valiokuntatyöstä:
• puheenjohtajalle 22 600 euroa vuodessa siinä tapauksessa, ettei hän samalla toimi hallituksen
puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana.
• jäsenelle 5 400 euroa vuodessa. Mikäli valiokunnan puheenjohtaja toimii samalla myös
hallituksen puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana, valiokuntatyöstä maksetaan tällöin
valiokunnan jäsenelle tarkoitettu kiinteä palkkio. Hallituksen päätöksellä perustetun
mahdollisen muun valiokunnan puheenjohtajalle ja jäsenille maksetaan ainoastaan
kokouspalkkiot.
Hallituksen jäsenelle lisäksi maksettava kokouspalkkio, joka maksetaan myös hallituksen
valiokuntakokouksista, on 1 000 euroa kultakin kokoukselta tai 2 000 euroa jäsenen
matkustaessa kokoukseen asuinmaansa ulkopuolelle. Jäsenen osallistuessa kokoukseen
etäyhteyden välityksellä tai päätöksistä, jotka vahvistetaan erillistä kokousta pitämättä,
kokouspalkkio on 1 000 euroa. Jäsenen matkakulut korvataan yhtiön matkustussäännön
mukaisesti. Hallituksen jäsenten hallitustyöskentelystä maksettava vuosipalkkio maksetaan
yhtiön osakkeina ja rahana siten, että noin 40 %:lla vuosipalkkion määrästä hankitaan hallituksen
jäsenten nimiin ja lukuun yhtiön osakkeita ja loppuosa maksetaan rahana. Yhtiö vastaa
osakkeiden hankinnasta aiheutuvista kuluista ja varainsiirtoverosta. Osakkeet hankitaan suoraan
hallituksen jäsenten lukuun kahden viikon kuluessa siitä, kun yhtiön ensimmäisen
vuosineljänneksen osavuosikatsaus vuodelta 2024 on julkistettu. Mikäli osakkeiden hankkimista
ei voida toteuttaa edellä mainittuna ajankohtana yhtiöön tai hallituksen jäseneen liittyvän syyn
vuoksi, osakkeet hankitaan myöhemmin tai vuosipalkkio maksetaan kokonaisuudessaan rahana.
Kokouspalkkiot sekä valiokuntatyöskentelystä tulevat kiinteät palkkiot maksetaan
kokonaisuudessaan rahana.
Yhtiökokous päätti, että hallitus koostuu yhteensä yhdeksästä jäsenestä puheenjohtaja ja
varapuheenjohtaja mukaan lukien. Yhtiökokous päätti valita hallituksen jäseniksi toimikaudeksi,
joka päättyy vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä, seuraavat henkilöt:
puheenjohtajaksi Mikael Silvennoinen, varapuheenjohtajaksi Essimari Kairisto, ja jäseniksi Ralf
Christian, Luisa Delgado, Jonas Gustavsson, Marita Niemelä, Teppo Paavola, Johan Söderström
ja Vesa-Pekka Takala.
Yhtiökokous päätti valita uudelleen yhtiön tilintarkastajaksi tilintarkastusyhteisö Deloitte Oy:n,
joka on ilmoittanut päävastuulliseksi tilintarkastajakseen KHT Jukka Vattulaisen. Tilintarkastajan
palkkio maksetaan yhtiön hyväksymän laskun perusteella.
Yhtiökokous päätti valita yhtiön kestävyysraportoinnin varmentajaksi kestävyystarkastusyhteisö
Deloitte Oy:n, joka on ilmoittanut päävastuulliseksi kestävyysraportoinnin varmentajakseen KHT,
kestävyysraportointitarkastaja (KRT) Jukka Vattulaisen. Kestävyysraportoinnin varmentajan
palkkio maksetaan yhtiön hyväksymän laskun perusteella.
Yhtiöjärjestysmuutos
Yhtiökokous päätti muutoksesta yhtiön yhtiöjärjestyksen 11 §:n 2 momenttiin. Yhtiöjärjestyksen
11 §:n 2 momenttiin tehdyn muutoksen mukaisesti tilintarkastajan toimikausi on yksi tilikausi.
Omien osakkeiden hankkiminen ja luovuttaminen
Yhtiökokous päätti valtuuttaa hallituksen päättämään yhtiön omien osakkeiden hankkimisesta ja
luovuttamisesta. Hankittavien tai luovutettavien osakkeiden lukumäärä voi olla yhteensä
enintään 20 000 000 osaketta, mikä vastaa noin 2,23 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista. Omia
osakkeita voidaan valtuutuksen nojalla hankkia vain vapaalla omalla pääomalla. Valtuutukset
18

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

kumoavat yhtiön vuoden 2023 varsinaisen yhtiökokouksen myöntämät valtuutukset ja ovat
voimassa seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Valtuutuksia ei ole käytetty 17.2.202 5 mennessä.
Lahjoitukset
Yhtiökokous päätti valtuuttaa hallituksen päättämään yhteensä enintään 500 000 euron
suuruisista lahjoituksista yleishyödyllisiin tai niihin rinnastettaviin tarkoituksiin sekä yhteensä
enintään 1 000 000 euron suuruisista lahjoituksista satunnaiseen hätäapuun tai siihen
rinnastettaviin tarkoituksiin tarpeen mukaan, sekä päättämään lahjoitusten saajista,
käyttötarkoituksista ja muista lahjoitusten ehdoista. Valtuutukset ovat voimassa seuraavaan
varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka. Valtuutukse sta on 17.2.2025 mennessä käytetty
325 000 euroa yleishyödyllisiin tai niihin rinnastettaviin tarkoituksiin, sekä 356 000 euroa
katastrofiapuun tai siihen rinnastettaviin tarkoituksiin.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan työjärjestyksen
muuttaminen
Yhtiökokous päätti nimitystoimikunnan työjärjestyksen muuttamisesta siten, että
osakkeenomistajat, joilla on oikeus nimittää jäsen nimitystoimikuntaan, määritetään Euroclear
Finland Oy:n ylläpitämän Yhtiön osakasluettelon perusteella kunkin vuoden kesäkuun
ensimmäisen tilanteen mukaisesti. Tämän lisäksi yhtiön hallituksen puheenjohtaja toimii jatkossa
osakkeenomistajien nimitystoimikunnan äänivallattomana asiantuntijana. Työjärjestykseen
päätettiin hyväksyä myös eräitä teknisiä muutoksia.
Muut merkittävät tapahtumat tilikaudella
Fortumin osakkeenomistajien nimitystoimikunta toimitti 19.12.2024 yhtiön hallitukselle
ehdotuksensa vuoden 2025 varsinaiselle yhtiökokoukselle.
Fortum Oyj:n hallitus päätti 18.12.2024 yhtiön avainhenkilöstön ja ylimmän johdon pitkän
aikavälin kannustinohjelman (Long-term Incentive -ohjelma, LTI) vuosien 2025–2027
ansaintajaksosta (LTI-jakso). Vuosien 2025–2027 LTI-jakso on osa yhtiön käynnissä olevaa LTI-
ohjelmaa ja noudattaa samoja periaatteita kuin edellinen LTI-jakso. LTI-jakson suoritusmittarit
tukevat Fortumin strategian toteuttamista. Fortumin strategian painopisteitä ovat puhtaan
energian toimittaminen luotettavasti ja teollisuuden hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sekä
uudistuminen ja kehittyminen. Suoritusmittarit ovat myös yhtiön kunnianhimoisten
ympäristötavoitteiden mukaisia. Fortumin osakkeen kokonaistuotto mitataan suhteessa
valittuihin eurooppalaisiin energiayhtiöverrokkeihin. Muita suoritusmittareita ovat pitkäaikaisten
sähkönmyyntisopimusten (PPA) osuuden kasvattaminen osana suojausta ja kestävyysmittarit,
jotka liittyvät uusiutuvan energiatuotannon valmiuksien rakentamiseen mahdollisia
tulevaisuuden investointeja varten, sekä tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet (SBTi).
Vuosien 2025–2027 LTI-jakson palkkiot maksetaan keväällä 2028, jos suoritustavoitteet on
saavutettu. Vuosien 2025–2027 LTI-jaksoon osallistuu enintään noin 110 henkilöä, mukaan lukien
Fortumin johtoryhmän jäsenet. Hallitus päätti myös käynnistää rajoitetun osakeohjelman 2025–
2027 (Restricted Share -ohjelma, RS) täydentämään LTI-ohjelmaa sekä varata osakkeita keväällä
2028 mahdollisesti maksettavia palkkioita varten. Osakeohjelmassa palkkiona luovutettavien
osakkeiden enimmäismäärän odotetaan olevan vuosien 2025–2027 LTI-jakson osalta noin 1 000
000 osaketta ja vuosien 2025–2027 RS-jakson osalta 100 000 osaketta.
Näkymät
Lyhyellä aikavälillä energia-alan murrokseen vaikuttavat geopoliittiset jännitteet, negatiiviset
yleiset talousnäkymät, korkea inflaatio, korkeat korot, tiukentuva sääntely ja voimakkaasti
heiluvat hyödykemarkkinat. Lisäksi lyhyellä aikavälillä kysynnän hintajousto korkeisiin
sähkönhintoihin vaikuttaa sähkön kulutukseen.
Sähkön osuuden energian kokonaiskulutuksesta odotetaan kasvavan edelleen merkittävästi
pitkällä aikavälillä. Sähkön kysynnän kasvu määräytyy pitkälti perinteisten tekijöiden (kuten
makrotalouden ja väestönkehityksen) perusteella, mutta siihen vaikuttaa yhä enemmän myös
energiaintensiivisen teollisuuden, kuljetusalan ja lämmitysalan hiilestä irtautuminen suoran
sähköistämisen ja vihreän vedyn avulla.
Suojaukset
Vuoden 2024 lopussa noin 75 % Generation-segmentin arvioidusta sähkön tukkumyynnistä
Pohjoismaissa oli suojattu hintaan 42 euroa/MWh vuodelle 2025 ja noin 45 % hintaan 41 euroa/
MWh vuodelle 2026. Fortumin suojausasteet ja -hinnat sisältävät sen ydinvoiman, vesivoiman ja
tuulivoiman tukkumyynnin tuotantomäärät. Tämänhetkinen vuotuinen tukkumyynnin tuotanto
on noin 47 TWh. Raportoidut suojausasteet perustuvat Generation-segmentin suojauksiin ja
sähköntuotannon ennusteisiin.
Helmikuussa 2024 Fortum asetti strategisen tavoitteen, jonka mukaan suojattu osuus
tukkusähkön tuotannosta liukuvalla kymmenen vuoden jaksolla on yli 20 % vuoden 2026 loppuun
mennessä. Tavoitteen saavuttamista päivitetään kerran vuodessa konsernin koko vuoden
tuloksen yhteydessä. Vuoden 2024 lopussa suojattu osuus tukkusähkön tuotannosta liukuvalla
kymmenen vuoden jaksolla oli noin 18 %.
Raportoidut suojausasteet voivat vaihdella huomattavasti Fortumin
sähköjohdannaismarkkinoilla tekemien toimenpiteiden mukaan. Suojaukset ovat pääasiassa
rahoitussopimuksia, joista suurin osa on listattu sähköfutuurien markkinapaikalla ja joilla
käydään kauppaa joko futuurien markkinapaikalla tai kahdenvälisten vastapuolten kanssa.
Likviditeettiriskin hallinnan lisätoimenpiteenä Fortum on suojannut pääasiassa kahdenvälisillä
sopimuksilla viime vuosina, ja altistuminen futuurien markkinapaikalla on vähentynyt selvästi.
19

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Fortum jatkaa kahden kanavan käyttöä suojauksessa: kaupankäyntiä markkinapaikalla
markkinoiden likviditeetistä ja taloudellisesta optimoinnista riippuen sekä kahdenvälisiä
järjestelyjä.
Generation
Generation-segmentin saavutettuun sähkönhintaan Pohjoismaissa vaikuttavat muun muassa
suojausasteet, suojaushinnat, spot-hinnat, Fortumin joustavan tuotannon käytettävyys ja käyttö
sekä valuuttakurssivaihtelut. Vesi-, ydin- ja tuulivoiman vuotuinen tukkumyynnin tuotantomäärä
on noin 47 TWh eli noin 2 TWh aiempaa ohjausta (45 TWh) suurempi. Kasvu johtuu Olkiluodon
ydinvoimalaitoksen kolmannen yksikön käyttöönotosta sekä Pjelaxin tuulipuistosta Suomessa.
Fortumin normalisoidun tukkumyynnin tuotantomäärän hinta-alueisiin perustuva hinta jakautuu
seuraavasti: Suomi noin 46 %, Ruotsin SE3-alue noin 37 % ja Ruotsin SE2-alue noin 17 %. Määrät
riippuvat erilaisista tekijöistä kuten seisokeista, vesitilanteesta ja muusta markkinadynamiikasta.
Jos sähköntuotantolähteiden suhteellisten osuuksien muutoksista mahdollisesti johtuvia
vaikutuksia ei oteta huomioon, 1 euron muutos megawattituntia kohti Generation-segmentin
saavuttamassa sähkön tukkumyyntihinnassa Pohjoismaissa tarkoittaisi noin 47 miljoonan euron
muutosta segmentin vuotuisessa vertailukelpoisessa liikevoitossa.
Fortumin saavuttama sähkön tukkumyyntihinta sisältää myös kaupankäynnin
hyödykemarkkinoilla sekä optimointimarginaalin eli lisäarvon, joka saavutetaan vesivoima- ja
ydinvoimatuotannon optimoinnilla. Saavutettuun sähkön hintaan sisältyvän vuotuisen
optimointimarginaalin arvioidaan olevan 6–8 euroa/MWh. Se vaihtelee yleisen
markkinatilanteen, volatiliteetin tason sekä sähkön ja ympäristöarvotuotteiden markkinahintojen
mukaan. Vuonna 2024 Fortumin optimointimarginaali oli 8,7 euroa/MWh.
Ruotsissa on saatu päätökseen kiinteistöveroarvojen kuuden vuoden välein tapahtuva
säännöllinen päivitys. Se johtaa Fortumille noin 30 miljoonan euron vuosittaiseen
kiinteistöverojen korotukseen Ruotsissa vuodesta 2025 alkaen. Uusi verotus on voimassa
vuoden 2030 loppuun saakka.
Tehostamisohjelma
Fortumin tavoitteena on vähentää vuotuisia kiinteitä kustannuksia asteittain 100 miljoonalla
eurolla (pois lukien inflaatio) vuoden 2025 loppuun mennessä niin, että kustannusvaikutukset
toteutuvat täysimääräisesti vuoden 2026 alusta lähtien. Tavoiteltu 100 miljoonan euron
vähennys vastaa noin kymmentä prosenttia konsernin vuoden 2022 kiinteistä kustannuksista.
Yritysmyynnit Circular Solutions -liiketoimintayksikössä, pääasiassa kierrätys- ja
jätehuoltoliiketoiminnan myynti, vähentävät konsernin kiinteitä kustannuksia noin 150
miljoonalla eurolla vuodesta 2025 alkaen. Fortumin vuonna 2024 toteuttamat toimenpiteet
pienentävät kiinteää kulupohjaa yli 60 miljoonalla eurolla. Fortum arvioi, että sen kiinteä
kulupohja vuonna 2026 on noin 850 miljoonaa euroa ilman Ruotsin kiinteistöveron korotusta
vuodesta 2025 alkaen. Fortum käynnisti jo vuoden 2024 aikana toimia valmistautuakseen
tulevaan kasvuun. Kustannukset muun muassa uusiutuvan energian kehittämisestä,
aluekehittämisestä, kaupallisen organisaation rakentamisesta ja vetypilottihankkeesta olivat
noin 50 miljoonaa euroa.
Vuonna 2024 kustannussäästöhankkeita oli käynnissä kaikissa liiketoimintayksiköissä ja
liiketoimintoja palvelevissa konsernitoiminnoissa. Tehostamistoimia olivat esimerkiksi ulkoisten
palvelujen käytön vähentäminen, tiettyjen toimintojen kotiuttaminen, IT-palvelujen
uudelleensuunnittelu ja optimointi sekä sisäisten prosessien parannukset, joilla lisätään
tehokkuutta ja virtaviivaistetaan organisaatiota. Tammikuussa aloitetut muutosneuvottelut
Consumer Solutions -segmentissä ja IT-yksikössä saatiin päätökseen maaliskuussa. Niiden
seurauksena vähennettiin yhteensä noin 70 työpaikkaa näissä yksiköissä. Lisäksi Fortum
Marketsin ja Telge Energin yhdistäminen tuo Consumer Solutions -segmentissä
henkilöstösynergioita noin 80 työntekijän verran kokoaikaiseksi muutettuna. Täysi vaikutus
saavutetaan vuoden 2025 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Synergioiden tuomat
kustannussäästöt ovat noin 8 miljoonaa euroa vuonna 2025.
Verotus
Fortumin vertailukelpoisen efektiivisen veroasteen odotetaan olevan tasolla 18–20 % vuosina
2025–2027. Fortumin vertailukelpoiseen efektiiviseen verokantaan vaikuttavat kertyvien
voittojen jakauma eri lainkäyttöalueille sekä erot nimellisverokannoissa näillä lainkäyttöalueilla.
Verokanta ei sisällä vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
Investoinnit
Vuosina 2025–2027 Fortumin investointien arvioidaan olevan noin 1,4 miljardia euroa (ilman
yritysostoja), josta kasvuinvestointien arvioidaan olevan 150–300 miljoonaa euroa ja vuotuisten
kunnossapitoinvestointien odotetaan olevan 250 miljoonaa. Uudet investointipäätökset ovat
mahdollisia markkinatilanteen ja investointiympäristön kehityksestä riippuen.
Oikeudenkäynnit
Fortum tiedotti 22.10. aloittaneensa oikeudenkäynnin PAO Forward Energyä (entinen PAO
Fortum) vastaan alankomaalaisessa tuomioistuimessa. Oikeudenkäynti koskee PAO Fortumille
myönnettyjä 600 miljoonan euron konsernin sisäisiä lainoja. Vaadittava saatava korkoineen ja
viivästyskorkoineen on noin 800 miljoonaa euroa. Lopullinen määrä riippuu RUB/EUR-
valuuttakurssista ja erääntyneiden korkojen määrästä.
Fortum ilmoitti 10.10.2024, että Fortum ja Vestas olivat sopineet kaupallisen riitansa. Riita koski
tuulipuistohankkeiden laitetoimituksia, joista Fortum oli suorittanut ennakkomaksuja Vestasille.
20

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Sopimuksen taloudellinen vaikutus kirjattiin vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin Fortumin
vuoden 2024 tuloksessa. Sopimuksen myötä aikaisemmin aloitettu ICC:n (Kansainvälinen
kauppakamari) välitysmenettely on lopetettu.
Belgian korkein oikeus antoi 20.6.2024 myönteisen päätöksen Fortumin vuoden 2008
tuloverotuksesta Belgiassa. Päätös koskee belgialaisen rahoitusyhtiö Fortum EIF NV:n saman
konsernin ruotsalaisyhtiölle myöntämiä lainoja, joilla rahoitettiin Venäjällä tehty yrityskauppa.
Vaadittujen jälkiverojen määrä oli vuoden 2008 osalta 36 miljoonaa euroa. Verot on maksettu ja
kirjattu saamisiin, ja ne maksettiin Fortumille takaisin vuoden 2024 aikana. Lisäksi Fortum sai
korkotuottoja 19 miljoonaa euroa ennen veroja. Ne kirjattiin rahoituseriin vuonna 2024. Päätös
on lopullinen, ja tämä on viimeinen avoin vuosi Fortumin Belgian verotarkastuksissa. Edellinen
oikeuden päätös tehtiin Fortumin hyväksi vuonna 2022.
Fortum ilmoitti 27.2.2024 aloittaneensa välitysmenettelyn Venäjän federaatiota vastaan ja
vaativansa korvausta Venäjän omaisuutensa laittomasta takavarikoinnista suojellakseen
oikeudellista asemaansa ja osakkeenomistajien oikeuksia. Välitysmenettelyjen aloitus on
seurausta Venäjän federaation rikkomuksista Alankomaiden ja Venäjän sekä Ruotsin ja Venäjän
välisten investointisuojasopimusten velvoitteita vastaan.
Fortum hakee vahingonkorvauksia, jotka vastaavat arvoltaan PAO Fortumin (nykyisin PAO
Forward Energy) osakkeiden ja Fortumin Venäjälle tekemien investointien arvoa ja jotka
nousevat määrältään useaan miljardiin euroon. Menettelyn taustalla ovat Venäjän vihamieliset
toimet, jotka kulminoituivat Venäjän presidentin 25.4.2023 antamaan asetukseen 302.
Asetuksen perusteella Venäjän viranomaiset estivät Fortumia käyttämästä sille kuuluvia
osakkeenomistajan oikeuksia. Välitysmenettelyn odotetaan kestävän useita vuosia, minkä
jälkeen välitystuomio pannaan täytäntöön.
Oikeudenkäynneistä on lisätietoa tilinpäätöksen liitetiedossa 37 Oikeudenkäynnit ja
viranomaismenettelyt
Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Tilikauden jälkeen ei ole ollut merkittäviä tapahtumia.
21

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Riskienhallinta
Riskienhallinnan viitekehys ja tavoitteet
Konsernin riskipolitiikka toimii Fortumin riskienhallinnan viitekehyksenä ja sen tarkoitus on
auttaa liiketoimintaa hallitsemaan riskejä tehokkaasti ja varmistaa asiaankuuluvien säännösten
noudattaminen. Konsernin riskipolitiikka antaa yleiskuvan Fortumin riskienhallintajärjestelmistä,
jotka koostuvat riskienhallinnan yleisistä periaatteista, prosesseista ja vastuista sellaisten riskien
hallitsemiseksi, joilla toteutuessaan voi olla olennainen negatiivinen vaikutus Fortumin nykyiseen
tai tulevaan liiketoimintaan, maineeseen, työntekijöihin, ympäristöön tai kolmansiin osapuoliin.
Riskienhallintajärjestelmät on suunniteltu tukemaan Fortumin hallitusta, tarkastus- ja
riskivaliokuntaa, Fortumin johtoryhmää sekä operatiivista liiketoimintaa riskienhallintaan
liittyvien tehtävien hoitamisessa. Riskinhallintajärjestelmien tavoitteena on:
• Tukea Fortumin hallitusta ja johtoryhmää strategian kehittämisessä
• Tukea liiketoimintaa strategian toteuttamisessa
• Tukea liiketoimintaa sovittujen tavoitteiden saavuttamisessa pitäytyen riskinottohalukkuuden
puitteissa siten, että konsernin kyky täyttää sen taloudelliset sitoumukset sekä
luottoluokituksen ylläpito vähintään tasolla BBB eivät vaarannu
• Varmistaa, että konserniin kohdistuvat merkittävät riskit, mahdollisuudet ja epävarmuudet
ymmärretää n, ja
• Tukea onnettomuuksien, vaaratilanteiden ja Fortumin sellaisen toiminnan ennaltaehkäisyä,
joilla voi olla haitallinen vaikutus työntekijöiden tai kolmansien osapuolten terveyteen,
turvallisuuteen, työ- ja ihmisoikeuksien toteutumiseen, sekä sellaisten tapahtumien
ennaltaehkäisyä, joilla voi olla haitallinen vaikutus ympäristöön, Fortumin omaisuuteen tai
maineeseen.
Riskienhallintaorganisaatio
Fortumin hallitus hyväksyy konsernin riskipolitiikan ja toimitusjohtaja hyväksyy Fortumin
riskienhallintaohjeet, mukaan lukien ohjeet, jotka kattavat koko konsernissa sovellettavat ohjeet
liittyen yritysriskeihin, hyödykemarkkinariskeihin, vastapuoli- ja luottoriskeihin sekä
likviditeettiriskeihin.
Fortumin liiketoimintayksiköt ja konsernitoiminnot julkaisevat tarvittaessa yksityiskohtaisia
ohjeita, joissa kerrotaan, miten konsernin riskipolitiikkaa ja siihen liittyviä riskienhallintaohjeita
toteutetaan eri organisaatioissa.
Konsernin riskipolitiikkarakenne
Riskienhallinnan toimintamallit
Pääperiaate on, että riskienhallinta tapahtuu siellä missä riskit ovat. Tämä tarkoittaa sitä, että
jokaisen liiketoimintayksikön ja konsernitoiminnon johto on vastuussa omaan vastuualueeseen
kohdistuvien riskien hallinnasta. Jokaiselle riskille nimetään riskin omistaja varmistamaan, että
riskiä hallitaan asianmukaisesti.
Fortumin tarkastus- ja riskivaliokunnan vastuulla on valvoa yhtiön riskienhallintajärjestelmien
riittävyyttä, tarkistaa vuosittain konsernin riskipolitiikka sekä arvioida säännöllisesti
merkittävimmät riskit, mahdollisuudet ja epävarmuudet. Konsernin riskienhallintayksikköä johtaa
riskienhallintajohtaja, joka raportoi talousjohtajalle. Riskienhallintayksikkö tuottaa ohjeita,
menetelmiä ja työkaluja, jotka tukevat liiketoimintoja tehokkaiden riskienhallintaprosessien
toteuttamisessa. Konsernin riskienhallintayksikkö vastaa liiketoimintayksiköiden ja
konsernitoimintojen riskienhallintatoimenpiteiden valmiuden arvioinnista ja raportoinnista.
Riskienhallintayksikkö vastaa myös merkittävien riskien riippumattomasta valvonnasta ja
raportoinnista Fortumin johtoryhmän riskikomitealle, Fortumin johtoryhmälle, hallituksen
tarkastus- ja riskivaliokunnalle sekä yhtiön hallitukselle.
22

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Jatkuvan parantamisen periaate
Fortum-konsernissa riskienhallintaa kehitetään jatkuvan parantamisen periaatteen mukaisesti.
Tavoitteena on optimoitu ja jatkuvasti kehittyvä riskienhallintaprosessi. Riskienhallintaprosessia
arvioidaan vuosittain itsearviointimenettelyjen avulla. Tulosten perusteella konsernin
riskienhallintayksikkö määrittää riskienhallinnan kehitystavoitteet.
Fortumin arvojen mukaisesti riskienhallinnan merkitystä korostetaan lisäämällä henkilöstön
riskitietoisuutta ja korostamalla riskitietoisen päätöksenteon myönteisiä piirteitä.
Riskienhallintaprosessi
Riskienhallintaprosessi koostuu riskin tunnistamisesta, arvioinnista, hallintatoimenpiteistä ja
valvonnasta. Riskienhallintaprosessi kytkeytyy strategian muodostamiseen ja pääoman
kohdentamiseen, tavoitteiden asettamiseen sekä pitkän aikavälin ennustamiseen. Prosessi on
osa operatiivista ja liiketoiminnan johtamista, sisältäen Fortumin investointiprosessit ja
projektien hallinnan.
Fortumin riskienhallintaprosessi on suunniteltu tukemaan tehokasta riskienhallintaa ja
varmistamaan, että riskejä valvotaan ja seurataan säännöllisesti. Riskien tunnistaminen perustuu
säännöllisesti toteutettavaan järjestelmälliseen prosessiin, joka sisältää riskien syntymissyiden
analysoinnin sekä arvioinnin seurauksista, jos riski realisoituisi. Riskit arvioidaan sekä
vaikutukseltaan että toteutumistodennäköisyydeltään. Riskejä arvioidaan pääosin rahallisen
vaikutuksen perusteella suhteessa ennustettuun tulokseen ja/tai kassavirtoihin, mutta myös
terveyden, turvallisuuden, yhteiskunnan sekä ympäristön ja maineen näkökulmista, jos
merkityksellistä. Riskienhallintatoimenpiteitä voivat olla riskin hyväksyminen, välttäminen,
pienentäminen tai siirtäminen. Riskienvalvontaprosessit, jotka pitävät sisällään riskien
validoinnin, seurannan, ryhmittelyn ja raportoinnin, on suunniteltu tukemaan soveltuvien
ulkoisten säädösten ja suositusten, kuten myös sisäisten hyväksyttyjen ohjeiden noudattamista
ja sitä, että riskit pysyvät määritetyn riskinottohalukkuuden ja mandaattien puitteissa,
vastapuoli- ja hyödykemarkkina- ja likviditeettiriskeihin liittyen.
Riskiympäristö
Globaali liiketoimintaympäristö on kokenut konfliktien entisestään eskaloitumisen ja lisääntyvän
geopoliittisen epävarmuuden. Usea t alueelliset kiistat ovat pahentuneet, lisäten epävakautta ja
epävarmuutta energiantuotantoalueilla, mikä saattaa häiritä energian toimitusketjuja ja lisätä
huolta energiavarmuudesta.
Venäjän hyökkäys Ukrainaan helmikuussa 2022 vaikutti vakavasti Fortumin liiketoimintaan.
Useat geopoliittiset riskit ovat toteutuneet, kun taas muut riskit ovat edelleen korkealla tasolla
Venäjän jatkuvan aggression seurauksena. Venäjän viranomaisten laittoman takavarikoinnin ja
Venäjän toimintojen hallinnan menettämisen jälkeen keväällä 2023 Venäjän omaisuus kirjattiin
kokonaan alas, purettiin ja lopetettiin. Fortum lähetti kiistailmoituksen Venäjän valtiolle
suojellakseen oikeudellista asemaansa ja osakkeenomistajien etuja. Helmikuussa 2024 Fortum
aloitti Venäjän federaatiota vastaan oikeudenkäynnin kansainvälisten sijoitussopimusten suojan
rikkomisesta. Sodan kärjistyminen voi lisätä Venäjän federaation vihamielisten toimien riskiä
ulkomaisia yrityksiä vastaan. Tällä voi olla vakavia seurauksia, kuten lisääntynyt sabotaasiriski,
mukaan lukien suorat fyysiset tai kyberhyökkäykset esimerkiksi energiainfrastruktuuriin
Fortumin toimintamaissa. Nykyinen geopoliittinen epävarmuus on myös voimistanut
nationalistisen politiikan ja protektionismin suuntausta, mikä voi johtaa uusiin kaupan rajoituksiin
tai sanktioihin, mikä puolestaan voi vaikuttaa Fortumin tuotteiden ja palveluiden kysyntään,
tuotantokykyyn, omaisuusarvoihin ja rahoituksen saatavuuteen. EU, Yhdysvallat ja Iso-Britannia
ovat ottaneet käyttöön laajan kirjon Venäjää koskevia pakotteita, joiden laajuutta voidaan
edelleen lisätä. Pakotteiden arvaamattomuus on edelleen Fortumille riski, vaikka se on
menettänyt Venäjän liiketoiminnan hallinnan.
Fortum altistuu edelleen useille taloudellisille, operatiivisille, strategisille ja kestävyyteen
liittyville riskeille. Fortum altistuu näille riskeille sekä suoraan että epäsuorasti tytäryhtiöiden
sekä osakkuus- ja yhteisyritystensä kautta. Osakkuus- ja yhteisyrityksillä on omat
riskienhallintajärjestelmänsä. Fortumin pääasialliset osakkuus- ja yhteisyritykset ovat
Teollisuuden Voima Oyj, Forsmarks Kraftgrupp AB, OKG AB ja Kemijoki Oy. Lisätietoja riskeille
ilmastoon liittyville siirtymäriskeille ja fyysisille riskeille. Tunnistetut fyysiset riskit on yleisesti
määritetty osana operatiivisten riskien kategoriaa. Vastaavasti siirtymäriskit ovat yleisesti osa
strategisten riskien kategoriaa.
23

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Strategiset riskit
Maaliskuussa 2023 lanseerattua Fortumin strategiaa kehitettiin osittain vähentämään konsernin
strategisia liiketoimintariskejä. Koska Fortumin ydinliiketoiminta koostuu pääasiassa suorasta
tuotanto-omaisuudesta Pohjoismaissa, pohjoismainen sähkön hintariski on edelleen Fortumin
suurin yksittäinen avaintekijä ja taloudellinen riski. Fortumille on ensiarvoisen tärkeää lieventää
tätä markkinariskiä, mukaan lukien siihen liittyvien luotto- ja likviditeettiriskien hallinta tämän
riskin suojaamisesta johtuen. Tärkeimmät strategiset riskit ovat, että liiketoiminta- ja/tai
sääntely-ympäristö kehittyy tavalla, jota ei ole ennakoitu ja johon ei ole varauduttu.
Nykyinen geopoliittinen epävarmuus aiheuttaa edelleen merkittäviä toiminnallisia ja
liiketoimintariskejä Fortumille sähkön ja lämmöntuotannon omistajana ja operaattorina
Pohjoismaissa ja Puolassa. Tulevaisuuden energiamarkkina-, sääntely- ja ilmastoskenaariot sekä
skenaariot nykyisen geopoliittisen tilanteen kehittymisestä, mukaan lukien niiden vaikutukset
Fortumin nykyisiin ja mahdollisiin uusiin liiketoimintoihin, päivitetään säännöllisesti ja niitä
käytetään strategian kehittämisessä.
Riskit, jotka voivat haitata Fortumia strategiansa toteuttamisessa, arvioidaan ja raportoidaan
osana säännöllisiä strategiatarkastuksia.
Liiketoimintaympäristö
Fortum toimii globaalissa liiketoimintaympäristössä, toiminnan pääpainon ollessa Pohjoismaissa,
ja on siten alttiina poliittisille ja muille riskeille, jotka vaikuttavat makrotaloudelliseen kehitykseen
ja kuluttajien käyttäytymiseen markkinoilla, joilla Fortum toimii.
Nykyinen geopoliittinen epävarmuus on lisännyt riskiä eskalaatioon Ukrainan ulkopuolelle.
Vaikka se on epätodennäköistä, konkreettinen riski sodan kärjistymisestä keskeisillä
markkinoillamme, mukaan lukien Suomi ja Ruotsi, on olemassa, minkä seurauksia on vaikea
ennakoida. Se voisi lisätä esimerkiksi sabotaasiriskiä tai jopa riskiä suorista hyökkäyksistä
Fortumin tai kansallisesti kriittisiin energialaitoksiin tai infrastruktuuriin. Äärimmäisessä
skenaariossa tämä voisi johtaa tilanteeseen, jossa Suomen tai Ruotsin valtio vaatisi hätätoimena
energia-alan haltuunottoa, jolloin Fortum menettäisi operatiivisen hallinnan liiketoimintaansa
tuntemattomaksi ajaksi.
Nykyinen geopoliittinen epävarmuus on myös voimistanut nationalistisen politiikan ja
protektionismin suuntausta, mikä voi johtaa uusiin kaupan rajoituksiin tai sanktioihin, mikä
puolestaan voi vaikuttaa Fortumin tuotteiden ja palveluiden kysyntään, tuotantokykyyn,
omaisuusarvoihin ja rahoituksen saatavuuteen. Voidakseen reagoida nopeasti muutoksiin
markkinoilla ja kuluttajien käyttäytymisessä Fortum seuraa jatkuvasti liiketoimintaympäristön
kehittymistä maissa, joissa sillä on toimintoja.
Investointi- ja yrityshankintariskit
Fortum tarkastelee jatkuvasti liiketoimintaportfoliotaan ja arvioi mahdollisuuksia tehdä
yritysostoja, investointeja tai yritysmyyntejä. Yritysostojen, myyntien ja investointien
loppuunsaattaminen voi olla haastavaa, vaikka Fortum onnistuisikin löytämään sopivan kohteen.
Kilpailun puute, mahdolliset rajoitukset tiettyjen ulkomaisessa omistuksessa olevien
liiketoiminta-alueiden myyntiin tai muut mahdolliset rajoitukset voivat tehdä myynnin vaikeaksi,
tai myynnistä ei saada odotettua tuottoa. Taloudelliset rajoitteet, kilpailu yritysostoista tai uutta
toimintaa luovista investoinneista saattaa rajoittaa Fortumin kasvumahdollisuuksia tai nostaa
hintoja epäedulliseksi Fortumin näkökulmasta.
Riskit liittyen yrityshankintoihin, -myynteihin ja investointeihin hallitaan osana
investointiprosessia. Investointiohjeistus sisältää vaatimukset riskien tunnistamisesta,
arvioimisesta ja toimintasuunnitelman tekemisestä tunnistettujen riskien hallitsemiseksi ennen
investointipäätöksen tekoa. Investointiprosessin vaatimuksiin kuuluu myös, että riskejä
seurataan projekteissa. Suurten projektien riskejä hallitaan sopimusrakenteilla ja
24

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

vakuutusturvalla. Liiketoimintakumppaniin liittyvien riskien arviointi tehdään ennen
yhteisyrityksiin tai muihin merkittäviin kumppanuussopimuksiin sitoutumista.
Energia- ja ilmastopoliittiset sekä sääntelyriskit
Energialiiketoimintaan kohdistuu voimakkaasti sekä kansallisia että EU-tason energia- ja
ilmastopoliittisia päätöksiä ja sääntelyä. Fortumin strategia pohjautuu erilaisiin skenaarioihin
tulevaisuuden sääntely-ympäristön kehityksestä sekä olemassa olevissa että mahdollisissa
uusissa liiketoiminnoissa ja markkina-alueissa. Toimintaympäristön monimutkaisuus ja
mahdolliset sääntelymuutokset eri maissa aiheuttavat riskejä Fortumille, jos niitä ei osata
ennakoida, tunnistaa ja hallita tehokkaasti.
Fortum ylläpitää aktiivista vuoropuhelua lakeja ja sääntelyä kehittävien tahojen kanssa
hallitakseen näitä riskejä ja vaikuttaakseen ennakoivasti sekä energiapolitiikan että sääntelyn
kehitykseen Fortumin strategisten tavoitteiden mukaisesti.
EU ja Pohjoismaat
Kansallinen sääntely vaihtelee Fortumin toimintamaissa, esimerkiksi verotuksen, lupakäsittelyn,
tukien ja markkinamallin osalta, mikä tarkoittaa, että Fortumin on hallittava sekä EU-sääntelyyn
että kansalliseen sääntelyyn liittyviä riskejä kussakin maassa, jossa se toimii.
Alla on listattu tärkeimmät riskit, jotka liittyvät energia- ja ilmastopolitiikoiden sekä
sääntelykehyksen kehittämiseen tulevaisuudessa:
• EU:n ja kansallisten hiilestä irtautumisen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää tasapuolista
sääntelyä ja poliittista hyväksyntää kaikille CO 2-vapaille energian tuotantoteknologioille.
Huolimatta kasvaneesta hyväksynnästä ydinvoimalle, erityisesti Pohjoismaissa, on olemassa
riski, että joitain teknologioita suositaan muista syistä kuin niiden CO 2-jalanjälkeen perustuen,
esimerkiksi rahoituksen osalta, johtaen epäreiluun kilpailuasetelmaan eri tuotantomuotojen
välillä.
• Kasvavat hyväksyttävyyteen liittyvät tekijät eri energiamuodoissa ja -teknologioissa lisäävät
epävarmuutta ja riskejä suunniteltuihin investointeihin liittyen. Lisääntyvillä ja laajenevilla
kestävyyden vaatimuksilla, liittyen esimerkiksi EU:n ennallistamisasetukseen ja vesidirektiiviin,
voi olla ennustamattomia negatiivisia seurauksia energiajärjestelmälle, erityisesti vesi- ja
tuulivoimalle sekä sähköverkoille. Fortumin keskeisten teknologioiden, kuten vesi- ja
ydinvoiman sisällyttäminen EU-taksonomia-asetukseen on kannustava signaali
rahoitusmarkkinoille pääsyn varmistamisessa ja tulevaisuuden investointien kannalta.
Fortumin keskeisten teknologioiden osalta luokittelukriteerit ovat kuitenkin tulkinnanvaraiset
ja tiukemmat kuin muilla vähähiilisillä tai uusiutuvilla teknologioilla. V uonna 2024 Euroopan
komissio arvioi tarvetta päivittää kestävän rahoituksen sääntelyä, mahdollisesti johtaen
muutoksiin luokittelussa tulevina vuosina. Tästä arviointiprosessista seuraa sekä
mahdollisuuksia että riskejä. Toisaalta luokittelu saatta a kehittyä Fortumin keskeisten
teknologioiden suuntaan tai avata uusia taloudellisia mahdollisuuksia, mutta voi johtaa myös
politisoituneeseen keskusteluun esimerkiksi ydinvoiman asemasta siirtymätoimintona sekä
kansalaisjärjestötoiminnan lisääntymiseen.
• Uuden uusiutuvan energian tuotannon kansalliset investointiohjelmat ja valikoivat
tukijärjestelmät voivat alentaa vakiintuneen sähköntuotannon kannattavuutta ja johtaa
markkinoiden vääristymiin kohonneiden verkkokustannusten vuoksi, koska tuottajat maksavat
suuren osan verkon kokonaiskustannuksista. Fortum voi kärsiä myös alhaisemmista sähkön
hinnoista, sillä verkkoon tulee tuotantoa, joka ei muuten olisi kannattavaa. On myös olemassa
riski, että pohjoismaisen sähköverkkokapasiteetin rakentamisen vaje edelleen ylläpitää tai jopa
kasvattaa hinta-alue-eroja. Tämä voi puolestaan alentaa Fortumin tulosta ja
omaisuusarvojamme matalilla hinta-alueilla.
• Tiukentuvat päästöstandardit ja -rajoitukset, jätteenpolttoverot tai kasvava
lämmityspolttoaineiden verotus saattavat myös vaikuttaa negatiivisesti Fortumin
tulostavoitteisiin.
• Lisääntynyt geopoliittinen epävarmuus ja pelot muiden konfliktien kärjistymisestä voivat
vaikuttaa sähkön ja muiden hyödykkeiden hintoihin ja volatiliteettiin, etenkin jos muissa
energia- tai kaasuntoimituksissa on häiriöitä. Yleisesti ottaen hintojen epävakauden odotetaan
jatkuvan myös vaihtelevan tuotanno n osuuden kasvaessa ja energian toimitusvarmuutta
koskevien ajoittain toistuvien huolenaiheiden myötä.
Näiden asioiden kytkeytyminen toisiinsa luo epävarmuutta, sillä politiikan muutokset yhdellä
alueella voivat heikentää politiikan muutosten vaikutuksia muilla alueilla.
Teknologiariskit
Fortumin strategiaan sisältyy investointeja uusiin teknologioihin tai sellaisiin teknologioihin,
jotka ovat vielä kaupallisesti kehitysvaiheessa. Näihin teknologioihin kuuluu muun muassa
vetytuotanto, joka tukee siirtymää kohti tulevaisuuden vähähiilistä taloutta. Fortum kehittää
myös muita uusiutuvan energian ratkaisuja ja innovaatioita asiakkailleen. Uusiin teknologioihin
investoiminen altistaa Fortumin riskeille liittyen immateriaalioikeuksiin ja teknologioiden
taloudelliseen toteuttamiskelpoisuuteen sekä -aikatauluun. Teknologiariskejä hallitaan
arvioimalla ja seuraamalla uusien teknologioiden elinkelpoisuutta läpi niiden kehitysvaiheen sekä
kehittämällä että investoimalla valikoituihin hankkeisiin yhdessä yhteistyökumppanien kanssa.
Kestävyysriskit
Kestävyys on olennainen osa Fortumin strategiaa. Fortum ottaa tasapainoisesti huomioon
ympäristövastuuseen, sosiaaliseen vastuuseen ja hyvään hallintoon liittyvät näkökohdat. Lakien,
määräysten ja liiketoimintaympäristön muutokset, mukaan lukien pääsidosryhmämme
näkemykset, voivat muodostaa riskin, jos niitä ei tunnisteta ja hallita tehokkaasti.
Tunnistaakseen ja hallitakseen näitä riskejä Fortum seuraa ja noudattaa useita kansainvälisiä
pakollisia ja vapaaehtoisia standardeja ja ohjeita kestävyyden sekä olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien alalla. Fortum on vuorovaikutuksessa sidosryhmien kanssa vuosittain
tunnistaakseen olennaisimmat aiheet, tekee yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa ja on
25

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

laatinut vastuullista liiketoiminnan harjoittamista koskevat sisäiset politiikat ja ohjeet. Lisätietoja
kestävyysriskeistä on osiossa Kestävyysraportti.
Ympäristöriskit
Sähkön- ja lämmöntuotantolaitosten toiminta sekä kiertotalouspalvelujen tarjoaminen sisältävät
polttoaineiden ja materiaalien, mukaan lukien vaarallisten jätteiden, käytön, varastoinnin ja
kuljetuksen, joilla voi olla haitallisia ympäristövaikutuksia ja jotka voivat altistaa henkilöstön,
urakoitsijat ja kolmannet osapuolet turvallisuusriskeille. Ympäristöriskien arviointi ja
toimintavalmius poikkeus- ja hätätilanteissa noudattavat lainsäädännöllisiä sekä
ympäristöjärjestelmästandardin (ISO 14001) vaatimuksia.
Ilmastoon liittyvien riskien hallinta, kuten muidenkin kestävyysriskien hallinta, on integroitu
Fortumin riskienhallinnan viitekehykseen ja noudattaa samaa hallintoa ja prosesseja kuin muut
olennaiset riskit, epävarmuudet ja mahdollisuudet. Riskit tunnistetaan ja arvioidaan
säännöllisesti jäsennellyn prosessin avulla. Riskien hallintaan on määrätty riskinomistajat, ja
riskejä raportoidaan ja seurataan säännöllisesti erilaisissa johtoryhmissä ja
asiantuntijafoorumeissa.
Ilmastoriskit
Ilmastonmuutoksen hillintä, siihen sopeutuminen ja siirtyminen vähähiiliseen talouteen ovat
olennainen osa Fortumin strategiaa. Tämän seurauksena Fortum on sitoutunut kunnianhimoisiin
ilmastotavoitteisiin.
Fortumilla on käytössä keskeisten ilmastoriskien tarkastelu, jonka suorittaa eri toimintojen
asiantuntijoista koostuva ryhmä. Näistä riskeistä raportoidaan johtoryhmälle ja tarkastus- ja
riskivaliokunnalle osana olennaisten riskien ja epävarmuuksien vuosittaista arviointia.
Ilmastoon liittyvät riskit jaetaan kahteen luokkaan: siirtymäriskit ja fyysiset riskit Tunnistetut
fyysiset riskit on yleisesti määritetty osana operatiivisten riskien kategoriaa. Vastaavasti
siirtymäriskit ovat yleisesti osa strategisten riskien kategoriaa.
Lisätietoa olennaisista ilmastoon liittyvistä riskeistä ja mahdollisuuksista löytyy
kestävyysraportin osiosta 2.2.2 Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet.
Siirtymäriskit
Fortumin strategia pohjautuu suurelta osin vähähiiliseen talouteen siirtymisen tuomien
mahdollisuuksien hyödyntämiseen ja siihen liittyvien riskien onnistuneeseen pienentämiseen.
Siirtyminen vähähiiliseen talouteen synnyttää useita strategisia ja operatiivisia riskejä, jotka
liittyvät energia- ja ilmastopolitiikan ja -sääntelyn muutoksiin, teknologian kehitykseen ja
liiketoimintaympäristöön, jossa Fortum toimii. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa ulkoisiin
markkinaolosuhteisiin, mitkä puolestaan voivat vaikuttaa Fortumin taloudelliseen tulokseen ja
operatiiviseen tehokkuuteen. Fortumin tuotteiden kysyntään, tarjontaan ja hintoihin voivat
vaikuttaa monet tekijät, kuten poliittinen kehitys ja kuluttajien mieltymykset vähähiiliseen
energiaan. Lisäksi muutokset sidosryhmien näkemyksissä liittyen Fortumin kykyyn toteuttaa
strategiaansa voivat vaikuttaa negatiivisesti yhtiön brändiin ja maineeseen.
Ilmastopolitiikan ja -sääntelyn keskeisimmät riskit liittyvät kansallisiin ilmastopolitiikkoihin ja
ohjausmalleihin, jotka ylittävät EU:n asettamat tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiselle, uusiutuvalle energiantuotannolle ja energiatehokkuudelle. Tämä voi johtaa
päällekkäisiin tai tehottomiin mekanismeihin, kuten EU:n päästökauppajärjestelmän (ETS)
merkityksen vähenemiseen, eri polttoaineiden käytön tiukempiin rajoituksiin ja tiukemmin
säänneltyihin sähkömarkkinoihin. Fortum suosii selkeitä periaatteita kapasiteetin ylläpidosta
maksettavalle korvaukselle, mikäli tällaisia mekanismeja otetaan käyttöön. Lisäksi tarvitaan lisää
kysynnän joustoa, jotta voidaan vastata odotettavissa olevaan kasvuun vaihtelevassa
uusiutuvan energian tuotannossa.
Siirtymisestä vähähiiliseen talouteen aiheutuu myös riskejä, jos ilmaantuu uusia, murroksellisia
teknologioita, jotka luovat edullisia joustavuuden tai varastoinnin lähteitä energiamarkkinoille.
Lisäksi uusiutuvan energian kustannusten kiihtyvä lasku voi alentaa olemassa olevien
tavanomaisten sähkön ja lämmön tuotantolaitosten arvoa. Fortum seuraa jatkuvasti teknologian
kehitystä ja investoi kohdistetusti innovatiivisiin teknologioihin.
Lisäksi on olemassa riski, että kansalaisjärjestöjen toiminta lisääntyy, mikä voi vaikuttaa
keskeisten sidosryhmien mielipiteisiin. Tämän riskin pienentämiseksi Fortum keskittyy strategia-
ja liiketoimintapäätösten kestävyysvaikutuksiin, tiedottaen avoimesti strategian toteuttamisesta
keskeisille sidosryhmille sekä varmistaen laajan sijoittajapohjan ja rahoituksen joustavuuden.
Fyysiset riskit
Fortumin yksiköiden on tunnistettava ja arvioitava omaisuuseriensä sietokyky erilaisia akuutteja
ja kroonisia fyysisiä ilmastoriskejä vastaan huomioiden hallitustenvälisen
ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ilmastoskenaariot sekä laadittava sopeutumissuunnitelmat
kaikista olennaisimmille riskeille. Ilmastonmuutosskenaariot huomioidaan esimerkiksi pitkän
aikavälin patoturvallisuusinvestoinneissa, jotta äärimmäisiä tulvatilanteita voidaan hallita.
Fortumin toiminta ja omaisuuserät altistuvat ulkoisille tapahtumille, joiden esiintymistiheys ja
laajuus voivat kasvaa ilmastomuutoksen seurauksena. Sateiden, tulovirtaamien ja lämpötilojen
muutokset sekä äärimmäiset sääilmiöt voivat vaikuttaa sekä energian tuotantoon että
bioenergian tarjontaan ja saatavuuteen. Voimakkaat myrskyt ja äkilliset tulvat voivat lisätä
patomurtumien riskiä sekä aiheuttaa paikallisia vahinkoja ja tuotantokatkoksia. Lämpimämpi sää
voi johtaa myös uusien jäähdytys- tai prosessivesilähteiden tarpeeseen. Äärimmäisen lämpimät
ja kuivat kesäkaudet voivat johtaa metsäpaloihin, jotka voivat vahingoittaa omaisuuseriä tai
johtaa sähköverkon katkoksiin rajoittaen sähköntuotantoa. Fortum sopeuttaa toimintaansa
muuttuvaan ilmastoon huomioiden sen myös tuotannon ja kunnossapidon suunnittelussa sekä
kasvu- ja investointihankkeiden arvioinnissa.
26

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Ilmastonmuutos voi vaikuttaa energiatuotteiden kysyntään ja tarjontaan muuttuvien
sääolosuhteiden kautta. Tämä voi johtaa esimerkiksi alhaisempaan ja vaihtelevampaan sähkön ja
kaasun hintaan, vaikuttaen negatiivisesti sähkön- ja lämmöntuotannosta saataviin tuloihin.
Lämpimämpi sää voi myös vaikuttaa lämmitystarpeeseen enemmän kuin nykyisin oletetaan.
Sosiaaliset riskit
Sosiaalisia riskejä ja mahdollisuuksia tunnistetaan suhteessa omaan työvoimaan, arvoketjun
työntekijöihin, vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin sekä kuluttajiin ja loppukäyttäjiin. Ne
voivat liittyä erilaisiin aiheisiin, kuten ihmisoikeuksiin ja työoikeuksiin, terveyteen ja
turvallisuuteen sekä yksityisyyteen. Toimitusketjuun liittyviä sosiaalisia ja ihmisoikeusriskejä
arvioidaan vastapuoliriskiarvioinneilla, maariskiarvioinneilla, toimittajien hyväksyntäprosessilla
sekä sisäisillä ja ulkoisilla auditoinneilla.
Fortum pyrkii olemaan turvallinen työpaikka yrityksessä työskenteleville työntekijöille,
urakoitsijoille ja palveluntarjoajille. Terveyttä ja turvallisuutta pidetään tärkeänä strategisena ja
operatiivisena aiheena. Työterveys- ja työturvallisuusriskien arviointi perustuu työterveys- ja
turvallisuusstandardin (ISO 45001) vaatimuksiin, jotka koskevat työterveyteen ja -turvallisuuteen
liittyviä riskejä ja toimia hätätilanteissa.
Hallinto riskit
Fortumin toimintaan sovelletaan laajaa joukkoa lakeja, määräyksiä ja säännöksiä, joita asettavat
viranomaiset, pörssit ja muut toimielimet kaikilla niillä markkinoilla, joilla Fortum toimii. Fortum
pyrkii noudattamaan kaikkia lakeja, määräyksiä ja säännöksiä, mutta Fortumin mahdollisuudet
toimia joissakin maissa saattavat muuttua, jos paikallisissa laeissa ja säännöksissä tapahtuu
muutoksia.
Fortum edistää läpinäkyvää ja vaatimustenmukaista yrityskulttuuria arvojensa, eettisen
toimintaohjeensa ja niiden toteuttamisen kautta muun muassa viestinnän ja koulutuksen keinoin.
Fortumin eettinen toimintaohje sekä toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille korostavat
liiketoimintaetiikan tärkeyttä kaikille työntekijöille, urakoitsijoille ja yhteistyökumppaneille. Sekä
Fortumin eettinen toimintaohje että t oimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille korostavat
nollatoleranssia korruption ja lahjonnan suhteen. Lisäksi on luotu erilliset ohjeet tietyistä osa-
alueista, kuten lahjonnanvastaisuudesta, vaatimusten mukaisuuden hallinnasta, omaisuuden
suojaamisesta, eturistiriidoista, rahanpesun vastaisuudesta sekä kilpailuoikeudellisista asioista.
Fortum on kehittänyt sisäisten ja ulkoisten asiantuntijoiden kanssa valvontaprosessit, koskien
taloudellisten sanktioiden noudattamista (EU, US, UK ja UN) ja oleelliset sisäiset kontrollit on
sisällytetty liiketoimintaprosesseihin, varmistaakseen vaatimusten mukaisuuden noudattamisen.
Fortumilla on kansainvälisen lainsäädännön vaatimusten mukaiset menetelmät
korruptionvastaiseen toimintaan, mukaan lukien estäminen, valvonta, raportointi ja voimaan
saattaminen. Fortumin toimintaohjeet palvelun- ja tavarantoimittajille, joka perustuu
Yhdistyneiden Kansakuntien Global Compactin -aloitteen kymmenelle periaatteelle, määrittelee
kestävyyden, eettisyyden, ihmisoikeuksien ja ympäristövelvoitteiden täyttämisen vaatimukset
tavaroiden ja palveluiden toimittajille.
Koska Fortum käy kauppaa rahoitusinstrumenteilla, yhtiöön kohdistuu riskejä, jotka aiheutuvat
rahoitusmarkkinasääntelyn ja -direktiivien, kuten EMIR-asetuksen (johdannaismarkkinoihin
liittyvä sääntely) ja REMIT-asetuksen (energian tukkumarkkinoihin liittyvä sääntely),
käyttöönotosta ja muutoksista.
Fortumilla on toimintaa useilla eri oikeudenkäyttöalueilla, minkä vuoksi siihen kohdistuu useita
erilaisia juridisia riskejä. Nämä riskit muodostuvat pääasiassa uhkaavista tai käynnissä olevista
oikeusprosesseista koskien pitkien toimitus- ja myyntisopimusten ehtoja ja hintamuutoksia,
lisenssejä, hankittuihin yhtiöihin liittyviä vastuita, toimitusriitoja tai investointisopimuksiin
liittyviä riitoja.
Fortum tunnistaa, arvioi, pienentää ja raportoi vaatimustenmukaisuuteen liittyviä riskejä,
mukaan lukien liiketoimintaetiikkaan liittyviä riskejä, systemaattisesti osana
vaatimustenmukaisuuden hallinnan ja riskienhallinnan prosesseja. Keskeisimpiä riskejä
pienentäviä toimia ovat tehokkaat sisäiset kontrollit, joilla estetään luvatonta sekä
konsernipolitiikkojen ja -ohjeiden vastaista toimintaa. Lisäksi jatkuva kouluttaminen ja
tiedottaminen ovat keskeisessä asemassa liiketoimintaetiikan ja vaatimustenmukaisuuden
merkityksen tiedostamisen ja ymmärryksen lisäämisessä organisaatiossa. Säännölliset
koulutukset sisältävät pakollisia verkkokoulutuksia, joilla varmistetaan, että harjoitus tavoittaa
koko henkilöstön.
Taloudelliset riskit
Hyödykemarkkina- ja polttoaineriskit
Fortumin liiketoiminta altistuu energiatuotteiden tuotannossa, siirrossa ja myynnissä
käytettävien hyödykkeiden hintojen ja saatavuuden vaihteluille. Pääasiallisesti riskit liittyvät
sähkön hintaan ja volyymiin, päästöoikeuksien hintaan ja volyymiin sekä polttoaineiden hintaan
ja saatavuuteen. Fortum suojaa hyödykemarkkinariskejä parantaakseen tuloksen
ennustettavuutta ja vähentääkseen kassavirran vaihtelua, varmistaen samalla, että
kassavirtariski on hyväksyttävällä tasolla. Lisätietoja suojausasteista, positioista, herkkyyksistä
ja avoimista johdannaissopimuksista on liitetiedossa 4 Rahoitusriskien hallinta.
Sähkön hinta- ja volyymiriski
Fortum altistuu sähkön markkinahinnan muutoksille ja volyymiriskille pääasiassa sähkön- ja
lämmöntuotannon kautta.
Pohjoismaissa ja Puolassa markkinahinnat ja tuotantomäärä vaihtelevat merkittävästi sään,
tuotannon ja siirron huoltokatkojen, päästöoikeuksien ja polttoaineiden hintojen sekä kysynnän
määrän mukaan.
27

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vuona 2024 Pohjoismaissa suojauksiin käytettävien sähköjohdannaissopimusten ja
samankaltaisten tuotteiden siirtyminen hyödykepörsseistä, kuten Nasdaq Commodities,
European Energy Exchange (EEX), Intercontinental Exchange (ICE), kahdenvälisiin sopimuksiin
jatkui. Solmimalla kahdenvälisiä sopimuksia lievennetään viime vuosina kasvanutta
markkinoiden likviditeettiriskiä. Suojausten jakaminen hyödykepörsseihin ja kahdenvälisiin
sopimuksiin tasapainottaa rahoitus- ja luottoriskiä. Suojausstrategian tehokas toteuttaminen
edellyttää hyvin toimivia ja likvidejä johdannaismarkkinoita.
Puolassa sähkön ja kaasun hintasuojaukset tehdään pääasiassa Puolan hyödykepörssissä
(Towarowa Gielda Energii S.A., TGE).
Suojaukset tehdään asetettujen riskinottohalukkuuden tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan
pienentää taloudellisia vaikutuksia äärimmäisissä tilanteissa. Suojausstrategioita arvioidaan
jatkuvasti sähkön ja muiden hyödykkeiden markkinahintojen, vesitilanteen ja muiden oleellisten
tekijöiden muuttuessa. Generation-segmentin sähkön myynnin suojaus tehdään euroissa
pohjoismaisella tasolla käsittäen Suomen ja Ruotsin. Näiden suojausten valuuttakomponenttia ei
tällä hetkellä suojata Ruotsin yhtiössä.
Päästöihin ja muihin ympäristöhyödykkeisiin liittyvät riskit
Euroopan Unionissa on päästökauppajärjestelmä CO 2-päästöjen vähentämiseksi. Tämän
päästökauppajärjestelmän lisäksi Ruotsissa, Norjassa ja Puolassa on muita järjestelmiä
ympäristöhyödykkeille. Osa Fortumin sähkön- ja lämmöntuotannosta sekä myynnistä on näiden
järjestelmien vaatimusten piirissä.
CO 2-päästöoikeuksien ja muiden ympäristöhyödykkeiden hintaan suurimpia vaikuttavia tekijöitä
ovat poliittiset päätökset sekä kysynnän ja tarjonnan tasapaino. Fortum suojaa päästöjen hinta-
ja volyymiriskiä käyttäen CO 2- johdannaisia ja ympäristösertifikaatteja.
Polttoaineen ja kaasun hinta- ja volyymiriskit
Sähkön- ja lämmöntuotannossa käytetään polttoaineita, jotka ostetaan kansainvälisiltä tai
paikallisilta markkinoilta. Fortumin merkittävimmät polttoaineet ovat uraani, jäte, hiili, erilaiset
biomassapohjaiset polttoaineet ja maakaasu.
Kansainvälisillä markkinoilla kaupattavien polttoaineiden, kuten hiilen ja maakaasun, suurin
riskitekijä on hintojen epävakaus. Hintoihin vaikuttaa merkittävästi kysynnän ja tarjonnan
epätasapaino, jonka voi aiheuttaa esimerkiksi kysynnän kasvu kehittyvissä maissa,
luonnonkatastrofit tai toimitusrajoitteet maissa, joissa on poliittista, sosiaalista tai työvoiman
levottomuutta.
Paikallisilta markkinoilta ostettavien, laatuvaatimukset täyttävien polttoaineiden, kuten
esimerkiksi biopolttoaineiden osalta, saatavuus on merkittävämpi riski, sillä toimittajia voi olla
rajallinen määrä. Polttoaineiden hintariskiä vähennetään kiinteähintaisilla fyysisillä
toimitussopimuksilla sekä johdannaissopimuksilla. Vuoden 2024 aikana Fortum onnistui
varmistamaan luotettavan läntisen ydinpolttoaineen toimituksen Loviisan ydinvoimalaitokselle.
Fortum seuraa edelleen tilannetta tarkasti ja valmistelee mukautettuja lievennystoimenpiteitä
minimoidakseen Fortumille aiheutuvat negatiiviset vaikutukset.
Likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskit
Fortumin liiketoiminta altistuu likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskille johtuen ensisijaisesti
tarpeesta rahoittaa konsernin liiketoimintaa ja kattaa suojaustoimintaan liittyviä vakuusvaateita.
Johdannaiskaupankäynti altistaa konsernin likviditeettiriskille rahavakuuksien tai
pankkitakausten myötä. Myös OTC (over-the-counter) -kaupankäyntiin liittyy likviditeettiriski,
mikäli vastapuolesta tulee maksukyvytön, ja sen seurauksena sopimus päätetään
ennenaikaisesti. Tämä voi johtaa Fortumin velvollisuuteen maksaa vastapuolelle sopimuksen
markkina-arvon mukainen summa, mikäli arvo on vastapuolelle positiivinen.
Hyödykemarkkinoiden korkeammat hinnat ja volatiliteetti johtaa korkeampiin kaupankäynnin
vakuusvaateisiin, jotka toimitetaan pääasiallisesti rahavakuutena selvitysyhteisöille ja
selvityspankeille. Fortum pienentää tätä riskiä käymällä kauppaa OTC-markkinoilla tehden
kahdenvälisiä sopimuksia, jotka eivät vaadi vakuusmaksuja. Lisäksi osa valuutta- ja korkosuojista
ovat vakuudellisia (Credit Support Annex -sopimuksien alaiset valuutta- ja korkojohdannaiset) ja
näiden suojien markkina-arvojen muutokset suoritetaan käteisellä välittömästi vastapuolelle.
Vakuudettomien valuuttakauppojen kassavirtavaikutus realisoituu, kun kaupat erääntyvät ja kun
kauppoja jatketaan eteenpäin, yleensä kaupat erääntyvät seuraavan 12 kuukauden aikana.
Fortum arvioi ja seuraa jatkuvasti suojaustoimintaan liittyviä vakuusvaateita, jotta konsernilla on
saatavilla riittävät rahavarat kattamaan johdannaisten kaupankäyntiin vaadittavia
käteisvakuuksia. Olemassa olevilla limiiteillä turvataan käteisvarojen ja valmiusluottojen
riittävyys kattamaan vakuusvaatimukset, sopimusten päättämisestä aiheutuvat maksut ja
käyttöpääoman muutokset äärimmäisissä markkinatilanteissa.
Fortumilla on hajautettu lainasalkku, joka sisältää eripituisia ja erilaisia velkainstrumentteja.
Likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskejä hallitaan käteisvarojen ja valmiusluottosopimusten
yhdistelmällä. Luottoriskiä hallitaan hajauttamalla talletuksia korkean luottoluokituksen omaaviin
rahoituslaitoksiin ja yritysten liikkeelle laskemiin sijoitustodistuksiin.
Fortumin tavoitteena on ylläpitää luottoluokitustaan vähintään tasolla BBB. Luottoluokituksen
lasku etenkin hyvän luottokelpoisuustason (investment grade) alle (BB+ tai alle), voisi oikeuttaa
vastapuolen vaatimaan lisävakuutta, joka tulisi toimittaa raha- tai muuna vakuutena.
Mahdollinen luottoluokituksen aleneminen hyvän luottokelpoisuustason (investment grade) alle
voisi myös vaikeuttaa pääomamarkkinoille pääsyä ja lisätä uuden rahoituksen kustannuksia.
Valuutta- ja korkoriskit
Fortumin velkasalkku koostuu eripituisista kiinteä- ja vaihtuvakorkoisista veloista ja
johdannaisista. Fortum altistuu kassavirtariskille korkojen muuttuessa pääosin sen korollisten
velkojen, likvidien varojen ja johdannaisten kautta kiinteiden ja vaihtuvien korkojen suhteessa.
Fortum hallinnoi korkoriskiä seuraamalla bruttomääräisen lainasalkun duraatiota (pois lukien
28

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

vuokrasopimusvelat ja varaukset) ja nettolainaposition korkojen muutoksien vaikutusta
kassavirtariskilimiittiin tekemällä erityyppisiä rahoitussopimuksia sekä
korkojohdannaissopimuksia. Fortum arvioi ja kehittää koronhallintastrategiaansa löytääkseen
optimaalisen suhteen riskien ja rahoituskustannusten välillä.
Fortumilla on rahavirtoja, varoja ja velkoja muissa valuutoissa kuin euroissa, ja siksi yhtiö altistuu
valuuttakurssien vaihteluille. Valuuttariskit jaetaan transaktioriskeihin (valuuttariskit, jotka
liittyvät sellaisiin kassavirtoihin ja tase-eriin, joiden tuottoon tai kassavirtaan valuuttakurssin
muutos vaikuttaa) sekä translaatioriskeihin (valuuttariski, joka syntyy, kun ulkomaisten
tytäryhtiöiden tulos- ja tase- eriä yhdistellään konsernitasolla).
Translaatioriski syntyy pääosin valuuttaparista EUR/Ruotsin kruunu (SEK), joka muodostuu
Fortumin laajasta liiketoiminnasta Ruotsissa. Ruotsin kruunun, Puolan zlotyn ja Norjan kruunun
kurssivaihtelut suhteessa euroon voivat vaikuttaa kielteisesti tulevaisuuden tulokseen ja omaan
pääomaan yhdistellessä ulkomaisten tytär- ja osakkuusyhtiöiden tulosta ja nettosijoituksia
konsernin euromääräiseen tilinpäätökseen. Translaatiopositiot Fortumissa eivät ole tyypillisesti
suojattuja, koska pääosan omaisuudesta katsotaan olevan pitkäaikaista strategista omistusta.
Transaktioriski syntyy pääasiassa fyysisten hyödykkeiden kaupankäynnistä ja niihin liittyvistä
hyödykejohdannaisista, olemassa olevista ja uusista investoinneista, ulkoisesta ja sisäisestä
rahoituksesta sekä konsernin sisäisistä osakaslainoista. Fortum suojaa merkittävimmät
transaktioriskit paikallisella tasolla jokaisen yhtiön raportointivaluutassa, jotta vältyttäisiin
tuloslaskelman kurssieroilta. Poikkeuksen muodostaa sähkön myynnin suojaus Ruotsissa, jossa
valuuttakomponenttia ei suojata.
Fortumin rahoitustoiminto hallinnoi valuuttakurssiriskiä keskitetysti ja suojaa valuuttakurssiriskiä
ulkoisilla valuuttakaupoilla, jotka kohdistetaan alla olevan kassavirran eräpäivän mukaan.
Johdannaisia käytetään suojaamaan olemassa olevaa valuuttariskiä, ei
kaupankäyntitarkoitukseen.
Vastapuoli- ja luottoriskit
Fortumin vastapuoliriskit muodostuvat ulkoisten asiakkaiden, toimittajien, yhteistyökumppanien,
rahoituslaitoksien ja selvitysyhtiöiden sekä kaupankäynnin vastapuolten välisistä sopimuksista.
Suojaukseen liittyvät vastapuoliriskit koostuvat sekä fyysisen sähkön toimitussopimuksista että
johdannaissopimuksista. Johdannaissopimuksiin liittyvät luottoriskit vaihtelevat ja sisältävät
sekä korvaamis- että selvitysriskin.
Johdannaiset, joilla käydään kauppaa pörsseissä, selvitetään keskusselvitysosapuolten (central
clearing parties, CCPs) tai selvityspankkien kanssa. Kahdenväliset johdannaissopimukset
tehdään suoraan sellaisten vastapuolien kanssa, jotka ovat aktiivisia osapuolia rahoitus- ja
energiamarkkinoilla, kuten energian tukku- ja vähittäismyyjät, yleishyödylliset palveluyhtiöt,
energian tuotantoyhtiöt, kaupankäyntiyhtiöt, teolliset loppukäyttäjät ja rahoituslaitokset. Koska
Fortumin suojaukset ovat enimmäkseen myyntisopimuksia, vastapuoliriski tyypillisesti kasvaa
hintojen laskiessa.
Fortumilla on vastapuoliriskiä useissa pankeissa ja rahoituslaitoksissa, rahoitustarpeiden ja
likviditeetin hallinnan vuoksi. Suurin osa luottoriskeistä kohdistuu luottokelpoisiin pankkeihin,
joiden asiakas Fortum on.
Fortumin asiakkaisiin ja toimittajiin liittyvä vastapuoliriski on jakautunut laajasti eri
maantieteellisille alueille, erilaisiin teollisiin vastapuoliin, energiayhtiöihin, pienyrityksiin ja
kuluttaja-asiakkaisiin.
Fortum hallinnoi vastapuoliriskejä tunnistamalla, arvioimalla ja valvomalla niitä vakiintuneiden
prosessien avulla. Vastapuolen luottokelpoisuus tarkistetaan ennen sopimussuhteen alkamista
tai uudistamista ja riskirajat määritetään kaikille isoille vastapuolille. Luottokelpoisuutta
valvotaan sisäisesti ja ulkoisesti saatavan luottokelpoisuustiedon avulla ja vastapuoliriskiä
pienentäviä toimenpiteitä käytetään tarvittaessa. Luottoriskiä pienennetään vakuuksien,
takausten, sopimusehtojen ja sopimuksen keston hallinnalla sekä netotussopimuksilla.
Veroriskit
Veroriskeillä tarkoitetaan riskejä, jotka aiheutuvat verolainsäädännön soveltamiseen ja
veroviranomaisten ohjeisiin liittyvistä epäselvyyksistä, virheistä, kontrollien pettämisestä tai
erimielisyyksistä. Ne myös liittyvät haasteisiin ja riskeihin, jotka johtuvat muutoksista
liiketoiminnassa ja pitkän aikavälin kannattavuudessa tai verolainsäädännön tai -politiikan
muutoksista yhdessä tai useammassa maassa ja jotka toteutuessaan voivat aiheuttaa
lisämaksuja tai taloudellisia tappioita. Fortum toimii useassa maassa, joten siihen kohdistuu
näistä tapahtumista aiheutuvia riskejä. Veroriskit voivat realisoitua veroviranomaisen aloittaman
prosessin kautta, jota seuraa oikeusprosessi yhdellä tai useammalla hallintoalueella, jossa
tuomioistuin vahvistaa paikallisen lainsäädännön, EU- lainsäädännön tai verosopimuksen
voimassa olevan tulkinnan. Jos tapaukseen liittyy useampia maita, oikeusprosessi saattaa johtaa
myös keskinäiseen sopimusmenettelyyn, jossa osapuolet yhdessä määrittävät asian lopullisen
ratkaisun. Oikeusprosessi saattaa johtaa veron vähennyskelpoisuuden, tuoton tuloutuksen tai
sovellettavan lähdeverokannan määrittämiseen liiketoimintatransaktiossa. Riskin
realisoituminen voi johtaa myös verotuksellisten saamisten, eli laskennallisten verosaamisten ja -
velkojen uudelleenarvostukseen liiketoiminnan tai verolakien muuttuessa. Riskit voivat yhtä
hyvin toteutua sekä kansallisen että EU tason veropoliittisten päätösten seurauksena, jotka ovat
tehty ajattelematta niiden vaikutuksia. Verorasite voi ollakin odottamaton, eikä se ole asetetun
mukainen.
Fortum hallitsee veroihin liittyviä epävarmuuksia systemaattisella suunnittelulla ja
riskienhallinnalla, jonka tavoitteena on verotuksen ennustettavuus kaikissa Fortumin
liiketoimintamaissa. Tätä varten Fortumilla on, kuten yhtiön sitoutuessa vastuullisiin
verosuunnittelun perusteisiin kuuluu, erilliset hallituksen hyväksymät verotusperiaatteet ja
verohallinnon ohjeet, jotka määrittelevät verojen hallinnoinnin viitekehyksen. Konkreettisiksi
29

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

riskienhallintatoimiksi on tunnistettu juridisten rakenteiden yksinkertaistaminen, tietojen
hallinnan ja vaatimustenmukaisuude n parantaminen käyttämällä enemmän digitaalisia
ratkaisuja, strategisten selvitysten pyytäminen verottajalta, läpinäkyvyyden parantaminen
sidosryhmille, osallistuminen vastuullisen regulaation kehittämiseen, osallistumalla julkisiin
kuulemisiin sekä resurssien parantaminen ja vastuiden selkeyttäminen. Lisätietoja veroriskien
hallinnasta on kuvattu Fortumin vuosittain julkaisemassa Tax Footprint -raportissa.
Operatiiviset riskit
Fortumin liiketoimintaan kuuluu energian tuotanto, varastointi ja toiminnan ohjaus sekä
voimalaitosten tai muiden energiaan liittyvien teollisuuslaitosten rakentaminen, modernisointi,
kunnossapito ja käytöstäpoisto. Mikä tahansa ei-toivottu toiminnallinen tapahtuma (joka voi
johtua esim. teknisestä viasta, inhimillisestä tai prosessivirheestä, luonnonkatastrofista,
sabotaasista, keskeisten toimittajien epäonnistumisesta tai terrori-iskusta) voi vaarantaa
henkilöstön turvallisuuden tai johtaa negatiivisiin raha-, turvallisuus-, ympäristö-, maine- tai
fyysisiin vahinkoihin, liiketoiminnan keskeytyksiin, projektien viivästyksiin ja mahdolliseen
kolmannen osapuolen vastuuseen. Siihen liittyvät kustannukset voivat olla korkeita erityisesti
Fortumin suurimmissa yksiköissä ja projekteissa.
Järjestelmä- ja prosessiriskit
Henkilöstöriskeihin kuuluu kyvyttömyys houkutella ja ylläpitää oikeaa osaamista, riski
erityisosaamisen menettämisestä, riski työkulttuurin uudistamisen epäonnistumisesta ja riski
virheisiin johtuen siitä, että työntekijöitä ei ole asianmukaisesti koulutettu tai ettei heillä ole
riittävää pätevyyttä työhönsä.
Pienentääkseen henkilöstöriskiä Fortum investoi henkilöstön osaamisen kehittämiseen ja
laajentamiseen sekä seuraajasuunnitteluun. Lisäksi Fortum tarkastelee säännöllisesti
henkilöstön palkitsemisperiaatteitaan, ja kehittää niitä tarvittaessa.
Prosessiriskit johtuvat pääasiassa prosessin suunnittelupuutteista tai inhimillisistä virheistä.
Riskejä pienennetään digitalisaation, prosessien automatisoinnin, testauksen ja koulutuksen
avulla. Prosesseihin liittyvät riskit arvioidaan ja merkittävimmille riskeille määritetään ja
toteutetaan kontrollit osana sisäisten kontrollien viitekehystä. IT-järjestelmien riskienhallinta
perustuu tietotekniikkapalveluiden elinkaarimalliin ja siihen liittyviin prosesseihin ja käytäntöihin.
Information Technology Infrastructure Library (ITIL) ja Control Objectives for Information
Technologies (COBIT) ovat tärkeimmät viitekehykset, joita on käytetty referensseinä
toimintamallille. Liiketoiminnalle kriittisimmille prosesseille on laadittu liiketoiminnan
jatkuvuussuunnitelmat.
Omaisuus-, laitos- ja laiteriskit
Operatiiviset riskit sähkön ja lämmön tuotannossa, polttoaineiden käsittelyssä sekä kierrätys- ja
jätteenkäsittelypalveluissa voivat aiheuttaa ympäristövahinkoja, aineellisia vahinkoja,
liiketoiminnan keskeytyksiä, puhdistuskustannuksia sekä vastuita kolmansia osapuolia kohtaan.
Omaisuus, laitos- ja laiteriskejä hallitaan ensisijaisesti seurannan ja kunnossapidon suunnittelun
avulla. Lisäksi Fortumin tuotannollinen omaisuus on katettu konsernin omaisuusvakuutuksella,
joka kattaa omaisuusvahingot ja liiketoiminnan keskeytysriskit, ja pienentää siten mahdollisten
sisäisten ja ulkoisten tapahtumien vaikutuksia.
Vesivoima
Fortumilla on merkittävä määrä vesivoimalaitoksia ja patoja Pohjoismaissa. Patovahinko on
vakava onnettomuus, joka voi aiheuttaa vakavia vahinkoja joen alajuoksulla. Fortumilla on
käynnissä pitkän aikavälin ohjelma, jolla kehitetään patojen kunnon valvontaa sekä varmistetaan
turvallinen juoksutuskapasiteetti myös äärimmäisissä tulvatilanteissa. Patovahingoista johtuvat
kolmansia osapuolia koskevat vastuuvelvollisuudet ovat yksin laitoksen omistajan vastuulla.
Fortumilla on yhdessä muiden vesivoimantuottajien kanssa yhteinen
patovahinkovakuutusohjelma, joka kattaa patovahinkovastuut Suomessa ja Ruotsissa 10
miljardiin Ruotsin kruunuun (noin yhteen miljardiin euroon) asti.
Ydinvoima
Fortum omistaa Loviisan ydinvoimalaitoksen ja operoi sitä. Fortumilla on lisäksi myös
vähemmistöosuuksia yhdessä suomalaisessa ja kahdessa ruotsalaisessa ydinvoimayhtiössä.
Fortumilla on myös vähemmistöosuus Voimaosakeyhtiö SF:ssä, joka on lopetetun Fennovoima-
projektin osaomistaja. Mikä tahansa vakava onnettomuus tai radioaktiivinen vuoto
ydinvoimalaitoksella voi johtaa korkeisiin kustannuksiin, ympäristövahinkoihin ja vastuisiin
kolmansia osapuolia kohtaan. Sekä Suomessa että Ruotsissa ydinvoimalaitoksen
ydinturvallisuuden arviointi ja kehittäminen on jatkuva prosessi, jota Suomen Säteilyturvakeskus
(STUK) ja Ruotsin Säteilyturvallisuusviranomainen (SSM) valvovat.
Ydinvoimalaitosten omistajilla on omistamiensa laitosten osalta Suomessa ja Ruotsissa
lakisääteinen vastuu ydinonnettomuuksien aiheuttamista vahingoista ja onnettomuuksista, jotka
liittyvät näillä laitoksilla käytettäviin radioaktiivisiin materiaaleihin. Kolmansia osapuolia koskevat
ydinonnettomuuksien vastuuvelvollisuudet ovat yksin laitoksen omistajan vastuulla, ja vastuu on
katettava vakuutuksella tai muulla taloudellisella suojalla. Suomen ja Ruotsin lainsäädäntö vaatii,
että ydinvoiman luvanhaltijoilla on vastuuvakuutus tai muu taloudellinen suoja, määrältään 1,2
miljardia euroa laitosta kohden.
30

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Sekä Suomessa että Ruotsissa käytetyn polttoaineen loppusijoituksen kustannukset, matala- ja
keskiaktiivisesta jätteestä huolehtiminen sekä ydinvoimalaitoksen radioaktiivisten osien
käytöstä poisto katetaan valtion ydinjätehuoltorahastolla, jonka ydinvoimalaitosten käyttäjät
rahoittavat. Rahastoon suoritettavien maksujen pitäisi riittää kattamaan ydinjätteen käsittelyn
kustannukset tulevaisuudessa, mutta on mahdollista, että tulevat kustannukset ylittävät nyt
arvioidut rahasto-osuuden mukaiset velvoitteet. Jos näin käy, Fortumilla on velvollisuus kattaa
ylimääräiset kustannukset oman toimintansa ja laitostensa osalta.
Nykyinen geopoliittinen tilanne on nostanut Loviisan voimalaitokselle uuden riskin
ydinpolttoainepulaan. Tämän riskin pienentämiseksi Fortum on allekirjoittanut Westinghouse
Electric Companyn kanssa sopimuksen rinnakkaistoimittajasta nykyiselle venäläiselle
ydinpolttoaineen toimittajalle.
Omaisuuseriin liittyvät projektiriskit
Fortumin liiketoimintaan kuuluu voimalaitosten ja muiden energiantuotantoon liittyvien laitosten
rakentamista, modernisointia, ylläpitoa ja käytöstä poistoa. Arvioidut rakentamiskustannukset
voivat ylittyä tai projekti myöhästyä johtuen sääntely- ja lupa-asioista, avaintoimittajien
vaikeuksista tai lupien saamatta jäämisistä. Projekteihin voi liittyä myös ympäristö- ja
turvallisuusriskejä. Omaisuuseriin liittyvät projektiriskit voivat realisoitua sekä Fortumin omissa
projekteissa että yhteisyritysten tai osakkuusyhtiöiden projekteissa.
Omaisuuseriin liittyvä riskienhallinta on keskeinen osa jokaista projektia. Projektipäällikköjen
vastuulla on varmistaa, että projektiriskit, jotka voivat aiheuttaa myöhästymisiä,
lisäkustannuksia, negatiivisia ympäristövaikutuksia tai vaarantaa henkilöstön ja urakoitsijoiden
terveyden ja turvallisuuden, tunnistetaan ja arvioidaan ja toimenpiteet riskien minimoimiseksi
suoritetaan.
Kyber- ja informaatioturvallisuusriskit
Fortumin yritystoiminta ja asiakkaisiin liittyvät palvelut ovat riippuvaisia hyvin toimivista IT-,
kommunikaatio- ja tietojenhallintajärjestelmistä ja -prosesseista. Liiketoiminnan luonteen vuoksi
suuria tietomääriä käsitellään ja hyödynnetään usein reaaliaikaisesti kriittisten infrastruktuurien
käytössä (mukaan lukien energian tuotanto), suojauspäätöksenteossa, asiakaspalvelussa sekä
sisäisessä että ulkoisessa kommunikoinnissa ja raportoinnissa.
Kuten kaikki kriittisiä infrastruktuureja operoivat, altistuu Fortum yhä enenevissä määrin
kyberturvallisuusriskeille, mukaan lukien riskit, jotka liittyvät tietoturvaan, operatiivisiin
järjestelmiin (OT), digitalisaatioon ja yksityisyydensuojaan. Myös Fortumin omaisuuteen
kohdistuvat fyysiset hyökkäykset kuten sabotaasi ovat mahdollisia, ja niillä voi olla merkittäviä
seurauksia. Nykyinen sota Ukrainassa on yleisesti nostanut kyberturvallisuusriskien ja muiden
riskien todennäköisyyttä.
Vuonna 2024 painopisteenä on ollut parantaa kyberturvallisuuden, fyysisen turvallisuuden ja
organisatorista (johtamisen) valmiutta ja kestävyyttä. Muuttuvaa turvallisuusympäristöä
valvotaan jatkuvasti yhdessä asiaan liittyvien viranomaistahojen kanssa. Fortum valmistautuu
EU tason turvallisuuslainsäädäntöön, jota aletaan soveltaa 2025.
31

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Fortumin osake ja
osakkeenomistajat
Fortum Oyj:n osake on ollut listattuna Nasdaq Helsinki -pörssissä 18.12.1998 lähtien.
Kaupankäyntitunnus on FORTUM. Fortum Oyj:n osakkeet kuuluvat Euroclear Finland Oy:n
ylläpitämään arvo-osuusjärjestelmään. Euroclear Finland Oy myös ylläpitää Fortum Oyj:n
virallista osakerekisteriä.
Osakekohtaiset tunnusluvut

euroa | 2024 |  | 2023 | 2022
Osakekohtainen tulos, Fortum yhteensä | 1,30 |  | -2,31 | -2,72
Jatkuvien toimintojen osakekohtainen tulos | 1,30 |  | 1,68 | 2,34
Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos, Fortum yhteensä | 1,00 |  | 1,32 | -1,11
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen osakekohtainen tulos | 1,00 |  | 1,28 | 1,21
Rahavirta/osake, Fortum yhteensä | 1,55 |  | 2,03 | -9,86
Jatkuvien toimintojen rahavirta/osake | 1,55 |  | 1,91 | 1,93
Oma pääoma/osake | 10,11 |  | 9,40 | 8,55
Osinko/osake 1) | 0,90 | 2) | 1,15 | 0,91
Lisäosinko/osake | 0,50 | 2) | — | —
Kokonaisosinko/osake | 1,40 | 2) | 1,15 | 0,91
Osinko/osakekohtainen tulos, % | 90 | 2) | 90 | 75
Kokonaisosinko/osakekohtainen tulos, % | 140 | 2) | 90 | 75
Efektiivinen osinkotuotto, % | 10,4 | 2) | 8,8 | 5,9

1)Osinkopolitiikan mukainen osinko.
2) Hallituksen esitys suunnitellulle yhtiökokoukselle 1.4.2025.
Kaikki osakekohtaiset tunnusluvut löytyvät tilinpäätöksen osiosta Tunnusluvut.
Osakekurssin kehitys ja kaupankäyntivolyymit
Fortumin osakkeen arvo on laskenut noin 39 % viimeisen viiden vuoden aikana. Samaan aikaan
eurooppalaisten sähköyhtiöiden indeksi (Dow Jones European Utilities) on noussut 6 %. Samalla
ajanjaksolla Nasdaq Helsinki Cap -yleisindeksi on noussut 2 %. Vuoden 2024 aikana Fortumin
osakekurssi nousi noin 3 %, kun samaan aikaan eurooppalaisten sähköyhtiöiden indeksi laski
noin 3 % ja Nasdaq Helsinki Cap -yleisindeksi nousi noin 4 %.
Vuonna 2024 Fortumin osakkeen kaupankäynti Nasdaq Helsingissä oli yhteensä 433,4 miljoonaa
osaketta (2023: 412,3) arvoltaan 5 694 miljoonaa euroa. Fortumin osakkeen korkein hinta
Nasdaq Helsingissä vuonna 2024 oli 15,01 euroa, alin 10,83 euroa ja osakkeen vaihdolla
painotettu keskihinta oli 13,14 euroa. Vuoden viimeisen kaupankäyntipäivän päätöskurssi oli
13,52 euroa (2023: 13,06). Fortumin markkina-arvo vuoden viimeisen kaupankäyntipäivän
päätöskurssin mukaan laskettuna oli 12 127 miljoonaa euroa (2023: 11 718).
Nasdaq Helsingin pörssin lisäksi Fortumin osakkeita vaihdettiin useilla vaihtoehtoisilla
markkinapaikoilla; esimerkiksi Cboe- ja Turquoise-markkinoilla sekä OTC-markkinoilla. Vuonna
2024 noin 69 % (2023: 78 %) Fortum Oyj:n osakkeiden vaihdosta käytiin muilla markkinapaikoilla
kuin Nasdaq Helsingissä.
Osakepääoma
Fortum Oyj:llä on yksi osakesarja. Vuoden 2024 lopussa osakkeita oli laskettu liikkeeseen
kaikkiaan 897 264 465 kappaletta (2023: 897 264 465). Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen
yhtiökokouksessa. Kaikki osakkeet oikeuttavat samansuuruiseen osinkoon. Vuoden 2024
lopussa Fortum Oyj:n kokonaan maksettu ja kaupparekisteriin rekisteröity osakepääoma oli
3 046 185 953,00 euroa.
Osakkeenomistajat
Vuoden 2024 lopussa Suomen valtion omistusosuus Fortumista oli 51,26 %. Suomen Eduskunta
on valtuuttanut hallituksen vähentämään Suomen Valtion omistusta Fortumissa siten, että
omistus ei laske alle 50,1 % osakepääomasta ja äänivallasta.
Hallintarekisteröityjen ja suorien ulkomaisten osakkeenomistajien osuus oli 22,0 %
(2023: 22,9 %).
32

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Osakkeenomistajat 31.12.2024

Osakkeenomistaja | Osakkeiden lukumäärä | Osuus %
Suomen valtio | 459 902 988 | 51,26
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 20 270 000 | 2,26
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma | 15 768 981 | 1,76
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 11 189 000 | 1,25
Kansaneläkelaitos | 6 430 896 | 0,72
Kurikan kaupunki | 6 203 500 | 0,69
Valtion Eläkerahasto | 5 500 000 | 0,61
OP-Henkivakuutus Oy | 2 447 496 | 0,27
Nordea Pro Suomi rahasto | 1 783 938 | 0,20
Harri Sakari Liuksiala | 1 650 000 | 0,18
Seligson & Co OMX Helsinki 25 rahasto (ETF) | 1 347 882 | 0,15
Nordea Fennia rahasto | 1 336 833 | 0,15
Evli Suomi rahasto | 1 080 000 | 0,12
OP-Suomi indeksirahasto | 1 061 138 | 0,12
Hallintarekisteröidyt ja suora ulkomainen omistus | 197 056 728 | 21,96
Muut | 164 235 085 | 18,30
Yhteensä | 897 264 465 | 100,00

Osakasryhmän mukaan | % osakkeiden lukumäärästä
Suomalaiset osakkeenomistajat |  |
Liikeyritykset |  | 2,02
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset |  | 2,19
Julkisyhteisöt |  | 58,76
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt |  | 0,94
Kotitaloudet |  | 14,13
Ulkomaiset osakkeenomistajat |  | 21,96
Yhteensä |  | 100,00

Osakkeenomistuksen jakautuminen 31.12.2024

Osakkeita | Osakkeen- omistajien lukumäärä | % osakkeen- omistajista | Osakkeiden lukumäärä | % osakkeiden lukumäärästä
1–100 | 93 644 | 41,75 | 4 027 054 | 0,45
101–500 | 77 233 | 34,43 | 20 024 978 | 2,23
501–1 000 | 25 553 | 11,39 | 18 995 756 | 2,12
1 001–10 000 | 26 414 | 11,78 | 68 831 831 | 7,67
10 001–100 000 | 1 371 | 0,61 | 29 202 342 | 3,25
100 001–1 000 000 | 80 | 0,04 | 23 269 998 | 2,59
1 000 001–10 000 000 | 11 | 0,00 | 29 891 830 | 3,33
yli 10 000 000 | 4 | 0,00 | 507 130 969 | 56,52
| 224 310 | 100,00 | 701 374 758 | 78,17
Yhteistilillä ja erityistileillä 31.12. |  |  | 596 | 0,00
Hallintarekisteröidyt osakkeet |  |  | 195 889 111 | 21,83
Yhteensä |  |  | 897 264 465 | 100,00

Johdon osakeomistus 31.12.2024
Vuoden 2024 lopussa toimitusjohtaja ja muut Fortumin johtoryhmän jäsenet omistivat
229 623 osaketta (2023: 223 463) edustaen noin 0,03 % (2023: 0,02 %) yhtiön osakkeista.
Lisätietoa toimitusjohtajan ja Fortumin johtoryhmän muiden jäsenten osakeomistuksista ja
kannustinohjelmista on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 10.
Yhtiökokouksen 2024 antamat valtuudet
Fortumin vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhtiön omien
osakkeiden hankkimisesta ja luovuttamisesta. Hankittavien ja luovutettavien omien osakkeiden
lukumäärä voi olla yhteensä enintään 20 000 000 osaketta, mikä vastaa noin 2,23 % yhtiön
kaikista osakkeista. Omia osakkeita voidaan valtuutuksen nojalla hankkia vain vapaalla omalla
pääomalla. Valtuutukset ovat voimassa seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka,
kuitenkin enintään 18 kuukautta. Valtuutuksia ei ollut käytetty 17.2.2025 mennessä.
33

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Osinkopolitiikka
Osinkopolitiikka varmistaa, että osakkeenomistajat saavat asianmukaisen korvauksen
sijoittamalleen pääomalleen, jota yhtiön pitkän aikavälin strategia tukee. Maaliskuun 2023 alussa
Fortumin hallitus päätti uudesta yhtiön strategiasta, mukaan lukien uusi osinkopolitiikka, jonka
mukaisesti osingonjakosuhde on 60–90 % vertailukelpoisesta osakekohtaisesta tuloksesta.
Helmikuun 2024 alussa Fortumin hallitus täsmensi yhtiön strategiaa; osingonjakosuhteen
vaihteluvälin yläpäätä sovelletaan silloin, kun tase on vahva ja investointeja vähän, kun taas
vaihteluvälin alapäätä sovelletaan velkaisuusasteen ollessa korkea ja/tai käynnissä on suuria
investointeja.
Osingonjakoehdotus
Fortum Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12.2024 olivat 7 772 555 740 euroa sisältäen tilikauden
2024 voiton 1 406 772 244 euroa. Yhtiön maksuvalmius on hyvä eikä hallituksen
osingonjakoehdotus vaaranna yhtiön maksukykyä.
Hallitus ehdottaa, että Fortum jakaa tilikaudelta 2024 osinkona 1,40 euroa osaketta kohti. Osinko
koostuu 0,90 eurosta, joka vastaa 90 %:a vertailukelpoisesta osakekohtaisesta tuloksesta (1,00
euroa), sekä 0,50 euron lisäosingosta.
Fortumin osinkopolitiikan mukaisesti osingonjakosuhde on 60–90 % vertailukelpoisesta
osakekohtaisesta tuloksesta. Osingonjakosuhteen vaihteluvälin yläpäätä sovelletaan silloin, kun
tase on vahva ja investointeja vähän. Ehdotettu lisäosinko parantaa yhtiön pääoman käyttöä ja
oikaisee tämänhetkistä erittäin vahvaa likviditeettiasemaa.
10.2.2025 rekisteriin merkittyjen osakkeiden lukumäärän perusteella kokonaisosingon määrä olisi
yhteensä 1 256 170 251 euroa. Hallitus ehdottaa, että jäljellä oleva osuus voitonjakokelpoisista
varoista jätetään Yhtiön vapaaseen omaan pääomaan.
Osinko maksetaan osakkeenomistajille, jotka osingon täsmäytyspäivänä 3.4.2025 ovat
merkittyinä Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että
osinko maksetaan 10.4.2025.
Yhtiökokous on suunniteltu pidettäväksi 1.4.2025.
Osakekurssin kehitys, indeksi 100 = 2.1.2020
Markkina-arvo, mrd. euroa
Osakkeen kokonaistuotto, euroa
34

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Kestävyys raportti
1 Yleiset tiedot
1.1 Johdanto
1.1.1 Tämä on Fortum
Fortum on Pohjoismaiden kolmanneksi suurin sähköntuottaja, ja yhtiön sähköntuotannon
hiilidioksidin ominaispäästöt ovat yhdet Euroopan alhaisimmista. Fortum on sitoutunut olemaan
turvallinen ja innostava työpaikka työntekijöilleen.
Fortumin tavoitteena on rakentaa maailmaa, jossa ihmiset, yritykset ja luonto menestyvät
yhdessä. Fortum tuottaa ja toimittaa luotettavasti puhdasta energiaa suuressa mittakaavassa
auttaakseen teollisuuden prosesseja irtautumaan hiilestä ja yhteiskuntia saavuttamaan
ilmastotavoitteensa. Ydintoiminnot Pohjoismaissa koostuvat tehokkaasta vesi- ja ydinvoimaan
perustuvasta vähähiilisestä sähköntuotannosta sekä sähkön ja kaukolämmön luotettavasta
toimituksesta yksityis- ja yritysasiakkaille Suomessa ja Puolassa.
Fortumin strategiassa on kolme painopistealuetta:
• Luotettavan puhtaan energian toimittaminen
• Teollisuuden hiilestä irtautumisen edistäminen
• Uusiutuminen ja kehittyminen
Ensimmäisenä painopistealueena on toimittaa luotettavaa puhdasta energiaa tarpeen mukaan ja
laajamittaisesti asiakkaille ja pohjoismaiselle energiajärjestelmälle. Tämä tarkoittaa sitä, että
Fortum keittää jatkuvasti ensiluokkaisten toimintojen tehokkuutta, joustavuutta ja optimointia.
Fortum jatkaa myös hiilestä irtautumista ja päästöjä tuottavien toimintojen modernisointia, jota
tukee yhtiön sitoumukset ympäristöön liittyvissä aiheissa.
Strategian toisena painopistealueena on edistää hiilestä irtautumista ja kasvua pohjoismaisilla
teollisuudenaloilla. Tämä saavutetaan solmimalla kumppanuuksia strategisten asiakkaiden
kanssa asiakkaiden hiilijalanjäljen pienentämiseksi sekä kehittämällä ja rakentamalla vähähiilistä
energiaa. Fortum tekee valikoidusti kannattavia kasvuinvestointeja ja tutkii puhtaan vedyn ja
uuden ydinvoiman mahdollisuuksia.
Kolmas strateginen painopistealue kuvaa, miten Fortum aikoo uusiutua ja kehittyä
menestyäkseen. Tavoitteena on uudistaa organisaatiota vastaamaan nykyistä strategiaa ja
tarkoitusta ja rakentaa tehokas toimintamalli sekä kehittää yrityskulttuuria ja johtamista
strategian toteuttamisen tueksi.
1.1.2 Vuoden 2024 kohokohtia

| SBTi hyväksyi päästövähennystavoitteet SBTi (Science Based Targets initiative) hyväksyi Fortumin lyhyen ja pitkän aikavälin päästövähennystavoitteet. Tavoitteet ovat linjassa tarvittavien päästövähennystarpeiden kanssa ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 asteeseen. |  |  | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma Yhtiö laati ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman uusien SBTi:n hyväksymien päästövähennystavoitteiden pohjalta. |  |  | Hiilen käytöstä luopuminen Puolassa edistyy Fortum ilmoitti Puolassa sijaitsevan Czestochowan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen irtautuvan hiilen käytöstä vuosina 2024–2026. Vuotuinen suora hiilidioksidipäästövähenemä on noin 175 000 t. |  |  | Hiilen käytöstä luopumisen kiihdytys Fortum luopui hiilen käytöstä Suomen lämmitys- ja jäähdytysliiketoiminnassa vuotta odotettua aiemmin. Tämä merkitsee tärkeää virstanpylvästä Espoo Clean Heat -ohjelmalle, jonka myötä Fortumin vuotuiset Scope 1 - kasvihuonekaasupäästöt vähenevät noin 400 tuhatta tCO 2-ekv. |
| Luonnon monimuotoisuus Fortum käynnisti tuuli- ja aurinkovoiman sekä lämmön varastoinnin tapaustutkimukset Suomessa ja Ruotsissa, pyrkimyksenä saavuttaa konsernitason tavoite (ei nettohävikkiä) vuodesta 2030 eteenpäin. |  |  | Investointi uusiutuvaan energiaan 56 tuuliturbiinista koostuva Fortumin ja Helenin yhteishankkeena toteutettu Pjelaxin tuulipuisto on lajissaan Suomen kolmanneksi suurin. Pjelax aloitti sähköntuotannon toukokuussa ja tuottaa yli 1 TWh tuulivoimaa vuodessa. |  |  | Työntekijöiden sitoutumisen edistäminen Henkilöstön työntekijäkokemusta ja sitoutumista kuvaava tulos parani vuonna 2024 ja oli 7,5. |  |  | Turvallisuus Fortumin Turvallisuuskulttuurin johtaminen - koulutusohjelman suoritti yli 550 henkilöä, ylittäen tavoitellun 460 osallistujaa. |

35

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.1.3 Olennaiset kestävyysaiheet
Fortum on tunnistanut seuraavat olennaiset kestävyysaiheet:

| Ympäristö- vastuu |  | Sosiaalinen vastuu |  | Liiketoiminnan harjoittaminen
| • Ilmastonmuutos • Ympäristön pilaantuminen • Vesivarat ja merten luonnonvarat • Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit • Kiertotalous |  | • Oma työvoima • Arvoketjun työntekijät • Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt |  | • Korruptio ja lahjonta • Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

Ympäristövastuu
Ilmastonmuutos on yksi maailmanlaajuisista megatrendeistä, joka vaikuttaa Fortumin
toimintaympäristöön. Euroopan unioni pyrkii ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä ja
on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 55 % vuoteen 2030 mennessä. Science
Based Targets -aloite (SBT i) on hyväksynyt Fo rtum in tieteeseen perustuvat lyhyen ja pitkän
aikavälin pääst övähennystavoitteet ja tieteeseen perustuvan nettonollatavoitteen vuodelle
2040.
Energiantuotannossa syntyy päästöjä ympäristöön. Fortum hallitsee toiminnastaan aiheutuvia
päästöjä ilmaan, veteen ja maaperään ja pyrkii vähentämään ympäristövaikutuksia vaihtamalla
polttoaineita sekä käyttämällä teknologisia ratkaisuja ja savukaasujen puhdistusteknologioita.
Veden saatavuus on edellytys Fortumin toiminnoille, erityisesti ydinvoimalle sekä muille
lauhduttaville voimalaitoksille, jotka ottavat jäähdytysvetensä merestä ja purkavat sen takaisin
mereen. Fortumilla on myös vesivoimatoimintoja, joissa vesi kulkee vesivoimaturbiinien läpi,
ilman merkittävää vaikutusta veden laatuun tai määrään. Fortumin vastuu veden käytöstä liittyy
paitsi veden määrään ja saatavuuteen myös sen laatuun ja vesiluontoon.
Luonnon monimuotoisuuden väheneminen on yksi maailman suurimmista ympäristöongelmista.
Kaikki liiketoiminta, mukaan lukien Fortumin toiminta, vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen.
Fortum tiedostaa vastuunsa tunnistaa ja kantaa vastuu luonnon monimuotoisuuteen ja
ekosysteemipalveluihin kohdistuvista vaikutuksista ja riippuvuuksista.
Siirtyminen kohti kiertotaloutta on välttämätöntä luonnonvarojen saatavuuden varmistamiseksi
ja olennaista ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Fortum tuottaa tavanomaista vaaratonta sekä
vaarallista jätettä tuotantolaitoksissaan sekä muissa omissa toiminnoissaan. Tavanomaisen
teollisuusjätteen lisäksi syntyy radioaktiivista jätettä omassa sekä osaomisteisissa
ydinvoimalaitoksissa.
Sosiaalinen vastuu
Fortumin sosiaalinen vastuu keskittyy erityisesti omiin ja arvoketjun työntekijöihin sekä
yhteisöihin Fortumin toimipaikkojen läheisyydessä. Omien työntekijöiden ja Fortumin
toimipaikoissa työskentelevien arvoketjun työntekijöiden terveys ja turvallisuus on ensisijaisen
tärkeää. Fortum myös kehittää järjestelmällisesti ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoiteprosessia
(due diligence) mahdollisten kielteisten vaikutusten käsittelemiseksi. Lisäksi yhtiö tekee
yhteistyötä maailmanlaajuisella, kansallisella ja paikallisella tasolla toimivien yhteisöjen ja
organisaatioiden kanssa yhteiskuntavastuuohjelman kautta.
Liiketoiminnan harjoittaminen
Fortum pitää eettistä liiketoimintatapaa ja yrityskulttuuria välttämättöminä liiketoiminnan
menestykselle. Fortum noudattaa lakeja ja eettisiä liiketoimintatapoja sekä toimii tinkimättömän
rehellisesti kaikissa toiminnoissaan.
1.1.4 Fortumin kestävyystavoitteet
Vuonna 2024 Fortum täydensi kestävyystavoitteitaan vastaamaan kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissa tunnistettuja olennaisia kestävyysaiheita. Katso osio 1.4
Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi. Fortumin ilmasto- ja turvallisuustavoitteita sekä
luonnon monimuotoisuutta koskevia tavoitteita täydentävät nyt ympäristön pilaantumisen
ehkäisyyn, omaan työvoimaan, arvoketjun työntekijöihin ja liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvät tavoitteet. Kaikki tavoitteet ovat konsernitason tavoitteita, joiden päämääränä on
tuotannon lisääminen sekä vähähiilisen ja luotettavan energian toimittaminen asiakkaille
Pohjoismaissa ja Puolassa. Vettä koskevat kestävyystavoitteet ovat yhteisiä ympäristön
pilaantumiseen ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden kanssa. Nämä yhteiset
tavoitteet on merkitty erikseen.
Kansainvälinen Science Based Targets -aloite (SBTi) on hyväksynyt Fortumin tieteeseen
perustuvat lyhyen ja pitkän aikavälin päästövähennystavoitteet sekä tieteeseen perustuvan
nettonollatavo itteen vuoteen 2040 mennessä. Näm ä tavoitteet ovat linjassa tarvittavien
päästövähennystarpeiden kanssa ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 asteeseen.
Fortumin sitoutuminen SBTi:n tavoitteisiin on merkittävä virstanpylväs Fortumin liiketoiminnan
kestävyyden kehittämisessä sekä keskeinen osa yhtiön strategiaa ja sen toteuttamista.
Konsernitason hiilineutraalisuustavoite poistettiin, kun SBTi tavoitteet otettiin käyttöön.
Fortumin kestävyystavoitteet sekä suoriutuminen niiden osalta on esitetty seuraavissa
taulukoissa:
36

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet

| Sisältyy tulosperusteisiin kannustinjärjestelmiin 1) | Mittayksikkö | Perusvuosi | Perusvuoden arvo 2) | Tavoitevuosi | 2024 | Muutos perusvuodesta, %
Scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 85 %:lla sähkön ja lämmön tuotannossa 3, 4) | • | tCO 2-ekv./MWh | 2023 | 0,024 | 2030 | 0,018 | -23
Scope 1- ja 3 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 69 %:lla polttoaineisiin ja energiaan liittyvissä toiminnoissa kattaen kaiken myydyn sähkön 3, 4) | • | tCO 2-ekv./MWh | 2023 | 0,13 | 2030 | 0,11 | -12
Absoluuttisten Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 55 %:lla myytyjen tuotteiden käytössä koskien myytyjä fossiilisia polttoaineita 3) | • | tCO 2-ekv. | 2023 | 949 779 | 2033 | 1 266 451 | 33
Scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 90 %:lla sähkön ja lämmön tuotannossa 4, 5) |  | tCO 2-ekv./MWh | 2023 | 0,024 | 2040 | 0,018 | -23
Scope 1- ja 3 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 94 %:lla polttoaineisiin ja energiaan liittyvissä toiminnoissa kattaen kaiken myydyn sähkön 4, 5) |  | tCO 2-ekv./MWh | 2023 | 0,13 | 2040 | 0,11 | -12
Absoluuttisten Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 90 %:lla polttoaineisiin ja energiaan liittyvissä toiminnoissa 5) |  | tCO 2-ekv. | 2023 | 1 005 947 | 2040 | 962 775 | -4
Absoluuttisten Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 90 %:lla myytyjen tuotteiden käytössä koskien myytyjä fossiilisia polttoaineita 5) |  | tCO 2-ekv. | 2023 | 949 779 | 2040 | 1 266 451 | 33
Kokonaisenergiantuotannon ominaispäästöt alle 20 gCO₂/kWh |  | gCO₂/kWh | N/A | N/A | 2028 | 26 | N/A
Sähköntuotannon ominaispäästöt alle 10 gCO₂/kWh |  | gCO₂/kWh | N/A | N/A | 2028 | 11 | N/A
Hiileen perustuvasta energiantuotannosta sekä siihen liittyvistä toiminnoista luopuminen 6) |  | GW | N/A | N/A | 2027 | 1,0 | N/A

1) Kannustinjärjestelmiin sisältyvistä tavoitteista on lisätietoa osiossa 1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä.
2) Perusvuoden arvot eivät sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024. Perusvuoden arvoja ei ole varmennettu.
3)Tieteeseen perustuva lyhyen aikavälin päästövähennystavoite.
4)Tavoiteraja sisältää bioenergian raaka-aineiden maaperään liittyvät päästöt ja poistumat.
5)Tieteeseen perustuva pitkän aikavälin päästövähennystavoite.
6)Sähkön ja lämmön hiilipohjainen kapasiteetti. Sähkön ja lämmön hiilipohjainen kapasiteetti, hiilipohjainen sähkön ja lämmön tuotanto sekä hiilen osuus liikevaihdosta on esitetty osiossa 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit.
Fortumin Scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasuintensiteetti sähkön ja lämmön tuotannossa väheni
0,005 tCO 2-ekv. /MWh (23 %) vuonna 2024 hiilen käytön vähentämiseksi toteutettujen toimien
seurauksena. Lisäksi myydyn sähkön Scope 3 -päästöt laskivat lisääntyneen alkuperältään
varmennetun sähkön myynnin seurauksena, mikä johti myös sähkön myynnin intensiteetin
laskuun 0,02 tCO 2-ekv. /MWh (12 %). Kaasun myyntimäärä kasvoi, mistä seurasi 0,3 Mt CO 2-ekv.
(33 %) kasvu kasvihuonekaasupäästöihin. Päästöt myydystä lämmöstä vähenivät 0,04 Mt CO 2-
ekv. /MW (4 %). Lisätietoa toimista vuonna 2024 löytyy osiosta 2.2.7 Ilmastonmuutokseen
liittyvät toimenpiteet ja resurssit ja lisätietoja kasvihuonekaasupäästöistä osiosta 2.2.8
Ilmastonmuutosta koskevat mittarit.
Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat tavoitteet

| Sisältyy tulosperusteisiin kannustinjärjestelmiin 1) | Mittayksikkö | Perusvuosi | Perusvuoden arvo | Tavoitevuosi | 2024 | Muutos perusvuodesta, %
20 %:n vähennys typen oksidien päästöissä (NO x) 2) |  | kg | 2023 | 1 546 865 | 2030 | 1 378 084 | -11
40 %:n vähennys rikkidioksidipäästöissä (SO 2) 2) |  | kg | 2023 | 849 418 | 2030 | 616 604 | -27
Ei merkittäviä ympäristöpoikkeamia eikä merkittäviä lupaehtorikkomuksia 3) |  | Tapahtumien määrä | N/A | N/A | Vuosittain | 1 | N/A

1) Kannustinjärjestelmiin sisältyvistä tavoitteista on lisätietoa osiossa 1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä.
2) Perusvuoden ja kuluvan vuoden arvot sisältävät kaikki Fortumin laitokset pois lukien kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnot, jotka myytiin marraskuussa 2024. Perusvuoden arvoja ei ole varmennettu.
3)Tämä yhteinen tavoite koskee myös vettä, katso osio 2.4.4 Vettä koskevat tavoitteet.
Fortumin typen oksidien ja rikkidioksidi -päästöt vähenivät vuonna 2024 verrattuna vuoteen
2023. Merkittävimmät muutokset johtuivat Suomenojan hiilikäyttöisen sähkön ja lämmön
yhteistuotantolaitoksen sulkemisesta ja hiilen käytön vähentämisestä Meri-Porin
lauhdevoimalaitoksella, joista johtuen typen oksidien päästöt vähenivät noin 170 tonnia ja
rikkidioksidipäästöt noin 230 tonnia. Merkittävien ympäristöpoikkeamien tavoite ei toteutunut
vuonna 2024. Vuonna 2024 tapahtui yksi merkittävä ympäristöpoikkeama: merkittävä
sammutusvesivuoto ympäristöön energiajätebunkkerin suuren tulipalon yhteydessä Turussa.
37

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Lisätietoa vuoden 2024 toimenpiteistä löytyy osiosta 2.3.5 Ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn
liittyvät toimenpiteet ja resurssit.
Luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet
Fortum on asettanut seuraavat tavoitteet luonnon monimuotoisuuteen kohdistuville olennaisille
vaikutuksille:
• Nykyiset ja uudet toiminnot (Scope 1 ja 2) eivät vähennä luonnon monimuotoisuutta vuodesta
2030 eteenpäin, pois lukien vesistövaikutukset. Nykyisille toiminnoille tärkein keino tavoitteen
saavuttamiseksi on vähentää Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjä ilmastonmuutoksen hillintää
koskevan siirtymäsuunnitelman mukaisesti, Katso osio 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää
koskeva siirtymäsuunnitelma. Vuonna 2024 Scope 1 -kasv ihuonekaasupäästöt vähenivät hiilen
käytön vähentämiseksi toteutettujen toimien vuoksi. Katso osio 2.2.5 Ilmastonmuutosta
koskevat tavoitteet.
• 50 %:n vähennys vuosittaisiin maanpäällisen luonnon monimuotoisuutta koskeviin haitallisiin
vaikutuksiin tuotantoketjun alkupäässä (Scope 3) vuoteen 2030 mennessä (perusvuosi 2021).
Tärkein keino tavoitteen saavuttamiseksi on vähentää Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjä
ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman mukaisesti. Vuonna 2024 Scope 3
-kasvihuonekaasupäästöt vähenivät lisääntyneen alkuperävarmennetun sähkön myynnin
seurauksena. Tästä huolimatta vaikutuksen odotetaan lisääntyneen edellisestä arvioinnista,
pääasiassa lisääntyneen sähkön myynnin seurauksena.
• Fortum on sitoutunut jatkamaan paikallisia toimia vesivoiman tuotannossa ja osallistumaan
tieteeseen perustuvan menetelmän kehittämiseen vesistövaikutusten arvioimiseksi. Tämä
yhteinen tavoite koskee myös vettä. Vuonna 2024 Fortum on jatkanut paikallisten toimien
toteuttamista, etenkin vesivoiman tuotannossa. Fortum on myös työskennellyt vesivoiman
vesistövaikutusten tieteeseen perustuvan mittausmenetelmän kehittämisen parissa
esimerkiksi tapaustutkimusten kautta. Katso osio 2.5.6 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät
toimenpiteet ja resurssit.
Omaa työvoimaa koskevat tavoitteet

| Sisältyy tulosperusteisiin kannustinjärjestelmiin 1) | Mittayksikkö | Tavoitevuosi | Tavoitearvo | 2024
Ei vakavia tai kuolemaan johtaneita tapaturmia 2) |  | Tapahtumien määrä | Vuosittain | 0 | 2
Tilastoitavien tapaturmien taajuus (TRIF) <1,0 2) | • | TRIF | 2030 | <1,0 | 4,0
Turvallisuuden kehittämissuunnitelmien suoritusaste | • | % | 2024 | 60 | 90
Parantaa työntekijöiden sitoutumista selvästi yli vertailutason 3) |  | Tulos | 2030 | 7,7 4) | 7,5 5)
Sitoumus varmistaa, että kaikki työntekijät saavat vähintään riittävää palkkaa ja sukupuolten välillä ei ole perusteettomia tai selittämättömiä palkkaeroja |  | Etenee suunnitellusti, Kyllä/Ei | Vuosittain | N/A | Kyllä

1) Kannustinjärjestelmiin sisältyvistä tavoitteista on lisätietoa osiossa 1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä.
2)Tavoite sisältää omat työntekijät ja Fortumin toimipaikoissa työskentelevät arvoketjun työntekijät (urakoitsijoiden työntekijät).
3)Energia-alan vertailuarvo.
4)Energia-alan vertailuarvo 2024.
5)Ei sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024.
Fortumin turvallisuuskulttuurin kehittäminen edistyi hyvin vuonna 2024. Turvallisuuden
kehittämissuunnitelmien suoritusaste ylitti tavoitetason. Yksi toimenpide oli osallistuminen
Turvallisuuskulttuurin johtaminen -koulutusohjelmaan, jonka tavoitteena on
turvallisuuskulttuurin jatkuva parantaminen. Yli 550 henkilöä suoritti ohjelman vuonna 2024.
Fortumin turvallisuuden tunnusluvut kehittyivät myös myönteisesti, mikä näkyy tilastoitavien
tapaturmien taajuudessa (TRIF), kahdesta vakavasta tapaturmasta huolimatta. Tavoitteeseen
pääseminen edellyttää kuitenkin jatkuvaa työtä turvallisuuskulttuurin parissa sekä oppimista
poikkeamista ja läheltä piti -tilanteista. Katso osio 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet
ja niiden tehokkuuden seuranta.
Työntekijöiden sit outumista kuvaava tulos kehitt yi oikeaan suuntaan. Tulokset osoittavat, että
työntekijät arvostavat kannustavaa työympäristöä ja hyvää yhteishenkeä. Kehityksen
tukemiseksi Fortum kiinnittää erityistä huomiota työntekijöiden sitoutumista tukeviin tekijöihin.
Katso osio 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta.
38

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Arvoketjun työntekijöitä koskevat tavoitteet

| Sisältyy tulosperusteisiin kannustinjärjestelmiin 1) | Mittayksikkö | Tavoitevuosi | Tavoitearvo | 2024
Toimittajien hyväksyntäaste 2) |  | % | Vuosittain | 85 | 81
Tehostaa toimitusketjun asianmukaista huolellisuutta kehittämällä toimittajien arviointia ja toimitusketjun tietojen hallintaa |  | Etenee suunnitellusti, Kyllä/Ei | 2026 | N/A | Kyllä

1) Kannustinjärjestelmiin sisältyvistä tavoitteista on lisätietoa osiossa 1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä.
2)Ostot hyväksytyiltä toimittajilta jaettuna kokonaisostoilla, hyväksymisprosessin piirissä olevien toimittajien osalta. Sisältää kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myyntipäivään saakka.
Toimittajan hyväksyntää koskeva tavoite ei täyttynyt, koska hyväksyntä oli vanhentunut osalla
toimittajista. Fortumin toimittajahyväksyntä on voimassa kolme vuotta, minkä jälkeen se on
uusittava, ja uusintaa ei tehty johdonmukaisesti. Fortum jatkaa hyväksyntäprosessin
toteuttamista, keskittyen uudelleen hyväksyntään ja seuraa sitä suoristuskykymittareiden avulla.
Tavoite tehostaa kestävyyttä koskevaa huolellisuusvelvoitetta toimitusketjun osalta etenee
suunnitellusti. Vuonna 2024 Fortum määritteli toimitusketjun tietoihin liittyvät kehitystarpeet ja
kartoitti mahdollisia ratkaisuja tiedonhallintaan. Lisätietoa osiossa 3.3.5 Arvoketjun
työntekijöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta.
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat tavoitteet

| Sisältyy tulosperusteisiin kannustinjärjestelmiin 1) | Mittayksikkö | Tavoitevuosi | Tavoitearvo | 2024
Ei lahjonta- tai korruptiotapauksia |  | Tapahtumien määrä | Vuosittain | 0 | 0

1)Kannustinjärjestelmiin sisältyvistä tavoitteista on lisätietoa osiossa 1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä.
Vuonna 2024 ei ollut yhtään vahvistettua korruptio- tai lahjontatapausta.
39

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.2 Laatimisperusteet
1.2.1 Laatimisperusteet
Fortum-konsernin kestävyysraportti 31.12.2024 päättyneeltä vuodelta on laadittu Euroopan
unionin kestävyysraportointidirektiivin (CSRD) ja siihen liittyvien eurooppalaisten
kestävyysraportointistandardien (ESRS) mukaisesti. Tämä kestävyysraportti sisältää EU-
taksonomiaa koskevat tiedot, jotka on laadittu EU-taksonomia-asetuksen ja delegoitujen
täytäntöönpanosäädösten mukaisesti. Tätä kestävyysraporttia ei ole julkaistu kirjanpitolain 7
luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaisesti merkittynä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla,
koska kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä
raportointikaudella ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen
vuoksi.
Tässä kestävyysraportissa esitetyt kestävyysseikat perustuvat olennaisiin aiheisiin, jotka
tunnistettiin ESRS 1 -standardin (Yleiset vaatimukset) mukaisessa kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissa. Katso osio 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.
Kestävyystarkastusyhteisö ja Fortumin tilinpäätöksen tilintarkastaja Deloitte Oy on laatinut
riippumattoman tilintarkastajan rajoitetun varmuuden tarkastuskertomuksen tästä
kestävyysraportista ISAE 3000 (Revised) -standardin mukaisesti. Vertailutietoja ei ole
varmennettu. Jos erikseen ei ole esitetty, tämän kestävyysraportin tietoja ei ole vahvistanut muu
ulkopuolinen taho kuin selvityksen varmentaja.
1.2.2 Raportoinnin laajuus
Tässä kestävyysraportissa esitettävät tiedot sisältävät emoyhtiö Fortum Oyj:n ja sen tytäryhtiöt.
Tytäryhtiöt ovat yrityksiä, joissa Fortumilla on määräysvalta.
Osakkuusyhtiöt ovat yhteisöjä, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta mutta ei
määräysvaltaa. Huomattava vaikutusvalta liittyy yleensä 20–50 prosentin omistusosuuteen
äänivallasta. Yhteisyritykset ovat järjestelyjä, joissa konsernilla on jaettu määräysvalta. Katso
osiot 1.3 Yhdistely konsernitilinpäätökseen ja 40 Konserniyritykset segmenteittäin. Fortum on
arvioinut, ettei sillä ole operatiivista määräysvaltaa näissä yhtiöissä. Osakkuusyhtiöt ja
yhteisyritykset sisältyvät kuitenkin tiettyihin ESRS-standardien edellyttämiin mittareihin.
Fortumin arvoketjussa toimivien osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten, lähinnä ydinvoima- ja
vesivoimayhtiöiden, kasvihuonekaasupäästöt sisältyvät Scope 3 -kasvihuonepäästöjen
kategoriaan 1 tai kategoriaan 3. Näiden yritysten päästöt raportoidaan näiltä yrityksiltä ostetun
sähkön tai käytettyjen palvelujen osuuden perusteella. Muut osakkuusyhtiöt ja yhteisyritykset,
jotka eivät ole Fortumin arvoketjun toimijoita, sisältyvät Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen
kategorian 15 tietoihin. Katso osio 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit,
Raportointiperiaatteet.
Ellei toisin ole ilmoitettu, osakkuusyhtiöt ja yhteisyritykset eivät tällä hetkellä sisälly
toimintaohjeita, toimenpiteitä ja tavoitteita koskeviin tietoihin. Ellei toisin ole ilmoitettu, muut
arvoketjun toimijat eivät sisälly tietoihin, koska Fortum hyödyntää siirtymäsäännöstä (ESRS
1-10). Tämä ei koske tavaroiden ja palvelujen toimittajia, jotka sisältyvät tietoihin osioissa 3.3
Arvoketjun työntekijät ja 4.5 Toimittajasuhteiden hallinta.
EU-taksonomiaraportoinnin laajuus on kuvattu osiossa 2.7.1 Johdanto EU-taksonomiaan.
Fortum sai kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintansa myynnin päätökseen 29.11.2024 ja turbiini ja
generaattoripalveluiden liiketoiminnan myynnin päätökseen 31.12.2024. Tämän
kestävyysraportin tiedot sisältävät nämä liiketoiminnat myyntipäiviin asti, ellei toisin ole
ilmoitettu. Kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminta ei sisälly vuoden 2024 kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointiin. Näin varmistetaan raportoinnin kohdentaminen ja olennaisuuden
asianmukainen arviointi Fortumin toiminnan nykyinen laajuus huomioon ottaen.
Fortum ei ole käyttänyt mahdollisuutta jättää pois tiettyjä aineetonta omaisuutta, tietotaitoa tai
innovoinnin tuloksia koskevia tietoja. Fortum ei myöskään ole hyödyntänyt mahdollisuutta jättää
pois käynnissä olevaa kehitystä tai neuvoteltavana olevia asioita koskevia tietoja.
1.2.3 Aikahorisontit
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa Fortum käyttää aikahorisontteja, jotka poikkeavat
ESRS 1 -standardin (Yleiset vaatimukset) osiossa 6.4 määritetyistä keskipitkän ja pitkän aikavälin
aikahorisonteista. Poikkeamisen syynä on se, että aikahorisontit on linjattu Fortumin
taloussuunnittelun prosessissa käytettyjen aikahorisonttien mukaisiksi. Keskipitkän aikavälin
aikahorisontti on yhdestä kolmeen vuotta, ja pitkän aikavälin aikahorisontti on yli kolme vuotta.
1.2.4 Arvioiden, harkinnan ja ennakoivien tietojen käyttö
Kestävyysraportin laatiminen edellyttää johdolta sekä laadulliseen että määrälliseen tietoon
vaikuttavia arvioita ja oletuksia. Toisaalta tietyt ESRS-raportointivaatimukset edellyttävät
ennakoivaa tietoa, joka on luontaisesti epävarmaa. Arvioita, harkintaa ja ennakoivia tietoja
arvioidaan säännöllisesti. Ne perustuvat aiempiin kokemuksiin ja muihin tekijöihin, kuten tulevia
tapahtumia koskeviin odotuksiin, joiden uskotaan olevan kohtuullisia vallitsevissa olosuhteissa.
Johdon arviot ja harkinta ovat tärkeimpiä seuraavilla alueilla:
• Harkinta ja ennakoivat tiedot, joita käytetään kestävyysvaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamisessa ja pisteyttämisessä sekä olennaisten aiheiden raja-arvon
määrittämisessä. Katso osio 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.
• Arviot ja ennakoivat tiedot, joiden avulla arvioidaan kestävyysriskien ja -mahdollisuuksien
ennakoituja taloudellisia vaikutuksia. Katso osio 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.
• Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen laskennassa käytetyt arviot. Katso osi o 2.2.8
Ilmastonmuutosta koskevat mittarit, Raportointiperiaatteet.
40

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.2.5 Siirtymäsäännösten käyttö
Vuonna 2024 Fortum hyödyntää seuraavia ESRS 1:n jaksossa 10 ja liitteessä C esitettyjä
siirtymäsäännöksiä:
• Vertailutietoja ei raportoida ensimmäisenä raportointivuotena. Tämä vapautus ei koske
EU-taksonomiatietoja.
• Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien ennakoituja taloudellisia vaikutuksia ei raportoida
(ESRS 2 SBM-3 ja ESRS E1-9). Laadulliset tiedot annetaan vuonna 2025 ja määrälliset
viimeistään vuonna 2027.
• Seuraavia omaa työvoimaa koskevia tietoja (ESRS S1) ei raportoida: muiden kuin työsuhteisten
työntekijöiden ominaisuuksia koskevat tiedot (S1-7) sekä työhön liittyviä sairauksia koskevat
tiedot ja loukkaantumisten, tapaturmien, kuolemantapausten ja työhön liittyvien sairauksien
seurauksena menetettyjen työpäivien määrää koskevat tiedot sekä terveys- ja
turvallisuustiedot muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden osalta (S1-14). Nämä tiedot
annetaan vuonna 2025.
• Kuten edellä osioss a 1.2.2 Raportoinnin laajuus on esitetty, tietyt tiedot eivät sisällä arvoketjun
toimijoita. Nämä tiedot annetaan viimeistään vuonna 2027. Vuonna 2024 Fortum keskittyi
tietojen keräämiseen pakollisia tiedonantovaatimuksia varten ja päätti hyödyntää
siirtymäsäännöstä tietojen vaiheittaiseen keräämiseen. Arvoketjuun liittyvän tiedon
keräämisen suunnittelu alkaa vuonna 2025.
• Luettelo merkittävistä ESRS-toimialoista ja niiden kokonaisliikevaihdoista (ESRS 2 SBM-1)
raportoidaan, kun toimialakohtaiset raportointivaatimukset ovat voimassa.
1.3 Strategia ja liiketoimintamalli
1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju
Fortum on Pohjoismaiden kolmanneksi suurin sähköntuottaja. Yhtiön sähköntuotanto oli 46,3
TWh ja lämmön- ja höyryntuotanto 4,1 TWh vuonna 2024. Vuonna 2024 Fortumin
kokonaissähköntuotannosta 99 % tuli yhtiön pohjoismaisesta 45,5 TWh:n tukkusähkön
tuotannosta, joka perustuu pääasiassa vesi- ja ydinvoimaan sekä maatuulivoimaan. Fortum on
myös Pohjoismaiden suurin sähkön vähittäismyyjä: yhtiöllä on yli kaksi miljoonaa asiakasta.
Lisäksi Fortumilla on kaukolämpö- ja kaukokylmäliiketoimintaa Suomessa ja Puolassa sekä
pilottivaiheen vedyntuotantotoimintaa. Näitä liiketoimintoja täydentävät sähkön ja kaasun
vähittäismyynti Puolassa sekä akkujen kierrätysliiketoiminta. Fortum sai kierrätys- ja
jäteliiketoimintansa myynnin päätökseen 29.11.2024, ja siihen liittyvät toiminnot eivät enää kuulu
Fortumin arvoketjuun. Fortumilla on myös fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaa toimintaa, vaikka
valtaosa toiminnoista perustuu uusiutuvaan energiaan ja ydinvoimaan. Vuonna 2024 fossiilisten
polttoaineiden osuus Fortumin liikevaihdosta oli 12 %, mukaan lukien fossiilipohjainen tuotanto ja
kaasun myynti. Fossiilisten polttoaineiden tuotantoon perustuva liikevaihdon osuus oli 6 % ja
hiilen 3 %.
Fortum on merkittävä taloudellinen toimija Pohjoismaisissa. Fortumin toiminnan merkittävimmät
suorat rahavirrat syntyvät myynnistä asiakkaille, ostoista palvelun- ja tavarantoimittajilta,
korvauksista rahoittajille, osingoista osakkeenomistajille, kasvu- ja ylläpitoinvestoinneista,
henkilöstön palkoista sekä maksetuista veroista. Fortumilla oli 4 496 työntekijää 14 maassa
31.12.2024. Suurin osa työntekijöistä on Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Puolassa. Katso
osiosta 6.4 Konserninlaajuiset tiedot työntekijöiden lukumäärä maan mukaan.
Fortumin strategia ja liiketoimintamalli ovat suunniteltu toteuttamaan yhtiön tarkoitus:
energiamme rakentaa maailmaa, jossa ihmiset, yritykset ja luonto menestyvät yhdessä.
Kestävyys ja vähähiilinen sähköntuotanto ovat sisäänrakennettu Fortumin strategiaan.
Fortumilla on kolme raportoitavaa liiketoimintasegmenttiä: Generation, Consumer Solutions ja
Muut toiminnot. Katso osio 6.1 Liiketoimintarakenne. Organisaation tavoitteena on yhtiön
tarkoituksen ja strategian menestyksekäs toteuttaminen. Liiketoimintarakenne heijastaa
Fortumin vähähiilisen sähkön tuotantokokonaisuuden keskeisiä arvoajureita, vahvaa myynnin ja
kaupankäynnin osaamista sekä asiakaslähtöisyyttä.
Fortum on asettanut koko yhtiön laajuiset lyhyen ja pitkän aikavälin päästövähennystavoitteet,
jotka vastaavat SBTi-aloitteen tavoitteita ja ovat osa yhtiön yleistä liiketoimintastrategiaa.
Fortum on myös luonut ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman, jossa
määritellään toimenpiteet ja resurssit kohti nettonollatavoitetta. Suunnitelma perustuu olemassa
olevaan toimintaan ja liiketoimintarakenteeseen, ja on riippuvainen tulevasta kehityksestä ja
toimintaympäristön muutoksista. Lisäksi Fortum on asettanut luonnon monimuotoisuuteen,
ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn, omaan työvoimaan, arvoketjun työntekijöihin ja
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet. Katso osio t 1.1.4 Fortumin kestävyystavoitteet
ja 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma.
Resilienssianalyysi ohjaa Fortumin strategiaa. Fortum tarkastelee analyysissään viittä strategista
pitkän aikavälin makroskenaariota toimintaympäristön näkymissään, mukaan lukien
kestävyyteen liittyvä ilmasto- ja ympäristöasioiden painottuminen yhteiskunnassa sekä ilmaston
ja ekosysteemien vakaus muuttuvana tekijänä. Kestävyysriskien tunnistaminen perustuu
resilienssianalyysiin, ja riskialttiita omaisuuseriä ja liiketoimintoja tarkastellaan kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissa. Katso osi o 2.2.4 Resilienssianalyysi.
Kestävyyteen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta, sekä
kestävyystavoitteet ovat suunniteltu tukemaan strategian toteuttamista. Fortum arvioi
jatkuvasti liiketoimintaansa sekä riskejä ja mahdollisuuksia liittyen yritysostoihin, sijoituksiin ja
yritysmyynteihin, mukaan lukien kestävyyteen liittyvät asiat ja mahdolliset riskien ja
mahdollisuuksien väliset kompromissit. Katso osio 1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet.
Fortum on merkittävä tavaroiden ja palvelujen ostaja, ja yhtiö pyrkii saavuttamaan
kestävyystavoitteensa valitsemalla toimittajansa vastuullisesti ja tekemällä tiivistä yhteistyötä
kumppaneiden kanssa. Suurimman osan hankinnoista muodostivat pohjoismaisilta sähkön
tukkumarkkinoilta vähittäismyyntiin ostettu sähkö, investoinnit sekä polttoainehankinnat.
41

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Loppuosa hankinnoista koostui muista tavaroista ja palveluista, jotka liittyivät esimerkiksi
käyttöön ja kunnossapitoon sekä muihin toimintoihin, kuten tietoliikenneratkaisuihin ja
ammattipalveluihin. Fortum käyttää sähkön, lämmön ja höyryntuotannossa useita polttoaineita,
kuten uraania 81 %, jätepolttoaineita 6 %, hiiltä 6 %, biomassaa ja biopolttoaineita 3 % ja
maakaasua 2 %. Prosenttiosuudet perustuvat polttoaineen energiasisältöön. Polttoaineiden
hankinnassa kiinnitetään erityistä huomiota polttoaineiden alkuperään ja vastuulliseen
tuotantoon. Fortum ei osta fossiilisia polttoaineita, puupellettejä tai biomassaa Venäjältä. Nämä
polttoaineet ovat pääasiassa peräisin Euroopasta ja Yhdysvalloista. Lisäksi Fortum käyttää maa-
alueita ja suuria vesimääriä voimalaitoksissaan ja kaukolämpöverkoissaan.
Fortumilla on kyky toimittaa vähähiilistä energiaa luotettavasti laajassa mittakaavassa. Fortumin
energian kokonaisliikevaihto oli 3,2 miljardia euroa vuonna 2024. Yhtiö auttaa asiakkaitaan ja
yhteiskuntia hiilestä irtautumisessa. Fortum seuraa eri energiantuotantomuotojen saatavuutta
toimitusvarmuuden mittarina. Fortum on asettanut strategiset tavoitteet laitosten
käytettävyysasteelle: yli 90 % ydinvoimalle ja 95 % vesivoimalle. Vuonna 2024 Fortumin koko
ydinvoimatuotannon käytettävyys oli 84 % ja vesivoiman käytettävyys oli 97 %.
F ortumin arvoketju on havainnollistettu a lla:

1) Uraani, hiili, biomassa, jäte, öljy, kaasu, hukkalämpö 2) Urakoitsijat, laitteet, asiantuntijapalvelut, käyttö ja huolto 3) Oma toiminta kattaa: ydinjätteen käsittely 4) Fortum hallinnoi vain kaukolämmön ja -kylmän jakelua | Määritelmät termeille Energia = Sähkö, kaukolämpö ja -kylmä Lihavoitu teksti viittaa Fortumin omaan toimintaan

1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset
Fortumin vastuulliseen toimintatapaan kuuluu avoin ja säännöllinen vuoropuhelu sidosryhmien
kanssa. Yhteistyö eri sidosryhmien kanssa auttaa Fortumia ymmärtämään ja arvioimaan eri
ryhmien odotuksia yhtiötä kohtaan ja vastaamaan niihin. Sidosryhmien näkemyksiä yhtiöstä
seurataan järjestelmällisesti useilla erilaisilla sidosryhmätutkimuksilla.
Seuraavassa taulukossa on esitetty Fortumin sidosryhmät, niiden alaryhmät (vaikutusten
kohteena olevat sidosryhmät, kestävyysraportin käyttäjät tai molemmat) sekä tapa olla
vuorovaikutuksessa kunkin sidosryhmän kanssa:

Sidosryhmätyyppi | Vaikutusten kohteena olevat sidosryhmät | Kestävyys raportin käyttäjät | Vuorovaikutustapa
Tapaamiset ja haastattelut | Media seuranta | One Fortum -tutkimus | Erilaiset kohdennetut tutkimukset
Rahoittajat, sijoittajat, osakkeenomistajat | • | • | • |  | • |
Asiakkaat ja kuluttajat | • | • | • |  | • |
Henkilöstö | • |  | • |  | • |
Tulevaisuuden osaajat | • | • |  |  | • | •
Viranomaiset ja päättäjät |  | • | • | • | • |
Energia-alan organisaatiot |  | • | • | • | • |
Paikallisyhteisöt | • |  | • | • | • | •
Palvelun- ja tavarantoimittajat | • | • | • |  |  | •
Arvoketjun työntekijät | • |  | • |  |  |
Kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot | • | • | • | • | • |
Tiedotusvälineet |  | • |  | • | • |

Vuorovaikutus edellä mainittujen sidosryhmien kanssa vaikuttaa Fortumin strategiaan ja
liiketoimintamalliin eri tavoin, kuten alla on kuvattu.
Fortum seuraa julkista keskustelua ja tiedotusvälineitä toimintamaissaan ja osallistuu oleellisen
tiedon välittämiseen sidosryhmille eri kanavien kautta. Asiakkailta saatava palaute ohjaa
Fortumin tuotteiden ja palvelujen kehitystyötä. Haastattelut ja keskustelut kansallisten
viranomaisten, päättäjien ja poliitikkojen kanssa auttavat yhtiötä ymmärtämään toimialan
poliittisia reunaehtoja ja kehityssuuntia. Säännölliset henkilöstökyselyt pitävät Fortumin ajan
tasalla ajankohtaisista aiheista henkilöstön keskuudessa ja antavat yhtiölle mahdollisuuden
puuttua epäkohtiin sisäisesti sekä sitouttaa henkilöstöä ja vähentää vaihtuvuutta. Vuorovaikutus
kansalaisjärjestöjen ja ammattiliittojen kanssa pitää Fortumin ajan tasalla ulkoisista
kestävyyskysymyksistä, haastaa yhtiötä tarttumaan vaikeisiin aiheisiin ja antaa arvokasta
ulkopuolista näkemystä Fortumin kestävyystyöhön.
42

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Palvelun- ja tavarantoimittajien näkemykset antavat Fortumille tietoa yhtiön omaa toimintaa
laajemmin Fortumin arvoketjun kannalta olennaisista asioista. Vuorovaikutus arvoketjujen
työntekijöiden kanssa antaa Fortumille tietoa toimitusketjujen työoloista ja tukee huolenaiheiden
selvittämistä yhteistyössä liikekumppaneiden kanssa. Jäsenyydet kansallisissa ja
kansainvälisissä järjestöissä auttavat Fortumia syventämään ymmärrystään teollisuutta ja
toimialaa läpileikkaavista sidosryhmäkysymyksistä ja niiden yhteyksistä Fortumin
liiketoimintaan. Suora vuoropuhelu ja erilaiset kyselyt Fortumin toimipaikkojen
paikallisyhteisöjen keskuudessa auttavat yhtiötä vaikuttamaan myönteisesti ympäröivään
yhteiskuntaan ja toimimaan hyvänä yrityskansalaisena. Aktiivinen vuoropuhelu sijoittajien ja
sijoittajien yhteenliittymien kanssa sekä jatkuva yhteydenpito investointipankkien ja
pankkiiriliikkeiden osake- ja luottoanalyytikoihin auttaa Fortumia vastaamaan
pääomamarkkinoiden vaatimuksiin ja ennen kaikkea ottamaan sijoittajapalautteen riittävästi
huomioon liiketoiminnan jatkuvassa kehittämisessä ja hiilestä irtautumista koskevan agendan
toteuttamisessa.
Fortumilla on epävirallinen sidosryhmien neuvottelukunta Suomessa, johon Fortumin hallitus on
kutsunut yhtiön keskeisten sidosryhmien edustajia. Neuvottelukunnan tavoitteena on tukea
Fortumin liiketoimintaa edistämällä vuoropuhelua ja näkemysten vaihtoa Fortumin ja sen
sidosryhmien välillä.
Fortum kartoittaa vuosittain sidosryhmien odotuksia ja näkemyksiä yhtiöstä kyselytutkimuksilla
yhteistyössä kolmansien osapuolten kanssa. Nämä kyselyt auttavat Fortumia arvioimaan
sidosryhmien odotuksia ja vastaamaan niihin sekä mittaamaan sidosryhmäyhteistyön
onnistumista. Kyselytutkimukset antavat myös tietoa kestävyyden trendeistä ja riskeistä.
Tuloksia käytetään liiketoiminnan suunnittelussa ja kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointiprosessin kautta myös kestävyyden olennaisten aiheiden tunnistamisessa. Katso myös
osi o 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.
Laajimmin hyödynnetty sidosryhmäkysely on kattava One Fortum -tutkimus, joka mittaa
yrityksen mainetta sekä asiakastyytyväisyyttä ja sen kehittymistä eri liiketoimintayksiköissä.
Tutkimus tehdään vuosittain syksyllä useimmissa Fortumin toimintamaissa. Vaikutusten
kohteena olevien sidosryhmien näkemykset ja intressit liittyen Fortumin kestävyysvaikutuksiin
raportoidaan Fortumin hallinto-, johto- ja valvontaelimille osana vuosittaista One Fortum -
tutkimuksen tulostenjakoprosessia. Näin tulokset otetaan huomioon vuosittaisessa
yritysstrategiaprosessissa. Tulosten perusteella voidaan myös tarvittaessa tarkentaa ja
sopeuttaa yrityksen liiketoimintamallia sekä toimintatapoja eri liiketoimintayksiköissä.
Fortumilla on myös menetelmiä yhteydenpitoon vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien
kanssa olennaisissa kestävyyskysymyksissä sekä oman työvoiman, arvoketjun työntekijöiden ja
vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen näkemysten ja etujen huomioimiseen. Tähän
yhteydenpitoon sisältyy myös sidosryhmien ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien
huomioiminen. Oman henkilöstön näkemyksiä ja etuja, mukaan lukien heidän näkemyksensä
strategiasta, kerätään esimerkiksi Employee Voice -tutkimuksen kautta ja huomioidaan
operatiivisessa ja strategisessa suunnittelussa. Fortumin eurooppalainen yritysneuvosto toimii
myös yhteistyöelimenä johdon ja työntekijöiden edustajien välisessä vuoropuhelussa koskien
muun muassa strategiaa ja tiedonvaihtoa eri teemoista (esimerkiksi henkilöstön motivaatio ja
hyvinvointi). Arvoketjun työntekijöiden näkemykset ja edut, joista kerätään tietoa auditointien ja
epäsuorien lähteiden (esimerkiksi kansalaisjärjestöjen raporttien ja selvitysten) kautta,
vaikuttavat esimerkiksi toimittajien valintaan. Sidosryhmätyön kautta saadut tiedot vaikutuksen
kohteena olevien yhteisöjen näkemyksistä ja eduista huomioidaan mahdollisuuksien mukaan
uusien hankkeiden kehittämisessä (esimerkiksi paikan valinnassa ja maisemoinnissa) ja
liiketoimintamallissa. Lisätietoa vuorovaikutuksesta vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien
kanssa ja näiden näkemysten huomioimisesta liiketoiminnan suunnittelussa ja päätöksenteossa
l öytyy osioista 3.2 Oma työvoima, 3.3 Arvoketjun työntekijät ja 3.4 Vaikutusten kohteena olevat
yhteisöt.
Seuraavassa taulukossa on esitetty Fortumin tärkei mmät sidosryhmätutkimukset, niiden
kohderyhmät, kattavuus ja taajuus:

Tutkimus | Kohderyhmä | Kohdemaat | Taajuus
One Fortum -tutkimus | Asiakkaat Suuri yleisö Julkishallinto Pääomamarkkinat Kansalaisjärjestöt Mielipidevaikuttajat Henkilöstö Tiedotusvälineet | Suomi, Ruotsi, Norja; olennaiset kansainväliset sidosryhmät | Asiakastyytyväisyyttä mitataan puolivuosittain tai vuosittain asiakassegmentin mukaan. Maine mitataan vuosittain.
Toimittajasuhteiden hallintaa koskeva tutkimus | Tavaroiden ja palvelujen toimittajat | Kaikki toimintamaat | Vuosittain
Mediaseuranta | Tiedotusvälineet | Kaikki toimintamaat | Päivittäin
Brändiseuranta | Suuri yleisö ja asiakkaat | Suomi, Ruotsi, Norja | Jatkuvasti
Employee Voice -tutkimus | Oma henkilöstö | Kaikki toimintamaat | Kuuden kuukauden välein
Fortum Digital Experience -tutkimus | Oma henkilöstö | Kaikki toimintamaat | Jatkuvasti
Vesivoiman tuotannon paikallinen hyväksyttävyys | Paikalliset sidosryhmät Fortumin toimipaikkojen ympäristössä | Ruotsi | Vuosittain
Paikallinen ydinvoiman hyväksyttävyyttä koskeva tutkimus | Paikalliset sidosryhmät Loviisan ydinvoimalaitoksen ympäristössä | Suomi | Vuosittain

43

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi
1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi
Kestävyysraportin sisältö ja laajuus määritetään kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin avulla.
Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi noudattaa ESRS 1 -standardissa (Yleiset
vaatimukset) kuvattua metodologiaa. Kaksinkertainen olennaisuusarviointi tehdään vuosittain, ja
siihen osallistuu asianomaisia sisäisiä toimintoja ja liiketoimintayksiköitä koko konsernista.
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet tunnistetaan ja arvioidaan liiketoimintayksikkötasolla ja
yhdistetään ja analysoidaan kon sernitasolla. Fortumin johtoryhmä hyväksyy olennaiset aiheet, ja
tarkastus- ja riskivaliokunta tarkastaa ne. K atso myös osio 1.5 Kestävyysasioiden hallinnointi.
Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiin liittyvät sisäiset kontrollit on kuvattu osiossa 1.5.3
Kestävyysraportoinnin riskienhallinta ja sisäiset kontrollit.
Fortumin olennaisuusarviointiprosessi koostuu seuraavista neljästä vaiheesta:
Vaihe 1: Arvoketjujen, liiketoimintojen, toimialojen, maantieteellisten alueiden ja
riippuvuuksien ymmärtäminen
Tämän vaiheen tarkoituksena on saada käsitys olennaisuusarvion yleisestä asiayhteydestä,
mukaan lukien Fortumin arvoketjun ja keskeisten sidosryhmien tunnistaminen ja määrittäminen.
Ensimmäisenä raportointivuonna tähän vaiheeseen kuuluivat myös sellaisten olemassa olevien
aineistojen ja arviointien tunnistaminen ja läpikäynti, joita voitiin käyttää apuna tosiasiallisten ja
mahdollisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisessa.
Ensimmäinen kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi aloitettiin yksityiskohtaisen arvoketjun
kartoittamisella. Sen tarkoituksena oli helpottaa Fortumin toimintojen sekä tuotteiden ja
palvelujen pääryhmien ymmärtämistä keskeisten liiketoimintojen ja maantieteellisten ja
suh teista johtuvien riippuvuuksien kautta, kattaen sekä arvoketjun alkupään että loppupään.
Lisätietoa arvoketjun määritystyön tuloksista löytyy osiosta 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju.
Lisäksi vaihe 1 sisälsi kartoituksen vaikutusten kohteena olevista sidosryhmistä sekä
kestävyysraportin käyttäjistä, joiden kanssa Fortum on jatkuvasti vuorovaikutuksessa. Vuonna
2024 sidosryhmiä osallistettiin olennaisuusarviointiin sisällyttämällä siihen liittyviä kysymyksiä
erilaisiin sidosryhmätutkimuksiin (esim. One Fortum -tutkimus). Tutkimustulosten analysoinnin ja
tarkastelun jälkeen havainnot otettiin osaksi olennaisuuden arviointiprosessin vaiheita 2 ja 3.
Lisätietoa vuorovaikutuksesta sidosryhmien kanssa löytyy osiosta 1.3.2 Sidosryhmien edut ja
näkemykset.
Vuonna 2024 myyty kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminta ei sisälly vuoden 2024 kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointiin. Näin varmistetaan raportoinnin kohdentaminen ja olennaisuuden
asianmukainen arviointi Fortumin toiminnan nykyinen laajuus huomioon ottaen.
Vaihe 2: Vaikutusten olennaisuus – vaikutusten tunnistaminen ja arviointi
Tämän vaiheen tarkoituksena on tunnistaa ja arvioida myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, jotka
liittyvät ympäristöön, yhteiskuntaan ja liiketoimintatapaan niin Fortumin omassa toiminnassa
kuin sen arvoketjun alku- ja loppupäässä. Ensimmäinen vaikutustenarviointi aloitettiin käymällä
läpi vaiheessa 1 tunnistettujen arvoketjutoimintojen luettelo, jonka avulla tunnistettiin suoria ja
epäsuoria vaikutuksia koko arvoketjussa. Tähän sisältyi myös huolellisuusvelvoiteprosessiin
liittyvien aineistojen ja muiden olennaisten sisäisten ja ulkoisten aineistojen (esim. sisäiset
vaikutusselvitykset) läpikäynti. Analyysin kattavuus varmistettiin käyttämällä tukena ESRS 1 -
standardin soveltamisvaatimuksen 16 mukaista luetteloa kestävyysseikoista.
Kun tosiasialliset ja mahdolliset vaikutukset oli tunnistettu, ne luokiteltiin seuraavien tekijöiden
perusteella: tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus; kielteinen tai myönteinen vaikutus; sijainti
arvoketjussa; aikahorisontti; sekä ESRS-aihe, osa-aihe ja osa-osa-aihe (ESRS 1 -standardin
soveltamisvaatimuksen 16 -luetteloa muutettiin hieman yhdistämällä olemassa olevia ja
lisäämällä uusia osa-aiheita ja osa-osa-aiheita, jotta ne vastaisivat paremmin Fortumin
liiketoimintaa ja helpottaisivat yksityiskohtaisempaa analyysia).
Seuraavaksi määritettiin tunnistettujen vaikutusten vakavuus pisteyttämällä ne seuraavan
kolmen tekijän perusteella:
• Mittakaava: kuinka vakava kielteinen vaikutus on tai kuinka hyödyllinen myönteinen vaikutus
on ihmisille tai ympäristölle?
• Laaja-alaisuus: kuinka laaja-alainen vaikutus on eli mikä on ympäristövahingon laajuus tai
maantieteellinen mittakaava taikka ihmismäärä, johon haitallinen vaikutus kohdistuu?
• Kielteisten vaikutusten korjaamaton luonne: kuinka helposti ja missä määrin kielteiset
vaikutukset voidaan korjata eli ennallistaa ympäristö tai palauttaa vaikutuksen kohteeksi
joutuneiden ihmisten tilanne alkuperäistä tilaa vastaavaksi?
Lisäksi mahdollisten vaikutusten osalta arvioitiin esiintymisen todennäköisyys, ja lopullinen
pistemäärä laskettiin näiden kahden tekijän (vakavuuden ja todennäköisyyden) perusteella.
Tosiasiallisten vaikutusten osalta laskennassa käytettiin 100 prosentin todennäköisyyttä.
Vaihe 3: Taloudellinen olennaisuus – riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen
ja arviointi
Tämän vaiheen tarkoituksena on tunnistaa ja arvioida mahdollisia ympäristöön, yhteiskuntaan ja
liiketoimintatapaan liittyviä aiheita, jotka voivat laukaista negatiivisen (riski) tai positiivisen
(mahdollisuus) taloudellisen vaikutuksen Fortumin liiketoimintaan. Vuoden 2024 aikana Fortum
integroi taloudellisen olennaisuuden arviointiprosessin osaksi yleistä riskienhallintaprosessia
(ERM). Arvioinnin perustana käytettiin yritysriskien hallintaprosessissa
liiketoimintayksikkötasolla aiemmin tunnistettuja kestävyysriskejä. Näitä olemassa olevia riskejä
täydennettiin riskeillä ja mahdollisuuksilla, jotka johtuvat vaiheessa 2 tunnistetuista
vaikutuksista, riippuvuuksista luonnonvaroihin, riippuvuuksista ihmisten ja sosiaalisiin
44

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

resursseihin sekä muista tekijöistä, kuten altistumisesta ilmastoriskeille tai systeemisiä riskejä
koskevista sääntelymuutoksista.
Kun riskit ja mahdollisuudet oli tunnistettu, ne luokiteltiin seuraavien seikkojen perusteella:
sijainti arvoketjussa; taloudellisen vaikutuksen tyyppi (esim. käyttökate, kassavirta); onko
kyseessä toistuva vai kertaluonteinen tapahtuma; sekä ESRS-aihe, osa-aihe ja osa-osa-aihe.
Lopuksi tunnistettujen riskien ja mahdollisuuksien olennaisuutta arvioitiin pisteyttämällä
taloudellisten vaikutusten toteutumisen todennäköisyys sekä taloudellisen vaikutuksen suuruus
lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kunkin riskin ja mahdollisuuden lopullinen pistemäärä
laskettiin kertomalla taloudellisen vaikutuksen mahdollinen suuruus tapahtuman
todennäköisyydellä.
Vaihe 4: Kynnysarvojen määrittäminen ja lopullisten tulosten arviointi
Olennaisuusarviointiprosessin päätteeksi liiketoimintayksikkötasolla pisteytetyt vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet yhdisteltiin ensin konsernitasolla, minkä jälkeen ne ryhmiteltiin osa-osa-
aiheen ja pistemäärän mukaan. Laadullisia oikaisuja tehtiin sen varmistamiseksi, että yhdistetyt
tulokset kuvastavat totuudenmukaisesti Fortumin olennaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia kokonaisuutena katsottuna. Olennaisuuden kynnysarvot asetettiin ottamalla
huomioon useita tekijöitä, kuten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien merkitys sidosryhmille,
mahdolliset taloudelliset vaikutukset sekä aiheen strateginen merkitys. Näiden tekijöiden
perusteella vuoden 2024 olennaisuuden kynnysarvoksi asetettiin 12 pistettä asteikolla 1–25.
Kestävyysseikka täyttää kaksinkertaisen olennaisuuden kriteerit, jos se on olennainen joko
vaikutusnäkökulmasta tai taloudellisesta näkökulmasta tai molemmista.
Pisteytyksen lisäksi olennaisten aiheiden määrittelyssä voidaan käyttää laadullisia kriteerejä,
kuten strategisia ja sidosryhmien odotuksia. Vuonna 2024 nämä näkökohdat johtivat johdon
päätökseen sisällyttää tietyt liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät aiheet olennaisiksi. Katso
o sio 4.2 Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
Luettelo olennaisista tiedonantovaatimuksista löytyy osiosta 5.1 Olennaiset
tiedonantovaatimukset.
Harkinnan käyttö ja tulevaisuuteen suuntautuva tieto kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissa
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien vakavuuden, taloudellisen vaikutuksen ja
todennäköisyyden arviointiin liittyy aina jonkin verran harkintaa, koska kestävyyskysymykset
ovat usein luonteeltaan monimutkaisia ja epävarmoja ja toisaalta täsmällisten arvoketjutietojen
saaminen voi olla vaikeaa. Tämä koskee erityisesti vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka
ulottuvat kauemmas arvoketjuun tai tulevaisuuteen. Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi on
pyritty mahdollisuuksien mukaan perustamaan kvantitatiivisiin tekijöihin hyödyntämällä
olemassa olevia tietoja, arviointeja ja prosesseja. Jos tarkkoja tietoa ei kuitenkaan ollut
kohtuudella saatavilla, on arvioinnissa käytetty asiantuntijaosaamista ja parasta saatavilla
olevaa julkista tietoa, kuten maantieteellistä ja toimialatietoa.
Kestävyyteen liittyvien riskien ja mahdollisuuksien odotettujen taloudellisten vaikutusten
arviointi on esimerkki tilanteesta, jossa käytetään arvioita ja tulevaisuuteen suuntautuvaa tietoa.
Näitä arvoja käytetään taloudellisen olennaisuuden arvioinnissa. Taloudellinen olennaisuus
arvioidaan ammattimaisen harkinnan avulla ja perustuen kyseisen riskin tai mahdollisuuden
sopivimpaan mittariin, kuten odotettuun vuotuiseen käyttökatevaikutukseen, kerrottuna
tapahtuman todennäköisyydellä.
Myös olennaisuuden kynnysarvojen määrittämiseen liittyy johdon harkintaa. Jotta tulokset
olisivat mahdollisimman merkityksellisiä ja tarkkoja, olennaisten aiheiden määrittämisessä on
otettu huomioon useita tekijöitä, mukaan lukien vaikutukset Fortumiin ja sen sidosryhmiin.
Erityiset näkökohdat, jotka koskevat prosessia vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamiseksi ja arvioimiseksi kunkin olennaisen aiheen osalta
Kaksinkertaisen olennaisuuden yleisen prosessikuvauksen lisäksi ESRS-standardeissa vaaditaan
tarkempi selvitys kunkin olennaisen aiheen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis-
ja arviointiprosessista. Seuraavassa esitetään Fortumin käyttämät menetelmät,
syöttöparametrit ja prosessit kunkin olennaisen aiheen arvioimiseksi.
Ilmastonmuutoksen osalta otettiin huomioon omien toimintojen sekä arvoketjun alku- ja
loppupään kasvihuonekaasupäästöjen lähteet kaikissa Fortumin keskeisissä liiketoiminnoissa.
Fortum otti huomioon kasvihuonekaasupäästöjen nykyiset määrät tunnistaessaan vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia koko arvoketjussaan. Lisäksi arvioinnissa otettiin huomioon ilmastoon
liittyvät siirtymäriskit, fyysiset riskit ja mahdollisuudet. Tosiasialliset ja mahdolliset siirtymä- ja
fyysiset riskit huomioitiin resilienssianalyysissa, joka tehtiin osana kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointia. Analysoidut skenaariot sisälsivät kolme erilaista
ilmastonmuutosskenaariota, joissa maailmanlaajuinen lämpeneminen on yli 3 astetta, 2,5–2,8
astetta ja 1,5–1,9 astetta. Resilienssianalyysi ja käytetyt ilmastoskenaariot on kuvattu tarkemmin
osiossa 2.2.4 Resilienssianalyysi. F ortumin toiminta ja omaisuus altistuvat ulkoisille tapahtumille,
kuten ilman ja veden lämpötilan ja sademäärän muutoksille sekä äärimmäisille sääilm iöille, joiden
esiintymistiheys ja voimakkuus saattavat kasvaa ilmastonmuutoksen seurauksena. Fyysisiä
riskejä tunnistettiin yhtiötasolla. Lisäksi arvioitiin erilaisten akuuttien ja kroonisten fyysisten
ilmastoriskien sietokykyä.
Ympäristön pilaantumisen osalta otettiin huomioon kaikki Fortumin keskeiset liiketoiminnot.
Omien toimintojen osalta ilman, veden ja maaperän päästölähteet huomioitiin kunkin
toimipaikan ympäristölupavaatimusten ja paikallisten säädösten mukaisista mittauksista ja
seurannasta saadun datan perusteella. Sisäistä kemikaalitietokantaa käytettiin arvioimaan
omissa toiminnoissa käytettyjen huolta aiheuttavien aineiden määrää.
45

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vesivarojen ja merten luonnonvarojen osalta huomioitiin kaikki Fortumin keskeiset liiketoiminnot.
Arvioinnissa otettiin huomioon veteen liittyvät toiminnot, kuten vedenotto, vesien
poisjohtaminen ja kulutus. Lisäksi käytettiin WRI Aqueduct Water Risk Atlas -työkalua
arvioimaan sijaitseeko omia toimintoja tai keskeisiä tunnettuja polttoaineiden hankintakohteita
vesistressialueilla. Fyysisten vesiriskien arvioinnissa käytettiin WWF:n Risk Filter Suite -
kokonaisuuden Water Risk Filter -työkalun laitostason riskitietoja. Molemmissa työkaluissa
otettiin huomioon niin lähtötilanne kuin tulevaisuuden skenaariot.
Luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien osalta Fortum on tehnyt luontojalanjäljen
arvioinnin, joka saatiin päätökseen vuonna 2023. Arviointi tehtiin Global Biodiversity Score®
-työkalulla (GBS®). Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin pohjatietoina käytettiin
luontojalanjälkiarvioinnissa tunnistettuja luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin
kohdistuvia vaikutuksia ja riippuvuuksia, mikä piti sisällään sekä suorat toiminnot että
arvoketjun. Käytetyssä menetelmässä arvioitiin vaikutuksia ja riippuvuuksia ENCORE- ja
EXIOBASE-tietoaineistojen perusteella. Luontojalanjäljen arviointi tehtiin julkisesti saatavilla
olevien Science Based Target -verkoston ohjeiden mukaisesti (Science-Based Targets for
Nature, Initial Guidance for Business by Science Based Target Network, SBTN). Jalanjälkityössä
vaikutukset arvioitiin oleellisin osin luonnon monimuotoisuuden vähenemistä aiheuttaviin
pääajureihin (maan-/merten käytön muutokset, luonnon suora hyödyntäminen, ilmastonmuutos
ja ympäristön pilaantuminen). Metodologialla ei voitu arvioida vieraslajien leviämisestä
mahdollisesti aiheutuneita luontoon kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Myös
vesivoimatuotannon vesiympäristöön kohdistuvat vaikutukset arvioitiin erikseen asiantuntija-
arviona, minkä perusteella se on Fortumille olennaine n aihe. Näiden arviointien lisäksi
kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa otettiin huomioon kaikki Fortumin keskeiset
liiketoiminnot. Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä ei kuultu luonnon monimuotoisuuteen
liittyvien vaikutusten, riskien tai mahdollisuuksien tunnistamisessa ja arvioinnissa. Lisätietoa
luonnon monimuotoisuuden kannalta herkkiä alueita koskevasta arvioinnista löytyy osiosta 2.5.7
Luonnon monimuotoisuutta koskevat mittarit.
Resurssien käytön ja kiertotalouden osalta arvioinnissa otettiin huomioon resurssien sisään- ja
ulosvirtaukset omissa toiminnoissa ja arvoketjun alku- ja loppupäässä kaikissa Fortumin
keskeisissä liiketoiminnoissa. Arviointi tehtiin käytettyjä resursseja ja tuotettuja materiaaleja ja
jätteitä koskevien paikkakohtaisten tietojen perusteella. Näitä tietoja täydennettiin asiantuntija-
arvioinneilla.
Oman työvoiman osalta vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnissa otettiin huomioon
kaikki Fortumin työntekijät. Työntekijöiden palautetta ja näkökulmia kerättiin esimerkiksi
henkilöstökyselyistä ja SpeakUp -raporteista soveltuvin osin. Maakohtaisia näkökohtia
tarkasteltiin siltä osin kuin ne olivat olennaisia.
Arvoketjun työntekijöiden osalta vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnissa otettiin
huomioon Fortumin arvoketjujen alkupää sekä tuotteiden ja palvelujen hankinta. Jos täsmällistä
tietoa ensimmäisen tason jälkeen ei ollut kohtuudella saatavilla, hyödynnettiin
asiantuntijatietämystä ja parasta saatavilla olevaa tietoa, kuten toimiala- ja maakohtaisia tietoja,
ulkoisia raportteja ja tutkimuksia, joiden avulla lisättiin ymmärrystä haavoittuvassa asemassa
olevista työntekijöistä ja vaikutusten todennäköisyyksistä eri toimitusketjuissa.
Vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen osalta otettiin huomioon Fortumin toimintamaat ja
tuotantolaitosten sijainti alkuperäiskansojen alueilla sekä sidosryhmäpalaute.
Liiketoimintatapojen osalta arvioinnissa otettiin huomioon kaikki toimintamaat sekä aiemmat
väärinkäytöstapaukset. Arvioinnissa tarkasteltiin myös toimittajasuhteiden hallintakäytäntöjä
sekä toimittajien ympäristö- ja yhteiskuntavastuun arvioinnin prosesseja.
1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin tuloksena Fortum on tunnistanut 34 olennaista
vaikutusta, riskiä ja mahdollisuutta, jotka kattavat yhdeksän kymmenestä ESRS-aiheesta.
Seuraavassa taulukossa on yhteenveto näistä vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista. Ne on
luokiteltu ESRS-aiheen, arvoketjun sijainnin ja merkittävimmän aikahorisontin mukaan sekä sen
perusteella, onko kyseessä myönteinen tai kielteinen vaikutus, riski vai mahdollisuus. Jokaiselle
vaikutukselle, riskille ja mahdollisuudelle on annettu viitenumero (IRO-viite), joita käytetään
myös tämän kestävyysraportin aihekohtaisissa osioissa.
Kaikki olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet kuuluvat ESRS-tiedonantovaatimusten
piiriin, sillä Fortum ei ole tunnistanut olennaisia yrityskohtaisia aiheita. Olennaisia aiheita
arvioidaan strategisesti ja niille on laadittu selkeät tavoitteet ja toimintasuunnitelmat
varmistamaan, että vaikutukset ja riskit otetaan huomioon. Lisätietoja olennaisista vaikutuksista,
riskeistä ja mahdollisuuksista ja niiden hallinnasta löytyy kustakin aihekohtaisista osioista.
46

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

IRO-viite | Aihe | Vaikutus, riski tai mahdollisuus | Sijainti arvoketjussa | Aikaväli | Kuvaus
E1.1 | Ilmastonmuutos | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta, arvoketjun alkupää | Pitkä aikaväli | Kasvihuonekaasupäästöjen tuottaminen sähkön ja lämmöntuotannossa.
E1.2 | Ilmastonmuutos | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Keskipitkä aikaväli | Uusiutumattoman tai alkuperävarmentamattoman sähkön ostaminen omaan käyttöön.
E1.3 | Ilmastonmuutos | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Pitkä aikaväli | Kasvihuonekaasupäästöjen tuottaminen markkinoilta hankitun ja asiakkaille myydyn alkuperävarmentamattoman sähkön tuotannossa.
E1.4 | Ilmastonmuutos | Kielteinen vaikutus | Läpi arvoketjun | Keskipitkä ja pitkä aikaväli | Kasvihuonekaasupäästöjen tuottaminen arvoketjun alku- ja loppupäässä (polttoaineet, materiaalit, komponentit ja jätteet).
E1.5 | Ilmastonmuutos | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Pitkä aikaväli | Kasvihuonekaasupäästöjen tuottaminen asiakkaille myydyn maakaasun käytössä.
E1.6 | Ilmastonmuutos | Kielteinen vaikutus | Läpi arvoketjun | Pitkä aikaväli | Matkustamisesta ja työmatkaliikenteestä johtava ilmastonmuutosvaikutus.
E1.7 | Ilmastonmuutos | Myönteinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Asiakkaiden tukeminen niiden omien toimintojen hiilestä irtautumisessa. Vähähiilisen ja vakaan energiatoimituksen tarjoaminen tukemaan asiakkaiden hiilestä irtautumisen tarpeita. Sähköautojen lataussovellusten tarjoaminen asiakkaille tukemaan heidän pyrkimyksiään hiilidioksidipäästöjen vähentämisen.
E1.8 | Ilmastonmuutos | Riski | Oma toiminta | Pitkä aikaväli | Poliittinen ja lainsäädäntöriski: EU-sääntelyn (esim. EU ETS) kehittymiseen liittyvät epävarmuudet voivat vaikuttaa Fortumin kannattavuuteen.
E1.9 | Ilmastonmuutos | Riski | Oma toiminta | Pitkä aikaväli | Maineriski: Epäonnistuminen Fortumin ilmastotavoitteiden mukaisissa ja sidosryhmien edellyttämissä hiilestä irtautumisen toimenpiteissä voi mahdollisesti vaikuttaa markkina-arvoon.
E1.10 | Ilmastonmuutos | Riski | Läpi arvoketjun | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Krooninen ilmastoriski: Keskilämpötilojen muutos (mukaan lukien veden lämpötilan muutos) voi vaikuttaa sähkön, kaasun ja lämmön kysyntään sekä tuotannon ja toimitusten jatkuvuuteen.
E1.11 | Ilmastonmuutos | Riski | Läpi arvoketjun | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Akuutti ilmastoriski: Äärimmäiset sääilmiöt kuten myrskyt tai lämpöaallot ja kuivat kaudet voivat aiheuttaa esimerkiksi metsäpaloja, millä voi olla vaikutuksia sähköntuotantoon ja -jakeluun.
E1.12 | Ilmastonmuutos | Mahdollisuus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Mahdollisuus kasvattaa myyntiä Fortumin oman toiminnan hiilestä irtautumisen seurauksena.
E1.13 | Ilmastonmuutos | Mahdollisuus | Läpi arvoketjun | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Mahdollisuus kasvattaa myyntiä vähäpäästöisen sähkön kysynnän kasvun takia.
E2.1 | Pilaantuminen | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta, arvoketjun loppupää | Keskipitkä aikaväli | Ilman pilaantuminen johtuen polttoaineiden palamisessa syntyvistä typen oksidien (NO x) ja rikkidioksidin (SO 2) päästöistä.
E2.2 | Pilaantuminen | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Mahdolliset kielteiset vaikutukset ympäristöön käytettäessä huolta tai erityistä huolta aiheuttavia aineita omassa toiminnassa.
E2.3 | Pilaantuminen | Myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Pitkä aikaväli | Akkumetallien talteenotto ennaltaehkäisee huolta aiheuttavia aineita päätymästä ympäristöön.
E3.1 | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Keskipitkä aikaväli | Pääasiassa sähkön ja lämmön tuotannon jäähdytystarkoituksiin liittyvä vedenotto ja vesien poisjohtaminen.
E3.2 | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Keskipitkä aikaväli | Vesivoiman tuotannon vaikutus vesistöjen virtauksiin sekä vedenkorkeuksiin.

47

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

IRO-viite | Aihe | Vaikutus, riski tai mahdollisuus | Sijainti arvoketjussa | Aikaväli | Kuvaus
E4.1 | Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Pitkä aikaväli | Vesivoiman tuotannon vesistövaikutus. Jokien patoamisella on haitallisia vaikutuksia kalojen ja muiden eliöiden liikkumiseen.
E4.2 | Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Pitkä aikaväli | Sähkönmyynnin ilmastovaikutuksesta johtuva vaikutus luonnon monimuotoisuuteen. Ilmastovaikutus on maailmanlaajuinen, mutta sen aiheuttamat muutokset luonnossa paikallisia.
E4.3 | Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Pitkä aikaväli | Polttoaineiden hankinnasta aiheutuva luonnon monimuotoisuuden heikentyminen. Fortumin käyttämien sähkön ja lämmöntuotannon polttoaineiden tuotanto vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen maankäytön kautta, mikä voi johtaa luonnonympäristön muutoksiin, menetyksiin ja heikentymiseen. Fortumin käyttämien polttoaineiden tuotannosta aiheutuvat päästöt vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen myös ilmastonmuutoksen kautta.
E4.4 | Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Pitkä aikaväli | Rakentamisesta aiheutuva maankäytön muutos. Luonnonympäristöjen muuttuminen ja häviäminen rakentamispaikoilla. Lisäksi haitallisia vaikutuksia voi syntyä pirstoutumisen ja lisääntyneen häiriön kautta. Käyttövaiheessa voi myös olla mahdollisia haitallisia vaikutuksia linnustoon ja lepakoihin törmäysriskin sekä muuttoreittien muutosten kautta.
E5.1 | Resurssien käyttö ja kiertotalous | Kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Pitkä aikaväli | Radioaktiivisen jätteen syntyminen ydinvoimalan tuotannossa. Radioaktiivinen jäte luokitellaan matala-, keski- ja korkea-aktiiviseksi jätteeksi riippuen siitä, miten se on tuotettu ja mikä sen alkuperäinen käyttö ja radioaktiivisuustaso on. Radioaktiivisten aineiden mahdollinen päätyminen ympäristöön radioaktiivisen jätteen käsittelyssä, varastoinnissa, kuljetuksessa ja loppusijoituksessa voi aiheuttaa ympäristövaikutuksia.
S1.1 | Oma työvoima | Myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt aikaväli | Fortum tarjoaa turvattua työllisyyttä vakituisessa kokopäiväisessä työsuhteessa sekä houkuttelevia ura- ja kehitysmahdollisuuksia osaamisen jatkuvaan kehittämiseen. Tämä lisää työntekijöiden turvallisuutta, vakautta, työn jatkuvuutta ja mielenrauhaa sekä vahvistaa sitoutumista yhtiöön.
S1.2 | Oma työvoima | Myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt aikaväli | Kaikki Fortumin työntekijät saavat asianmukaisen palkan, ja Fortum on sitoutunut varmistamaan sukupuolten välisen palkkatasa-arvon ja riittävän palkan kaikille työntekijöilleen kaikissa toimintamaissa.
S1.3 | Oma työvoima | Kielteinen ja myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt ja keskipitkä aikaväli | Turvallisuus on Fortumissa olennainen ja strateginen asia, ja Fortum pyrkii erinomaiseen turvallisuuskulttuuriin kaikissa toiminnoissaan. Turvallisuuspoikkeamilla on negatiivinen vaikutus työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen.
S2.1 | Arvoketjun työntekijät | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt aikaväli | Kohtuuttomat työajat, riittämättömät palkat, riittämättömät terveys- ja turvallisuuskäytännöt, sukupuolten epätasa- arvo ja rajoitettu oikeus työehtosopimusneuvotteluihin toimitusketjuissa rikkovat arvoketjun työntekijöiden oikeuksia työssä ja heikentävät heidän elämänlaatuaan, terveyttään ja hyvinvointiaan. Fortum voi olla kytköksissä näihin vaikutuksiin toimitusketjujensa kautta.
S2.2 | Arvoketjun työntekijät | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt aikaväli | Pakko- tai lapsityövoiman käyttö loukkaa ihmisoikeuksia ja lapsen oikeuksia. Fortum voi olla kytköksissä näihin vaikutuksiin toimitusketjujensa kautta.
S2.3 | Arvoketjun työntekijät | Kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt aikaväli | Turvallisuuspoikkeamilla on negatiivinen vaikutus urakoitsijoiden työntekijöihin, jotka työskentelevät Fortumin laitoksilla.
S3.1 | Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt | Myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Keskipitkä aikaväli | Fortumilla on positiivisia sosioekonomisia vaikutuksia paikallisyhteisöihin toimipaikkojensa lähistöllä. Yhtiö työllistää ja tarjoaa epäsuoria työllistymismahdollisuuksia tuotteiden ja palveluiden hankinnan kautta. Lisäksi maanvuokrauksesta ja verotuotoista saadaan tuloja paikallisille yhteisöille.
S3.2 | Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt | Kielteinen vaikutus | Läpi arvoketjun | Keskipitkä aikaväli | Fortumin arvoketjun toimilla, mukaan lukien Fortumin tarjoamat palvelut tuulivoimaloille, on mahdollisia vaikutuksia alkuperäiskansojen perinteisiin maankäyttötapoihin, käytäntöihin ja elinkeinoihin, kuten alkuperäiskansojen periteisesti harjoittamaan poronhoitoon.
G1.1 | Liiketoiminnan harjoittaminen |  | Läpi arvoketjun | Keskipitkä aikaväli | Fortum katsoo, että eettisen yrityskulttuurin perustana ovat liiketoimintatapa, tehokas vaatimustenmukaisuuden hallinta, sekä korruption ja lahjonnan ehkäisyjen tunnistaminen.
G1.2 | Liiketoiminnan harjoittaminen |  | Läpi arvoketjun | Lyhyt aikaväli | Fortum kannustaa työntekijöitä ja muita sidosryhmiä tuomaan esiin huolenaiheensa ja ilmoittamaan mahdollisista väärinkäytöksistä tarpeen niin vaatiessa. Fortum pitää väärinkäytösten paljastajien suojelua ratkaisevan tärkeänä ilmoituskanavien luotettavuuden varmistamisessa.
G1.3 | Liiketoiminnan harjoittaminen |  | Arvoketjun alkupää | Keskipitkä aikaväli | Toimittajasuhteiden hallinta on keskeistä kestävyyteen liittyvien vaikutusten ja riskien tehokkaan hallinnan kannalta.

48

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.5 Kestävyysasioiden hallinnointi
1.5.1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten roolit ja vastuut
Fortumin hallinnosta ja toiminnasta vastaavia päätöksentekoelimiä ovat yhtiökokous, hallitus ja
sen tarkastus- ja riskivaliokunta, teknologia- ja investointivaliokunta ja henkilöstö- ja
palkitsemisvaliokunta sekä toimitusjohtaja Fortumin johtoryhmän tukemana.
Ylin päätöksentekovalta yhtiössä kestävyyteen ja liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvissä
asioissa on hallituksen jäsenillä, joilla on yhteisvastuu näistä asioista. Lisäksi tarkastus- ja
riskivaliokunnalla ja teknologia- ja investointivaliokunnalla on erityiset tehtävänsä ja vastuunsa.
Fortumin johtoryhmä ja muut ylimmän johdon jäsenet tukevat hallitusta kestävyyteen ja
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvässä päätöksenteossa.
Kestävyys on olennainen osa konsernin strategiaa. Hallituksen tehtävänä on työjärjestyksensä
mukaisesti vastata konsernin strategisesta kehittämisestä, ohjata konsernin liiketoimintaa,
asettaa ja seurata tavoitteita, sisältäen kestävyyteen liittyviä tavoitteita, sekä käsitellä ja
hyväksyä kestävyysraportointi. Kestävyysriskit ja -mahdollisuudet otetaan huomioon
strategisissa valinnoissa, kuten suuria liiketoimia tehtäessä ja tavoitteita asetettaessa.
Kestävyysriskejä ja -mahdollisuuksia hallitaan samaa riskienhallintaviitekehystä, hallintoa ja
prosessia noudattamalla, kuin kaikkia muita riskejä ja mahdollisuuksia. Hallituksen vastuulla on
huolehtia ja valvoa, että yhtiön riskienhallinta on järjestetty asianmukaisesti. Hallituksen
tehtävänä on myös vahvistaa toimintaperiaatteet ja konsernipolitiikat, mukaan lukien konsernin
toimintaohje, Fortumin kestävän k ehityksen politiikka (kestävyyspolitiikka) ja riskipolitiikka, sekä
seurata niiden toimeenpanoa varmistaakseen, että kestävyyteen liittyviä asioita hoidetaan
asianmukaisesti.
Tarkastus- ja riskivaliokunta valvoo kestävyysraportoinnin prosessia työjärjestyksensä
mukaisesti. Tarkastus- ja riskivaliokunta raportoi hallitukselle kestävyysraportoinnin
varmennuksen tuloksista sekä siitä, miten varmennus on edistänyt kestävyysraportoinnin
luotettavuutta, ja mikä on ollut tarkastus- ja riskivaliokunnan rooli kestävyysraportoinnin
varmennusprosessissa. Lisäksi tarkastus- ja riskivaliokunta valmistelee ulkoisen tilintarkastajan
ja kestävyysraportoinnin varmentajan valintaa koskevan suosituksen hallitukselle sekä seuraa ja
arvioi ulkoisen tilintarkastajan ja kestävyysraportoinnin varmentajan riippumattomuutta.
Tarkastus- ja riskivaliokunta tapaa säännöllisesti kestävyysraportointitarkastajan kanssa, ja
seuraa varmennussuunnitelmaa, varmennusprosesseja sekä havaintoja. Tarkastus- ja
riskivaliokunta arvioi lisäksi kestävyysraportointiprosessin sisäisten kontrollien ja
riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteitä sekä seuraa olennaisia kestävyyteen liittyviä riskejä ja
epävarmuuksia. Tarkastus- ja riskivaliokunta seuraa myös yhtiön vaatimustenmukaisuuden
hallinnan ja riskienhallinnan järjestelmiä sekä seuraa ja arvioi oikeudellisten ja
liiketoimintaeettisten vaatimusten noudattamista, mukaan lukien liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyviä väärinkäytöstapauksia.
Teknologia- ja investointivaliokunta arvioi ja tarkastelee hallituksen harkintaan tuotuja
kestävyyteen liittyviin toimintaperiaatteisii n ja tavoitteisiin liittyviä suosituksia, pois lukien
raportointi.
Toimitusjohtajan johtama Fortumin johtoryhmä vastaa konsernin kestävyyspäämäärien
asettamisesta, ehdottaa kestävyystavoitteita hallituksen hyväksyttäväksi ja seuraa
kestävyysasioiden toteutumista kuukausittain, neljännesvuosittain tai vuosittain tavoitteesta
riippuen. Fortumin johtoryhmä arvioi ja hallitus hyväksyy muutokset kestävyyspolitiikkaan.
Ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman toteutusta seurataan säännöllisesti
johtoryhmän alaisessa strategia- ja pääomanallokointikomiteassa.
Talousjohtajalla on johtotason vastuu Fortumin kestävyysraportointidirektiiviin mukaisesta
kestävyysraportista, myös raportointiprosessin ja kontrollien osalta. Talousjohtajalla on myös
yritysriskien hallintaprosessin yleinen omistajuus, mukaan lukien olennaiset kestävyysriskit ja
-mahdollisuudet. Vastuullisuudesta ja sidosryhmäsuhteista vastaavalla johtajalla on
kokonaisvastuu kestävyydestä, mukaan lukien konsernin kestävyystoimintojen kehittäminen,
toteuttaminen ja valvonta (esim. kestävyyspolitiikka ja konsernitason ohjeet),
kestävyystavoitteet ja niiden toteutumisen seuranta sekä kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointiprosessi, johon kuuluu myös olennaisten vaikutusten tunnistaminen.
49

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Olennaiset kestävyyteen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet raportoidaan tarkastus- ja
riskivaliokunnalle ja Fortumin johtor yhmälle. Katso luettelo osiossa 1.4.2 Olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta sekä siihen liittyvä
arviointiprosessi on sisällytetty vuosittaisiin hallintoprosesseihin. Arviointeihin käytetään
konsernin asiantuntijoiden osaamista. Strategiatoiminto vastaa Fortumin tuotantoportfolioon
liittyvän kokonaisnäkemyksen tuottamisesta ja sen pitkän aikavälin kehittämisestä ja
linjaamisesta konsernin strategiaan ja kestävyystavoitteisiin.
Fortumin hallinto-, johto- ja valvontaelinten kokoonpano ja monimuotoisuus
Alla olevassa taulukossa on esitetty tietoja hallituksen kokoonpanosta:

Kuten ilmoitettu | 2024
Johtoon kuuluvien jäsenten lukumäärä | 0
Johtoon kuulumattomien jäsenten lukumäärä | 9
Hallituksen sukupuolijakauma, naiset/miehet | 3:6
Riippumattomien hallituksen jäsenten osuus, % | 100

Hallituksen sukupuolijakauman osalta osakkeenomistajien nimitystoimikunta sovelsi Suomen
listayhtiöiden hallinnointikoodin 2025 mukaisia hallituksen monimuotoisuutta koskevia
periaatteita valmistellessaan ehdotusta hallituksen jäsenten nimittämisestä vuoden 2024 ja
2025 varsinaiselle yhtiökokoukselle. Ennen vuoden 2024 varsinaista yhtiökokousta yksi
hallituksen jäsenistä ilmoitti, ettei hän ole käytettävissä hallituksen valintaan uudelle
toimikaudelle. Näin hallituksen jäsenmäärä laski kymmenestä yhdeksään jäseneen, joista kolme
on naisia ja kuusi miehiä. Ehdotuksessa hallituksen jäseniksi varsinaiselle yhtiökokoukselle 2025
on kolme naista ja kuusi miestä. Osakkeenomistajien nimitystoimikunta tiedostaa nykyisen
hallituksen sukupuolijakauman ja ottaa sen huomioon jatkossa valmistellessaan ehdotusta
hallituksen kokoonpanosta.
Hallituksessa ei ole henkilöstön edustajia, mutta Fortumilla on epävirallinen sidosryhmien
neuvottelukunta, johon yhtiön hallitus on kutsunut keskeisten sidosryhmien edustajia.
Neuvottelukunnan tavoitteena on ylläpitää ja edistää vuoropuhelua keskeisten sidosryhmien
kanssa ja tukea siten Fortumin etuja, brändiä ja mainetta. Neuvottelukunta keskustelee
säännöllisesti Fortumin toimintaan ja kehitykseen liittyvistä aiheista toimitusjohtajan, Fortumin
johtoryhmän ja hallituksen kanssa. Neuvottelukunnassa on tällä hetkellä 15 eri Fortumin
sidosryhmiä edustavaa jäsentä, joista kolme on henkilöstön edustajia.
Miten hallinto-, johto- ja valvontaelimet varmistavat asianmukaisen
asiantuntemuksen ja osaamisen kestävyysasioiden valvonnassa
Fortumin nimitystoimikunnan tarkoituksena ja tehtävänä on valmistella yhtiökokoukselle
ehdotukset hallituksen jäsenten palkitsemisesta ja lukumäärästä sekä hallitukseen valittavista
jäsenistä. Nimitystoimikunta myös etsii seuraajaehdokkaita hallituksen jäsenille.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta koostuu kolmen suurimman osakkeenomistajan
nimeämästä kolmesta jäsenestä. Osakkeenomistajien nimitystoimikunta noudattaa Suomen
listayhtiöiden hallinnointikoodin mukaisia hallituksen monimuotoisuusperiaatteita, joiden
mukaisesti hallituskokoonpanon tulee sisältää asiantuntemusta niiltä maantieteellisiltä alueilta,
joissa Fortum harjoittaa toimintaa, ja hallituksen jäsenten ammatillisen taustan tulee sisältää
osaamista, joka tukee Fortumin strategian toimeenpanoa ja joka edesauttaa kykyä haastaa ja
valvoa yhtiön johdon päätöksentekoa. Tässä painotetaan toimitusjohtajatason kokemusta
kansainvälisestä liiketoiminnasta sekä vahvaa kestävyyden, energia-alan ja digitalisaation
asiantuntemusta. Osakkeenomistajien nimitystoimikunta on katsonut yhtiön nykyisen
hallituksen kokoonpanon sekä vuodelle 2025 ehdotetun kokoonpanon sisältävän
monimuotoisuusperiaatteissa määriteltyjä kompetensseja hyvässä tasapainossa.
Hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitetut tiedot ja niiden käsittelemät
kestävyysseikat
Vuoden 2024 aikana hallitus seurasi aktiivisesti ensimmäisen kestävyysraportointidirektiivin
mukaisesti laaditun kestävyysraportin valmisteluja. Osana valmistautumista uusiin
kestävyysraportointivelvoitteisiin, koko hallitus osallistui hallitukselle räätälöityihin
kestävyysraportointiin keskittyviin koulutuksiin.
Lisäksi tarkastus- ja riskivaliokunta käsitteli jokaisessa kokouksessaan kestävyysraportointiin
liittyviä asioita, ja seurasi vuoden aikana tarkasti yhtiön kestävyysraportointidirektiivin
toimeenpanohankkeen tilaa ja tuloksia, muun muassa kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin
tuloksia sekä raportoinnin keskeisiä prosesseja ja kontrolleja. Se tarkasteli myös ulkoista
varmennussuunnitelmaa ja varmennushavaintoja sekä kestävyysraportin tietoja, kuten luetteloa
olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista. Tehtävänsä mukaisesti teknologia- ja
investointivaliokunta tarkasteli Fortumin johtokunnan ehdottamat kestävyystavoitteet.
50

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä
Fortumin toimielinten palkitsemispolitiikassa määritetään yhtiön toimitusjohtajan ja hallituksen
palkitsemisen periaatteet.
Hallitus päättää vuosittain kannustinjärjestelmiin sisällytettävät konsernitason
kestävyystavoitteet. Tämänhetkiset kannustinjärjestelmät sisältävät elementtejä, jotka liittyvät
ilmastoa ja turvallisuutta koskeviin vaikutuksiin ja tavoitteisiin.
Fortumilla on koko henkilöstöä koskeva lyhyen aikavälin kannustinohjelma (STI), jossa
turvallisuus on yhtenä elementtinä. Vuoden 2024 STI-ohjelmassa turvallisuustavoitteeseen
sisältyi turvallisuuskulttuuria parantavien keskeisten turvallisuustoimien toteuttaminen viidellä
painopistealueella: turvallisuusjohtamisessa, urakoitsijoiden hallinnassa, riskitietoisuudessa,
oppimisessa ja osaamisessa sekä terveydessä ja hyvinvoinnissa. Turvallisuustavoitteen
painoarvo kannustinohjelmassa oli 10 %. Taloudellisten ja turvallisuustavoitteiden lisäksi vuoden
2024 STI-ohjelmassa oli asiakastyytyväisyyden ja operatiivisten toimenpiteiden mittareita
(laitosten käytettävyysaste), joista molempien painotus oli 10 %.
Ylimmälle johdolle ja muille avainhenkilöille tarkoitettu pitkän aikavälin kannustinohjelma (LTI)
koostuu vuosittain alkavista LTI-ohj elmist a, joissa on kolmen vuoden ansaintajakso. Hallitus
asettaa tulosmittarit, painotukset ja tavoitteet varmistaakseen, että ne tukevat yhtiön
strategiaa, ja ne sisältävät tyypillisesti ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja hyvään
hallintoon (ESG) liittyviä mittareita. Vuosien 2022–2024 LTI-ohjelmassa ESG-mittari liittyi
yrityksen absoluuttisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen Euroopassa. ESG-mittarin
painoarvo LTI-ohjelmassa oli 20 %. Vuoden 2023–202 5 LTI-ohjelmassa ESG-mittari liittyy
tieteeseen perustuviin (SBTi 1.5°C) päästövähennyksiin ja päästöihin Euroopassa, sekä Fortumin
maineindeksin kehitykseen tärkeimpien sidosryhmien keskuudessa. Vuoden 2024–2026 LT I-
ohjelmassa ESG-mittarit perustuvat uusiutuvan energian hankkeiden kehittämiseen vastaamaan
tulevaan kysyntävetoiseen kasvuun ja SBTi:n mukaisiin päästövähennystavoitteisiin. Sekä
vuosien 2023–2025 että 2024–2026 LTI-ohjelmissa ESG-mittarin painoarvo on 30 %.
Hallituksen jäsenet eivät ole työ- tai palvelusuhteessa Fortumiin, eivätkä näin ollen voi osallistua
Fortumin STI- tai LTI-ohjelmiin.
Katso myös liite 10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot.
1.5.3 Kestävyysraportoinnin riskienhallinta ja sisäiset kontrollit
Vaatimukset sisäisille kontrolleille on asetettu konser nin toimintaperiaatteissa, o hjeissa ja
sisäisten kontrollien viitekehyksessä, joka perustuu COSO:n (Committee of Sponsoring
Organisations of the Treadway Commission) viitekehyksen pääelementteihin. Sisäisten
kontrollien viitekehys on suunniteltu tukemaan toiminnan tehokkuutta ja toimivuutta,
luotettavaa taloudellista ja kestävyysraportointia sekä sovellettavien lakien, säännösten ja
käytäntöjen noudattamista määrittämällä vähimmäisvaatimukset keskeisille prosesseille.
Kestävyysraportoinnin keskeiset riskit on tunnistettu analysoimalla mahdollisia virheiden syitä
raportointiprosessissa ja todennäköisiä vaikutuksia raportoinnin laatuun. Suurin riski
kestävyysraportoinnissa on olennainen virhe, joka johtuu esimerkiksi raportoidun tiedon
puutteellisuudesta tai epätarkkuudesta. Lisäksi kestävyysraportin laatiminen vaatii merkittävää
harkintaa esimerkiksi olennaisten aiheiden määrittämisessä. Nopeasti kehittyvässä
raportointiympäristössä myös sovellettavien lakien ja säännösten noudattamatta jättäminen on
keskeinen riski. Koko raportointiprosessissa tunnistetuille merkittävimmille riskeille on
määritetty keskeiset kontrollit.
Kestävyysraportoinnissa käytettävä ympäristövastuuseen, sosiaaliseen vastuuseen ja
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvä data tallennetaan viiteen lähdejärjestelmään Fortumin
toimipaikoissa ja liiketoimintayksiköissä. Konsernin taloustoiminto vastaa keskitetysti tietojen
yhdistelystä ja hallinnasta. Konsernin kestävyys-, henkilöstö-, hankinta- ja compliance & ethics -
toiminnot tarjoavat sisältöosaamista. Valvontatoimia – kuten automatisoituja IT-kontrolleja,
syötettyjen tietojen hyväksyntää, täsmäytyksiä, analyyttistä tarkastelua ja tarkistuslistoja –
sovelletaan koko kestävyysraportointiprosessiin, myös kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointiin. Näin varmistetaan, että virheet ja poikkeamat estetään tai havaitaan ja korjataan.
Vastuut on jaettu selkeästi eri konsernitoimintojen ja liiketoimintayksiköiden kesken.
Konsernilaskenta varmistaa viime kädessä, että kestävyysraportoinnissa noudatetaan
sovellettavia lakeja ja säännöksiä.
Keskeisten sisäisten kontrollien tehokkuutta arvioidaan vuosittain osana konserninlaajuista
sisäisten kontrollien kypsyysarviointia. Tunnistetuista parannustoimista raportoidaan Fortumin
johtoryhmälle sekä tarkastus- ja riskivaliokunnalle. Sisäisten kontrollien suunnitelmia ja
toiminnan tehokkuutta arvioidaan myös osana sisäisen tarkastuksen suorittamia tarkastuksia.
Tarkastusten tulokset, mukaan lukien korjaavat toimenpiteet ja niiden tila, raportoidaan
säännöllisesti johdolle sekä tarkastus- ja riskivaliokunnalle.
51

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

1.5.4 Selvitys kestävyyttä koskevasta huolellisuusvelvoitteesta
Fortumin lähestymistapa asianmukaiseen huolellisuuteen (due diligence) perustuu YK:n yrityksiä
ja ihmisoikeuksia koskeviin ohjaaviin periaatteisiin ja noudattaa OECD:n monikansallisten
yritysten toimintaohjeita. Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteenveto tämän
kestävyysraportin osioista, joissa on kuvattu ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevan
huolellisuusvelvoiteprosessin keskeiset elementit.

Huolellisuusvelvoitteen keskeiset osatekijät | Osio(t)
Huolellisuusvelvoitteen sisällyttäminen hallintoon, strategiaan ja liiketoimintamalliin | 1.5 Kestävyysasioiden hallinnointi
2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet
2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet
2.3.4 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat tavoitteet
2.4.4 Vettä koskevat tavoitteet
2.5.4 Luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet
2.6.4 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat tavoitteet
3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
3.2.4 Omaa työvoimaa koskevat tavoitteet
3.3.4 Arvoketjun työntekijöitä koskevat tavoitteet
3.4.4 Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskevat tavoitteet
Vuorovaikutus vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien kanssa kaikissa huolellisuusvelvoite- prosessin keskeisissä vaiheissa | 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset
3.2.6 Yhteydenpito oman työvoiman kanssa vaikutuksista
3.3.6 Yhteydenpito arvoketjun työntekijöiden kanssa vaikutuksista
3.4.6 Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa vaikutuksista
Haitallisten vaikutusten tunnistaminen ja arviointi | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi
2.2.2 Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
2.3.2 Ympäristön pilaantumiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
2.4.2 Veteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
2.6.2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.3.2 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.4.2 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Huolellisuusvelvoitteen keskeiset osatekijät | Osio(t)
Toimenpiteet haitallisten vaikutusten torjumiseksi | 2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet
2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
2.3.5 Ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn liittyvät toimenpiteet ja resurssit
2.4.5 Veteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
2.5.6 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
2.6.5 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.3.5 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.4.5 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
4.5 Toimittajasuhteiden hallinta
Toimien tuloksellisuuden seuranta ja viestintä | 2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
2.3.6 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat mittarit
2.4.6 Vettä koskevat mittarit
2.5.7 Luonnon monimuotoisuutta koskevat mittarit
2.6.6 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat mittarit
3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.3.5 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.4.5 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
4.5 Toimittajasuhteiden hallinta

52

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2 Ympäristövastuu
2.1 Johdanto
2.1.1 Johdanto ympäristöstä raportoitaviin tietoihin
Ympäristö on Fortumin strategian ja toiminnan ytimessä. Ilmastonmuutos, ympäristön
pilaantuminen, vesivarat, luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit sekä luonnonvarojen käyttö
ja kiertotalous ovat Fortumille olennaisia ympäristöaiheita.
Fortumin tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä kaikessa toiminnassaan ja koko
arvoketjussaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja Science Based Targets -aloitteen (SBTi)
vaatimusten mukaisesti. Fortum arvioi tuotteidensa ja hankkeidensa elinkaarivaikutuksen ja
pyrkii parantamaan niiden energia- ja resurssitehokkuutta. Fortum pyrkii myös ehkäisemään
ympäristön pilaantumista ottamalla käyttöön puhtaampia teknologioita, optimoimalla prosesseja
ja vähentämällä jätteen syntymistä mahdollisuuksien mukaan.
Fortum pyrkii vähentämään päästöjä ilmaan, maaperään ja veteen. Fortum seuraa
vedenkäyttöään ja pyrkii käyttämään vettä tehokkaasti, vähentämään makean veden käyttöä ja
kierrättämään vettä etenkin huomattavasta vesistressistä kärsivillä alueilla. Fortum arvioi myös
luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin liittyviä vaikutuksiaan ja riippuvuuksiaan
ja kasvattaa niitä koskevaa tietämystään. Tavoitteena on vähentää kielteisiä vaikutuksia
luonnonympäristöön ja edistää luonnon monimuotoisuutta yhtiön toiminnoissa.
2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet
Eettinen toimintaohje, toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille (toimittajien toimintaohje) ja
Fortumin kestävän kehityksen politiikka (kestävyyspolitiikka) ovat keskeiset Fortumin toiminnan
ja arvoketjun ympäristövaikutusten, -riskien ja -mahdollisuuksien hallintaan liittyvät
toimintaperiaatteet. Hallitus hyväksyy nämä toimintaperiaatteet, ja niiden toimeenpanoa
ohjataan tarkemmilla ohjeilla. Toimintaperiaatteet koskevat kaikkia työntekijöitä, liiketoimintoja
ja konsernitoimintoja kaikissa toimintamaissa, ja toimittajien toimintaohjeessa määritetään
Fortumin toimittajia koskevat odotukset. Edellä mainitut toimintaperiaatteet ovat saatavilla
Fortumin verkkosivustolla.
Eettisten toimintaohjeiden mukaan Fortum on sitoutunut toimimaan huolellisesti varmistaakseen
ympäristöä säästävät liiketoimintatavat ja luonnonvarojen kestävän käytön. Fortum pyrkii myös
hillitsemään ilmastonmuutosta ja suojelemaan luonnon monimuotoisuutta kaikissa toimintansa
vaiheissa sekä parantamaan jatkuvasti ympäristösuorituskykyään ja tukemaan samalla
teollisuuden ja yhteiskunnan hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.
Kestävyyspolitiikassa kuvataan Fortumin sitoumukset ja tavoitetaso olennaisten
ympäristökysymysten osalta. Kestävyyspolitiikkaa laadittaessa otetaan huomioon vaikutusten
kohteena olevien sidosryhmien näkemykset. Näitä sidosryhmiä ovat asiakkaat, henkilöstö,
palvelun- ja tavarantoimittajat, paikallisyhteisöt ja kansalaisjärjestöt.
Fortumin eri ympäristöaiheisiin liittyvät sitoumukset on kuvattu kunkin aihekohtaisen luvun
toimintaperiaatteita koskevassa kappaleessa.
Keskeiset ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet ja ohjeet on esitetty alla olevassa
taulukossa. OT-merkityt toimintaperiaatteet ja ohjeet liittyvät omiin toimintoihin. AK-merkityillä
politiikoilla ja ohjeilla pyritään puuttumaan arvoketjua koskeviin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin, vaikka kaikki niistä eivät suoraan sido arvoketjun toimijoita.

Dokumentin nimi | Ilmaston- muutos | Pilaantu- minen | Vesi | Luonnon moni muotoisuus ja eko- systeemit | Resurssien käyttö ja kierto- talous
Tärkeimmät toimintaperiaatteet, ohjeet ja manuaalit
Eettinen toimintaohje (OT, AK) | • |  |  | • |
Toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille (AK) | • | • | • | • | •
Fortumin kestävän kehityksen politiikka (kestävyyspolitiikka) (OT, AK) | • | • | • | • | •
Biodiversiteettimanuaali (OT, AK) |  |  | • | • |
Fortumin Pariisin yleissopimuksen mukaiset ilmastoedunvalvontaa koskevat periaatteet (OT, AK) | • |  |  |  |
Muut aiheeseen liittyvät toimintaperiaatteet, ohjeet ja manuaalit
Riskipolitiikka (OT, AK) | • | • | • | • | •
Kestävyysasioita koskeva hallintomalli (OT) | • | • | • | • | •
Investointimanuaali (OT, AK) | • | • | • | • | •
Kestävyysarviointeja koskeva manuaali (OT, AK) | • | • | • | • | •
Ympäristö, terveys ja turvallisuus (EHS) -johtamisen minimivaatimukset ja ohjeet (OT, AK) |  | • | • | • | •
Metsänhoidon ohjeet (OT) |  |  |  | • |
Fortumin ydinvoimatuotannon turvallisuus- ja laatupolitiikka (OT) |  |  |  |  | •
Ohje vastapuoliriskien arviointiin (OT, AK) | • | • | • | • | •

53

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.2 Ilmastonmuutos
2.2.1 Johdanto aiheeseen ilmastonmuutos
Ilmastonmuutos on yksi maailmanlaajuisista megatrendeistä, joka vaikuttaa Fortumin
toimintaympäristöön. Ilmaston lämpenemisestä on jo saatavilla laajasti todisteita. Tämä
korostaa tarvetta nopeuttaa päästöjen vähentämistä ja lisätä hiilinieluja. Jotta ilmaston
lämpeneminen saadaan rajoitettua 1,5 asteeseen, maailman päästöt on puolitettava vuoteen
2030 mennessä ja nettonolla on saavutettava 2050-luvun alussa. Fossiilisten polttoaineiden
käyttö on lopetettava nopeasti koko maailmassa, ja hiilenpoisto on nyt välttämätöntä
tavoitteiden saavuttamiseksi. Ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutuminen vaativat
poliittista sitoutumista ja kunnianhimoisia toimenpiteitä yhteiskunnan eri toimijoilta. Euroopan
unioni pyrkii ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä ja on sitoutunut vähentämään
kasvihuonekaasupäästöjä 55 % vuoteen 2030 mennessä.
2.2.2 Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
Fortumin toiminnoilla on sekä tosiasiallisia että mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ja tosiasiallisia
myönteisiä vaikutuksia ilmastonmuutokseen, ja yhtiöön kohdistuu ilmastoon liittyviä riskejä ja
mahdollisuuksia. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja vähähiilisiin energialähteisiin
liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet koskevat kaikkia liiketoimintasegmenttejä
arvoketjun alku- ja loppupäässä sekä omissa toiminnoissa. Vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia ilmenee lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja riskit ovat sekä fyysisiä
että siirtymäriskejä.
Fortum on tunnistanut kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa seuraavat
ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet. Lisätietoa
kaksinkertaisen olennaisu uden arviointiprosessista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
Kielteiset vaikutukset
IRO E1.1 IRO E1.2 IRO E1.3 IRO E1.4 IRO E1.5 IRO E1.6 | Fossiilisten polttoaineiden palamisessa vapautuu hiilidioksidia ja muita kasvihuonekaasuja, jotka aiheuttavat lämpötilan nousua ja nopeuttavat ilmastonmuutosta ja sademäärien muutoksia. Tästä seuraa lisää tulvia, kuivuutta tai voimakkaita sateita sekä entistä useammin toistuvia ja vakavia helleaaltoja. Fortum on tunnistanut kielteisiä ilmastonmuutosvaikutuksia seuraavissa toiminnoissa: • Kasvihuonekaasupäästöjen tuottaminen sähkön ja lämmön tuotannossa. • Uusiutumattoman tai sertifioimattoman sähkön hankinta omaan käyttöön. • Kasvihuonekaasupäästöjen syntyminen markkinoilta ostetun ja loppukäyttäjille myydyn alkuperävarmentamattoman sähkön tuotannossa. • Kasvihuonekaasupäästöjen tuottaminen arvoketjun alku- ja loppupäässä (polttoaineet, materiaalit, komponentit ja jätteet). • Kasvihuonekaasupäästöjen syntyminen asiakkaille myydyn maakaasun käytössä. • Matkustamisesta ja työmatkoista aiheutuvat ilmastovaikutukset.
Myönteiset vaikutukset
IRO E1.7 | Asiakkaiden tukeminen niiden omien toimintojen hiilestä irtautumisessa. Fortum tarjoaa vähähiilistä ja vakaata energiaa asiakkaiden hiilestä irtautumisen tarpeisiin. Fortum tarjoaa myös asiakkaille sähköautojen lataussovelluksia, jotka tukevat asiakkaiden omia pyrkimyksiä vähentää hiilidioksidipäästöjä.
Riskit
IRO E1.8 | Poliittinen ja lainsäädäntöriski: EU-sääntelyn (esim. EU ETS) kehittymiseen liittyvät epävarmuudet voivat vaikuttaa Fortumin kannattavuuteen. Pitkän aikavälin riski; ei olennaista taloudellista vaikutusta vuonna 2024.
IRO E1.9 | Maineeseen liittyvä siirtymäriski: Epäonnistuminen Fortumin ilmastotavoitteiden mukaisissa ja sidosryhmien edellyttämissä hiilestä irtautumisen toimenpiteissä voi mahdollisesti vaikuttaa markkina-arvoon. Pitkän aikavälin riski; ei olennaista taloudellista vaikutusta vuonna 2024.
IRO E1.10 | Krooniset fyysiset ilmastoriskit: Keskilämpötilojen nousu (mukaan lukien veden lämpötilan muutos) voi vaikuttaa sähkön, kaasun ja lämmön kysyntään sekä tuotannon ja toimitusten jatkuvuuteen. Fortumin kannattavuus on herkkä sään muutoksille; lämpötilan muutokset vaikuttavat sähkön kysyntään ja voivat vaikuttaa sähkön hintaan. Keskilämpötilan nousun taloudellista vaikutusta ei ole mahdollista erottaa.
IRO E1.11 | Akuutit fyysiset ilmastoriskit: Äärimmäiset sääilmiöt, kuten myrskyt tai lämpöaallot ja kuivat kaudet voivat aiheuttaa esimerkiksi metsäpaloja, millä voi olla vaikutuksia sähköntuotantoon ja -jakeluun. Fortumin kannattavuus on herkkä sään muutoksille; sääolosuhteiden muutokset vaikuttavat sähkön hintaan ja/tai tuotantomääriin. Äärimmäisten sääilmiöiden taloudellista vaikutusta ei ole mahdollista erottaa. Äärimmäisten sääilmiöiden vaikutuksella ei ollut olennaista taloudellista vaikutusta Fortumin omaisuuteen vuonna 2024.
Mahdollisuudet
IRO E1.12 | Kannattavuuden paraneminen lämmitys- ja jäähdytystoiminnan hiilestä irtautumisen myötä. Keskipitkän ja pitkän aikavälin mahdollisuus; ei olennaista taloudellista vaikutusta vuonna 2024.
IRO E1.13 | Liikevaihdon kasvu vähähiilisen sähkön kysynnän kasvun seurauksena. Vähähiilisen sähköntuotanto on olennainen osa Fortumin yritysstrategiaa, ja Fortum etsii aktiivisesti kumppaneita pitkäaikaisiin sähkönmyyntisopimuksiin. Heinäkuussa 2024 otettiin käyttöön Pjelaxin tuulipuisto, jonka kokonaiskapasiteetti on 380 MW. Energiayhtiö Helen Oy ostaa 65 % sähköntuotannosta 12-vuotisen tuotannon mukaan maksettavan sähkönmyyntisopimuksen aikana. Tulosvaikutus vuonna 2024 oli jossain määrin positiivinen. Vuonna 2024 allekirjoitettiin viisivuotinen sähkönmyyntisopimus ruotsalaisen ferroseoksen tuottajan Vargön Alloys AB:n kanssa noin 0,4 terawattitunnin (TWh) vuotuisesta sähkön ja ydinvoiman alkuperätakuiden toimituksesta asteittain nousevalla hinnoittelulla Ruotsissa. Sopimuskausi on joulukuusta 2024 joulukuuhun 2029.

Näiden vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallintaa kuvataan osiossa 2.2.6
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma.
54

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.2.3 Ilmastonmuutosta koskevat toimintaperiaatteet
Ilmastonmuutoksen hillinnän ja siihen sopeutumisen kannalta keskeisiä toimintaperiaatteita ovat
kestävyyspolitiikka, eettinen toimintaohje, toimittajien toimintaohje ja Fortumin Pariisin
yleissopimuksen mukaiset ilmastoedunvalvontaa koskevat periaatteet.
Kestävyyspolitiikan mukaisesti Fortum käsittelee ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä,
mukaan lukien äärimmäiset sääilmiöt ja muuttuvat olosuhteet, ja toteuttaa ilmastonmuutokseen
sopeutumista edistäviä toimenpiteitä, joilla se voi parantaa resilienssiään omaisuuden
suojelemiseksi ja varmistaa liiketoiminnan jatkuvuuden. Kestävyyspolitiikassa todetaan myös,
että Fortum arvioi tuotteidensa ja hankkeidensa elinkaarivaikutuksia ja pyrkii parantamaan
niiden energiatehokkuutta.
Eettisessä toimintaohjeessa käsitellään Fortumin pyrkimystä hillitä ilmastonmuutosta toiminnan
kaikissa vaiheissa Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja SBTi-aloitteen vaatimusten mukaisesti. Lisäksi
siinä käsitellään Fortumin strategiaa tukea teollisuuden ja yhteiskuntien hiilestä irtautumista.
Uusiutuvan energian käyttöönottoa ei erikseen mainita, mutta se on osa Fortumin sitoumusta tukea
hiilestä irtautumista ja tarjota asiakkaille ja yhteisöille puhdasta energiaa laajamittaisesti.
Toimittajien toimintaohjeessa linjataan Fortumin toimittajille ja liikekumppaneille asetettuja
vaatimuksia. Toimittajien esimerkiksi odotetaan huomioivan toimintansa ilmastovaikutukset ja
vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä silloin, kun se on kohtuullista. Pariisin yleissopimuksen
mukaiset ilmastoedunvalvontaa koskevat periaatteet ohjaavat Fortumin tarkempia kantoja EU- ja
maakohtaisiin politiikkoihin ja ne luovat myös pohjan poliittiselle vaikuttamiselle toimialajärjestöissä.
Ympäristövastuu ja ilmastonmuutos on sisällytetty myös muihin asiaan liittyviin
toimintaperiaatteisin, ohjeisiin ja manua aleihin, jotka on esitetty osiossa 2.1.2 Ympäristöasioita
koskevat toimintaperiaatteet.
2.2.4 Resilienssianalyysi
Fortum tarkastelee viittä strategista pitkän aikavälin makroskenaariota toimintaympäristön
näkymissään. Niiden avulla analysoidaan resilienssiä. Nämä tutkivasti muodostettavat
skenaariot määritetään mahdollisten kehityskulkujen perusteella neljän ensimmäisen tason
ajurin avulla (yhteistyön taso, valtio vastaan markkinat, ilmaston ja ympäristön painotus
yhteiskunnassa sekä teknologian kehitys) ja kahden toisen tason muuttujan avulla (makro- ja
geotalous sekä ilmaston ja ekosysteemien vakaus). Skenaarioissa otetaan huomioon sekä
keskipitkän (2030) että pitkän aikavälin (2050) resilienssi kaikilla Fortumin keskeisillä
liiketoiminta-alueilla ja kaikissa toimintamaissa. Skenaarioissa tarkastellaan sekä laadullisia että
määrällisiä syöttöparametreja ja epävarmuuksia. Kolme viidestä tunnistetusta strategisesta
skenaariosta on kvantifioitu tarkemmin sähkömarkkinamallinnuksella:
• Viivästyneen siirtymän skenaario (ilmaston lämpeneminen yli 3 astetta), jossa kansallinen
turvallisuus, talous ja/tai poliittinen jakautuminen jättävät ilmastokriisin ja sen hillitsemisen
yhteiskunnallisen painopisteen ulkopuolelle.
• Päämäärä kohtaa todellisuuden -skenaario (ilmaston lämpeneminen 2,5-2,8 astetta), jossa
korkeat ilmastotavoitteet jakavat huomion muiden kansallisten etuje n kanssa, kun nykyiset
taloudelliset ja poliittiset epävarmuustekijät jatkuvat ja tilanteeseen vaikuttavat myös
käytännön tekijät, kuten teknologiakustannukset ja toimitusketjut.
• Politiikkajohtoinen nopeutettu siirtymäskenaario (Pariisin sopimuksen mukainen, ilmaston
lämpeneminen 1,5-1,9 astetta), jota määrittää merkittävä tehostuminen yhteiskunnallisissa
ilmastonmuutoksen hillitsemistoimissa. Tämä johtaa sotatalouden kaltaiseen resurssien
mobilisointiin maailmanlaajuisesti.
Sähkömarkkinoiden mallinnus tehdään koko Euroopan sähköjärjestelmälle 1 tunnin tarkkuudella
kuluvasta vuodesta vuoteen 2050 kaikissa kolmessa edellä kuvatussa strategisessa
skenaariossa. Siinä otetaan huomioon energiahyödykkeiden hintojen herkkyys (korkea/matala)
sekä säähän perustuva vaihtelu. Keskeisten oletusten ja panosten avulla arvioidaan
epävarmuuksia, joihin kuuluvat poliittiset tavoitteet ja sääntely, energian, lämmön ja vedyn
kysyntä eri toimialoilla, energiateknologian kustannukset, tuotantomahdollisuudet ja -profiilit,
hyödykkeiden määrät ja hinnat (esim. kaasu, öljy, hiili, hiilidioksidi), sähköverkko ja muu
energiainfrastruktuuri sekä makrotaloudelliset muuttujat. Keskeisiä tuotoksia ovat sähkön
tukkuhinnat, asennettu kapasiteetti ja sähköntuotanto tuotantoteknologian mukaan, sähkön
kysyntä toimialoittain ja segmenteittäin sekä energiasektorin hiilidioksidipäästöt.
Nämä skenaariot kattavat riittävästi mahdollisten ilmastoskenaarioiden molemmat ääripäät, sillä
minkä tahansa skenaarion, jossa ilmasto lämpenee yli 3 astetta, odotetaan tuovan samanlaisia
siirtymänäkökohtia, eikä alle 1,5 asteen siirtymää pidetä todennäköisenä. Lisäksi kaikkien viiden
laadullisen skenaarion vaikutukset otetaan huomioon konsernin strategiassa, jossa tavoitteena
on toimittaa puhdasta energiaa ja edistää teollisuuden hiilestä irtautumista.
Skenaarioon perustuvat siirtymätapahtumat ja resilienssianalyysit otettiin huomioon
kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa. Siinä otetaan huomioon sekä todelliset että
mahdolliset siirtymä- ja fyysiset riskit energian ja materiaalien arvoketjuissa. Mitään ei ole
erityisesti suljettu pois ennen kaksinkertaisen olennaisuuden arviointia.
Siirtyminen vähähiiliseen ja kestävämpään talouteen vaikuttaa ympäröiviin alueisiin. Fortum
ottaa huomioon muun muassa sen, että raskaan teollisuuden hiilestä irtautuminen suoran ja
epäsuoran sähköistämisen avulla lisää sähkönkulutusta. Sähköjärjestelmä tarvitsee sekä kiinteitä
että joustavia vähähiilisiä lähteitä. Samalla kun siirtyminen pois fossiilisista polttoaineista
vähentää riippuvuutta tuonnista, aurinko- ja tuulivoiman tuotannon kasvu lisää
toimitusvarmuuden tarvetta.
Skenaario- ja resilienssianalyysit vaikuttavat Fortumin maaliskuussa 2023 julkistamaan Power to
Renew -strategiaan. Pienimmän riskin toimintatapa on vähentää sähköntuotannon päästöjä
tehokkaasti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tämä strategia yhdistettynä pohjoismaisille
energiamarkkinoille keskittymiseen takaa riittävän pääoman saannin, kannattavuuden sekä
varman ja puhtaan energian toimittamisen.
55

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Riskille altistunteita omaisuuseriä ja liiketoimintaa tarkastellaan kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnissa. Tämän arvioinnin tulokset ohjaavat ilmastotavoitteiden määrittelyä,
inv estointipäätöksiä sekä nykyisiä ja suunniteltuja hillintätoimia. Näistä toimista on lisätietoa
osiossa 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma. Kyseisessä osiossa on
myös kuvaus Fortumin kyvystä mukauttaa ja sopeuttaa strategiaansa ja liiketoimintamalliaan
ilmastonmuutokseen lyhyellä, keskipitkällä ja pitkä llä aikavälillä.
2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet
Fortumin ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet ja suoriutuminen on esitetty alla olevassa
taulukoss a:

| Mitta- yksikkö | Perus- vuosi | Perus- vuoden arvo 1) | Tavoite- vuosi | 2024 | Muutos perus- vuodesta, %
1. Scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 85 %:lla sähkön ja lämmön tuotannossa 2, 3) | tCO 2- ekv./ MWh | 2023 | 0,024 | 2030 | 0,018 | -23
2. Scope 1- ja 3 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 69 %:lla polttoaineisiin ja energiaan liittyvissä toiminnoissa kattaen kaiken myydyn sähkön 2, 3) | tCO 2- ekv./ MWh | 2023 | 0,13 | 2030 | 0,11 | -12
3. Absoluuttisten Scope 3 - kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 55 %:lla myytyjen tuotteiden käytössä koskien myytyjä fossiilisia polttoaineita 2) | tCO 2- ekv. | 2023 | 949 779 | 2033 | 1 266 451 | 33
4. Scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 90 %:lla sähkön ja lämmön tuotannossa 3, 4) | tCO 2- ekv./ MWh | 2023 | 0,024 | 2040 | 0,018 | -23
5. Scope 1- ja 3 -kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen 94 %:lla polttoaineisiin ja energiaan liittyvissä toiminnoissa kattaen kaiken myydyn sähkön 3, 4) | tCO 2- ekv./ MWh | 2023 | 0,13 | 2040 | 0,11 | -12
6. Absoluuttisten Scope 3 - kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 90 %:lla polttoaineisiin ja energiaan liittyvissä toiminnoissa 4) | tCO 2- ekv. | 2023 | 1 005 947 | 2040 | 962 775 | -4
7. Absoluuttisten Scope 3 - kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 90 %:lla myytyjen tuotteiden käytössä koskien myytyjä fossiilisia polttoaineita 4) | tCO 2- ekv. | 2023 | 949 779 | 2040 | 1 266 451 | 33
8. Kokonaisenergiantuotannon ominaispäästöt alle 20 gCO₂/kWh | gCO₂/ kWh | N/A | N/A | 2028 | 26 | N/A
9. Sähköntuotannon ominaispäästöt alle 10 gCO₂/ kWh | gCO₂/ kWh | N/A | N/A | 2028 | 11 | N/A
10. Hiileen perustuvasta energiantuotannosta sekä siihen liittyvistä toiminnoista luopuminen 5) | GW | N/A | N/A | 2027 | 1,0 | N/A

1) Perusvuoden arvot eivät sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024. Perusvuoden
arvoja ei ole varmennettu.
2) Tieteeseen perustuva lyhyen aikavälin päästövähennystavoite.
3) Tavoiterajaus sisältää bioenergian raaka-aineiden maaperään liittyvät päästöt ja poistumat.
4) Tieteeseen perustuva pitkän aikavälin päästövähennystavoite.
5) Sähkön ja lämmön hiilipohjainen kapasiteetti. Hiilipohjainen sähkön ja lämmön tuotanto sekä hiilen osuus liikevaihdosta
on esitetty osioss a 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit.
Fortum sitoutuu saavuttamaan kasvihuonekaasujen nettonollapäästöt läpi arvoketjun vuoteen
2040 mennessä. Science Based Targets -aloite (SBTi) on hyväksynyt Fortumin tieteeseen
perustuvat lyhyen aikavälin (tavoitteet 1–3) ja pitkän aikavälin tavoitteet (tavoitteet 4–7).
Ilmastotavoitteet on asetettu soveltamalla SBTi:n toimialakohtaista hiilestä irtautumisen
menetelmää, joka noudattaa Pariisin sopimuksen tavoitetta ilmaston lämpenemisen
rajoittamisesta 1,5 asteeseen. Lisäksi tavoitteenasetannassa on sovellettu SBTi:n Corporate
Near-Term -kriteerejä ja Corporate Net-Zero-standardia.
Tavoitte iden perusvuodet ja perusarvot on kuvattu yllä olevassa taulukossa. SBTi-aloitteen
mukaiset tavoitteet perustuvat kasvihuonekaasuinventaarioon. Tavoitteisiin ja
kasvihuonekaasuinventaarioon sovelletaan samaa rajausta. Perusvuodeksi valittiin SBTi-
kriteerien mukaisesti viimeisin vuosi, jolta tietoja oli saatavilla SBTi-validoinnin aikaan. Fortum
tarkistaa ilmastotavoitteita viiden vuoden välein tai silloin, kun organisaatiorakenteessa,
yhdistelyperiaatteessa tai laskentamenetelmissä tapahtuu merkittäviä muutoksia. Päästöjen
vähennyskeinojen arvioitu määrällinen vaikutus kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteiden saavuttamise en on esitetty osiossa 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää
koskeva siirtymäsuunnitelma.
Fortumin Scope 1- ja Scope 2 -kasvihuonekaasuintensiteetti sähkön ja lämmön tuotannolle
väheni 0,005 tCO 2-ekv. /MWh (23 %) vuonna 2024 hiilen käytön vähentämiseksi toteutettujen
toimien seurauksena. Lisäksi myydyn sähkön Scope 3 -päästöt laskivat lisääntyneen
alkuperältään varmennetun sähkön myynnin seurauksena, mikä johti myös sähkön myynnin
intensiteetin laskuun 0,02 tCO 2-ekv. /MWh (12 %). Kaasun myyntimäärä kasvoi johtuen aiemmin
tehdyistä myyntisopimuksista, mistä seurasi 0,3 Mt CO 2-ekv. (33 %) kasvu
kasvihuonekaasupäästöihin myydyn kaasun käytöstä. Päästöt myydystä lämmöstä vähenivät
0,04 Mt CO 2-ekv. (4 %). Li sätietoja tehdyistä toimenpiteistä on esitetty osiossa 2.2.7
Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit.
56

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
Fortum on asettanut koko yhtiön laajuiset lyhyen ja pitkän aikavälin päästövähennystavoitteet
SBTi-aloitteen mukaisesti. SBTi on maailmanlaajuinen aloite, joka auttaa yrityksiä ja
organisaatioita asettamaan päästövähennystavoitteita uusimman ilmastotieteen mukaisesti.
Siirtymäsuunnitelman kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet ovat linjassa ilmaston
lämpenemisen rajoittamista koskevan 1,5 asteen rajan kanssa.
Fortum on asettanut tavoitteet erikseen omalle toiminnalleen (Scope 1 ja Scope 2) ja arvoketjun
alku- ja loppupäälle (Scope 3). Fortumin SBTi:n mukaisia ilmastotavoitteita ovat sähkön ja
lämmöntuotannon Scope 1- ja Scope 2 -kasvihuonekaasujen päästöintensiteetin vähentäminen,
myydyn sähkön Scope 1- ja Scope 3 (kategoria 3) -kasvihuonekaasujen päästöintensiteetin
vähentäminen sekä myydyn maakaasun käytöstä aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen (Scope 3, kategoria 11). Lisäksi Fortum on asettanut tavoitteen vähentää
polttoaineisiin ja energiaan liittyvistä toiminoista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä kattaen
myydyn kaukolämmön. Ilmastotavoitteet on esitetty yllä.
Siirtymäsuunnitelmassa määritetään Fortumin toimenpiteet ja resurssit kohti
nettonollatavoitteita. Suunnitelma on kytketty yleiseen liiketoimintastrategiaan ja strategisiin
prioriteetteihin, jotka ovat luotettavan puhtaan energian toimittaminen, teollisuuden hiilestä
irtautumisen edistäminen sekä uusiutuminen ja kehittyminen. Suunnitelma perustuu olemassa
oleviin toimintoihin ja liiketoimintarakenteeseen. Se on riippuvainen tulevasta kehityksestä ja
muutoksista energiapolitiikassa ja -säännöksissä, markkinoiden rakenteessa, sähkön ja lämmön
kysynnässä, polttoaineiden tarjonnassa ja teknologisissa innovaatioissa sekä muutoksista
kasvihuonekaasujen laskentamenetelmissä ja SBTi-ohjeistuksissa. Keskeisiä oletuksia ovat muun
muassa sähkön tuotannon ja myynnin kasvu. Suunnitelmaan kuuluu liiketoiminnan siirtymä
fossiilisista polttoaineista muihin energialähteisiin (esim. hukkalämmön ja sähkökattiloiden
hyödyntäminen), joten vaikutus työvoimaan on vähäinen.
Fortumin toimitusjohtaja on johtoryhmän tuella hyväksynyt siirtymäsuunnitelman ja se on
esitetty teknologia- ja investointivaliokunnalle. Konsernin strategiasta ja pääoman allokoinnista
vastaava to imikunta (Strategy and Capital Allocation Committee, SCAI) seuraa sen etenemistä
säännöllisesti.
Seuraava k aavio kuvaa Fortumin havainnollis ta siirtymäsuu nnitelmaa vuoteen 2040:
1)Siirtymäsuunnitelma ei sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024.
2)Alkuperätakuu on sähköinen asiakirja, joka toimii näyttönä siitä, että tietty energiaosuus tai -määrä on tuotettu
esimerkiksi uusiutuvilla energialähteillä tai ydinvoimalla.
3)Jäännöspäästöt joko vähennetään omassa arvoketjussa tai neutraloidaan nettonollapäästöjen saavuttamiseksi
vuonna 2040.
Scope 1
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöintensiteettiä koskevan tavoitteen osalta merkittävin päästöjen
vähennyskeino on hiilen käytöstä luopuminen lämmön- ja sähköntuotannossa. Sen arvioidaan
vähentävän Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjä noin 68 %.
Suomessa Fortum on sitoutunut lopettamaan hiilen käytön Meri-Porin
hiililauhdevoimalaitoksessa (hiilidioksidipäästöjen vähennys 14 %). Lisäksi hiilen käyttöä
lämmöntuotannossa korvataan älykkäillä ja joustavilla ratkaisuilla, jotka perustuvat pitkälti
uusiutuvaan tai ydinvoimalla tuotettuun sähköön: hukkalämmön hyödyntämiseen,
lämpöpumppuihin, lämpöakkuihin ja sähkökattiloihin. Tämän arvioidaan pienentävän
hiilidioksidipäästöjä noin 22 %.
57

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Puolassa Fortum aikoo korvata hiilen biopolttoaineilla ja sähkökattiloilla, minkä arvioidaan
vähentävän Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjä noin 32 %. Biopolttoaineiden poltossa syntyvän
biopohjaisen hiilidioksidipäästöjen oletetaan netottuvan, eli saman määrän hiilidioksidia
oletetaan sitoutuvan biomassan kasvuun.
Scope 2
Uusiutuvan tai ydinvoimaan perustuv an sähkön hankinta omaan käyttöö n on merkittävin
Scope 2 -päästöjen vähennyskeino. Ilmastotav oitteen perusvuonna 2023 Scope 2 -päästöjen
osuus Scope 1- ja Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetistä tuotettu a sähkön ja
lämmön megawattituntia kohti oli noin 3 %.
Scope 3
Fortumin Scope 3 -päästöt vähenevät toimitusketjun hiilestä irtautumisen myötä.
Toimitusketjun alkupään sähkönmyynnistä aiheutuvien päästöjen osalta pääasiallinen
vähennyskeino on lisätä uusiutuvan ja ydinvoimaan perustuvan sähkön osuutta tuoteportfoliossa
kaikilla markkinoilla ja erityisesti Norjassa ja Puolassa tuotevalikoiman ja sähköostojen kautta.
Arvioitu hiilidioksidipäästöjen vähennys on 60 %.
Toimitusketjun loppupään kaasunmyynnistä aiheutuvien päästöjen osalta pääasiallinen
vähennyskeino on lisätä biokaasun osuutta valikoimassa etenkin yritysasiakkaiden segmentissä
sekä osallistua aktiivisesti tarvittavaan markkinoiden kehitykseen liittyen esimerkiksi uusiin
päästöjen vähentämisen välineisiin.
Scope 3 -päästöjen nettonollatavoitteen saavuttamiseksi myös asiakkaille toimitettavan, ja
ulkopuolisista lähteistä hankittuun lämpöön liittyviä päästöjä on vähennettävä. Tämä tapahtuu
ensisijaisesti Puolassa hiilen käytöstä luopumisen ja biomassaan siirtymisen, hukkalämmön
hyödyntämisen, lämpöpumppujen, lämpövarastojen ja sähkökattiloiden markkinakehityksen kautta.
Uutta vähähiilistä sähköntuotantokapasiteettia
Näiden keinojen lisäksi vähähiilisen tuotantokapasiteetin kasvu vuoteen 2030 mennessä
vähentää Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen intensiteettiä noin 5 % vuoteen 2023 verrattuna.
Fortum aikoo lisätä sähköntuotantokapasiteettia asentamalla uusia tuuli- ja aurinkovoimaloita
sekä modernisoimalla nykyisiä ydin- ja vesivoimaloita. Lisätietoa uudesta vähähiilisestä
tuotantokapasiteetista on alla.
Kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumat
Fortumin tavoitteena on irtautua hiilestä omassa toiminnassaan sähköistämällä ja polttoaineita
vaihtamalla. Päästövähennykset saavutetaan nopealla aikataululla. Kivihiilen polttaminen
lopetetaan vaiheittain vuoteen 2027 mennessä, ja muiden fossiilisten polttoaineiden käyttöä
vähennetään. Jäljelle jäävät vain fossiiliset polttoaineet, joita on vaikeampi korvata, kuten
varavoima, huippukapasiteetti ja voimalaitosten käynnistämisen polttoaineet. Olemassa olevien
voimalaitosten jäljellä olevana käyttöikänä tuotetut arvioidut Scope 1- ja Scope 2
-kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumat ovat noin 4,5 miljoonaa tCO 2-ekv. vuoteen 2030
mennessä ja 13,9 miljoonaa tCO 2-ekv. vuoteen 2050 mennessä. Fortumin toimintojen
kasvihuonekaasupäästöt katsotaan lukkiutumiksi siihen asti, kunnes investointipäätös on tehty.
Yhdenmukaisuus EU:n taksonomiakriteerien kanssa
Toimintamenojen ja pääomamenojen yhdenmukaisuus EU-taksonomian ilmastonmuutoksen
hillintätavoitteen (CCM) kanssa on esite tty osiossa 2.7.3 EU-taksonomian tunnusluvut. Fortumin
siirtymäsuunnitelma ja toimenpiteet asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ovat linjassa
ilmastonmuutoksen hillintätavoitteen kanssa. EU-taksonomian mukaisia pääomamenoja koskeva
suunnitelma on esitetty osiossa 2.7.5 Pääomamenosuunnitelma.
EU:n Pariisin sopimuksen mukaiset vertailuarvot koskevat myös Fortumia komission delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1818 perusteella (artiklan 12.1 kohdat d–g ja artikla 12.2).
Fortumin edistymistä siirtymäsuunnitelman toteuttamisessa on kuvattu osiossa 2.2.7
Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit sekä osiossa 2.2.5 Ilmastonmuutosta
koskevat tavoitteet.
2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
Toimenpiteet vuoden aikana
Vuonna 2024 Fortum toteutti seuraavat toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi omassa toiminnassaan ja arvoketjun alkupäässä. Toteutetut toimenpiteet on
ryhmitelty päästöjen vähennyskeinon mukaan.
Missä ilmoitettu, investoinnit o n aktivoitu aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin (liitetieto 18
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät) ja li nkitetty EU-
taksonomialuokitukseen (2.7.3 EU-taksonomian tunnusluvut). Toi menpiteisiin liittyvät
toimintamenot eivät olleet merkittäviä vuonna 2024.
58

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Scope 1: hiilen käytöstä luopuminen | Ajoitus | Arvioitu kasvihuone kaasupäästö vähennys | Kokonais kustannus/- investointi | Kustannus/ investointi vuonna 2024 1)
Suomi: Sähköön perustuvan joustavan kaukolämpötuotannon lisääntyminen Espoo Clean Heat -ohjelman myötä
Suomenojan hiilikäyttöisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen sulkeminen Espoossa Viimeisen kaukolämmön tuotantoon käytetyn hiilikäyttöisen yksikön sulkeminen Suomenojan voimalaitoksessa. | Huhtikuu 2024 | 360 000 tCO 2-ekv. 4) | Ei merkittävä | Ei merkittävä
Sähkökattilan rakentaminen Nuijalassa Vuonna 2024 käynnistyi sähkökattilan/ lämpövaraston rakentaminen Nuijalan alueella. (CCM4.11 2, 3)) | 2023–2027 | noin 300 milj. euroa 4) | 77 milj. euroa 4)
Datakeskuksen hukkalämpöä hyödyntävien lämpöpumppujen rakentaminen Kolabackenissa ja Hepokorvessa Vuonna 2024 käynnistyi lämpöpumppujen rakentaminen Kolabackenin ja Hepokorven alueilla (CCM4.25 2, 3)) | 2023–2025
Suomi: Meri-Porin hiilen käytöstä luopuminen
Meri-Porin hiilikäyttöinen voimalaitos strategiseen varantoon Meri-Porin hiililauhdelaitos siirrettiin huoltovarmuuskäyttöön Huoltovarmuuskeskuksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tuotanto on varattu sähköjärjestelmän vakavien häiriötilanteiden ja hätätilanteiden varalle Suomen sähköjärjestelmän huoltovarmuuden turvaamiseksi. | 4/2024– 12/2026 | 150 000 tCO 2-ekv. | Ei merkittävä | N/A
Puola: hiilen käytöstä luopuminen
Wrocławin kaukolämmön lämpöpumppuhanke saatiin päätökseen. Lämpöpumppu hyödyntää kunnallisen jäteveden lämpöä ja kattaa jopa 5 % vuotuisesta kaukolämmön tarpeesta. (CCM4.25 2)) | 2022–2024 | 35 000 tCO 2-ekv. | noin 24 milj. euroa (100 milj. zlotya) | 18 milj. euroa
Czestochowan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen hiilestä irtautuminen. Vuonna 2024 ilmoitettiin Czestochowan laitoksen jälkiasennuksesta hiilestä biomassaan. (CCM4.20 2)) | 2024–2026 | 175 000 tCO 2-ekv. | noin 100 milj. euroa | 3 milj. euroa

1) Investoinnit aktivoidaan aineellisiin käyttöomaisuushyödyk keisiin, katso liitetieto 18 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät.
2) Viittaus EU-taksonomian mukaisen toiminnan koodiin, katso osio 2.7.3 EU-taksonomian tunnusluvut.
3) Sisältyy EU-taksonomian pääomamenosuunnitelmaan.
4) Espoo Clean Heat -ohjelma yhteensä.

Scope 2: uusiutuvan energian hankinta | Ajoitus | Arvioitu kasvihuone kaasupäästö vähennys | Kokonais kustannus/- investointi | Kustannus/ investointi vuonna 2024 1)
Vähähiilisen energian hankinta Omaan käyttöön ostetusta sähköstä 92 % perustui uusiutuviin tai ydinvoimaan perustuviin energialähteisiin vuonna 2024. | 2024–2029 | 40 000 tCO 2-ekv. | Ei merkittävä | Ei merkittävä
Scope 3: toimitusketjun hiilestä irtautuminen |  |  |  |
Alkuperävarmennetun sähkön myynnin kasvu. Fortum ja ruotsalainen ferroseoksen tuottaja Vargön Alloys AB allekirjoittivat sähkönmyyntisopimuksen noin 0,4 terawattitunnin vuotuisesta sähkön ja ydinvoiman alkuperätakuiden toimituksesta Ruotsissa. | 2024–2029 | N/A | N/A | N/A

Uutta vähähiilistä sähköntuotantokapasiteettia | Ajoitus | Kokonaiskustannus/ -investointi | Kustannus/ investointi vuonna 2024 1)
Pjelaxin tuulipuisto Suomessa aloitti sähköntuotannon. Tuulipuisto tuottaa yli 1 TWh sähköä vuodessa. (CCM4.3 2)) | 2021–2024 | 360 milj. euroa | 28 milj. euroa
Investoinnit vesivoiman tuottavuuteen Vesivoimalaitosten jatkuva kunnossapito, lainsäädännölliset ja tuottavuusinvestoinnit. Investointeja Ruotsin vesivoimalaitosten tuotantokapasiteetin kasvuun ovat Forshuvudin laajat parannustyöt, Untran modernisointi sekä Maltan modernisointi ja tuotantokapasiteetin kasvattaminen. Investoinnit tuotantokapasiteettiin lisäävät vuotuista tuotantokapasiteettia noin 35 MW. (CCM4.5 2, 3)) | Forshuvud 2021–2025; Untra 2023– 2030; Malta 2024–2026 | Forshuvud: noin 59 milj. euroa (650 milj. kruunua); Untra: yli 60 milj. euroa (700 milj. kruunua); Malta: noin 20 milj. euroa (250 milj. kruunua) | 130 milj. euroa 4)
Loviisan ydinvoimalaitoksen käyttöiän pidentäminen vuoteen 2050. Uuden lupakauden aikana voimalaitoksen odotetaan tuottavan jopa 170 TWh sähköä. (CCM4.28 2, 3)) | 2023–2050 | noin 1 000 milj. euroa | 54 milj. euroa

1) Investoinnit aktivoidaan aineellisiin käyttöomaisuus hyödykkeisiin, katso liitetieto 18 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät.
2) Viittaus EU-taksonomian mukaisen toiminnan koodiin, katso osio 2.7.3 EU-taksonomian tunnusluvut.
3) Sisältyy EU-taksonomian pääomamenosuunnitelmaan.
4) Sisältää vesivoimalaitosten kunnossapidon, lainsäädännön ja tuottavuusinvestoinnit.
Suunnitellut tulevat toimenpiteet
Edellä mainittujen käynnissä olevien toimenpiteiden lisäksi Fortum aikoo toteuttaa
siirtymäsuunnitelman perusteella seuraavat toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi omassa toiminnassaan ja arvoketjun alku- ja loppupäässä.
59

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimenpide
Scope 1: hiilen käytöstä luopuminen
Zabrzen (Puola) sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen hiilen käytöstä luopumisen tutkiminen Jäljellä oleva hiilikäyttöinen tuotantokapasiteetti on 134 MW Zabrzen yhteistuotantolaitoksessa Puolassa. Fortum jatkaa näiden laitosten hiilestä irtautumisen vaihtoehtojen arviointia ja käynnistää modernisointiohjelman saavuttaakseen hiilen käytöstä luopumista koskevan tavoitteen vuoteen 2027 mennessä.
Scope 2: uusiutuvan energian hankinta
Fortum sitoutuu varmistamaan vähähiilisen uusiutuvaan tai ydinvoimaan perustuvan sähkön käytön omassa toiminnassaan Scope 1- ja Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetin vähennystavoitteen mukaisesti. Tämä koskee sekä nykyisiä toimintoja että uusia investointeja lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin.
Scope 3: toimitusketjun hiilestä irtautuminen
Toimitusketjun alkupää: kuluttajien ja pienyritysten hiilestä irtautuminen: Fortumin tavoitteena on tarjota yksinomaan alkuperävarmennettua sähköä kuluttajille sekä yrittäjille ja pienyrityksille kaikilla markkinoilla; jatkaa alkuperävarmennetun sähkön tarjoamista perustuotteena Ruotsissa ja Suomessa; ja ottaa vaiheittain käyttöön alkuperävarmennettu sähkö perustuotteena Norjassa ja Puolassa ja tarjota vain alkuperävarmennettua sähköä näissä segmenteissä vuoteen 2030 mennessä.
Toimitusketjun alkupää: keskisuurten ja suurten yritysten hiilestä irtautuminen: Fortum pyrkii tarjoamaan vain alkuperävarmennettua sähköä Ruotsissa ja Suomessa sekä ottamaan merkittävän askeleen kohti alkuperävarmennetun sähkön osuuden nostamista Norjassa ja Puolassa, joissa tavoitteena on, että noin 70–80 % volyymista on alkuperävarmennettua sähköä vuoteen 2030 mennessä.
Toimitusketjun loppupään hiilestä irtautuminen: keskeiset toimenpiteet liittyvät loppukäyttäjille myytävän kaasun päästöjen vähentämiseen Puolan markkinoilla. Fortumin tavoitteena on vähentää kaasun absoluuttista myyntimäärää ja kehittää tarjoamaa markkinakehityksen mukaisesti. Tähän päästään vähentämällä suurten yritysasiakkaiden kaasunkulutusta, tarkastelemalla nykyistä asiakaskuntaa ja tekemällä yhteistyötä strategisten asiakkaiden kanssa kaasusta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi. Fortum tutkii myös mahdollisuuksia vähentää kasvihuonekaasupäästöjä kasvattamalla biokaasun osuutta portfoliossa. Lisäksi Fortum osallistuu aktiivisesti tarvittavaan markkinakehitykseen ja edistää sitä.
Uutta vähähiilistä sähköntuotantokapasiteettia
Rakennusvalmiiden maatuuli- ja aurinkovoimahankkeiden (800 MW) kehittäminen. Fortum kehittää rakennuspaikkoja maatuulivoima- ja aurinkovoimahankkeille Pohjoismaissa. Esimerkiksi Fortum allekirjoitti vuonna 2024 sopimuksen uusiutuvan energian projektikehitysportfolion hankkimisesta Enersenseltä. Hankittu portfolio sisältää 2,6 GW varhaisvaiheen maatuulivoimahankkeita Suomessa, joista vain pienen osan odotetaan saavuttavan rakentamisvalmiuden. Investointisitoumuksia ei ole tehty, ja päätöksiä voidaan tehdä aikaisintaan tämän vuosikymmenen loppuun mennessä.

2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
Fortumin kannalta merkityksellisiä ilmastonmuutoksen mittareita ovat energiankulutus,
energiantuotanto ja kasvihuonekaasupäästöt. Kasvihuonekaasupäästöjen raportointi kattaa
suorat Scope 1 -päästöt omasta toiminnasta, epäsuorat Scope 2 -päästöt ostetusta energiasta
sekä epäsuorat Scope 3 -päästöt arvoketjun alku- ja loppupäästä.
Energiankulutus
Fortum käyttää Pohjoismaissa ja Puolassa sijaitsevissa laitoksissaan sähkön, lämmön ja höyryn
tuotannossa erilaisia polttoaineita, kuten uraania, kivihiiltä, jäteperäisiä polttoaineita,
biopolttoaineita ja maakaasua. Energiankulutus sisältää Fortumin tuotantolaitoksissa ja muissa
tiloissa käytetyn ostetun sähkön ja lämmön.
Energiankulutus lähteittäin on esitetty alla olevassa taulukossa:

MWh tai kuten ilmoitettu | 2024
Hiili ja hiilituotteet | 1 871 177
Raakaöljy ja öljytuotteet | 78 338
Maakaasu | 491 937
Muut fossiiliset lähteet | 1 505 170
Ostettu tai hankittu sähkö, lämpö, höyry ja jäähdytys fossiilisista lähteistä | 49 037
Fossiiliset lähteet yhteensä | 3 995 659
Fossiilisten lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 13
Ydinvoimaan perustuvat lähteet yhteensä | 24 278 552
Ydinvoimaan perustuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 81
Uusiutuvat polttoaineet | 1 688 034
Ostettu tai hankittu sähkö, lämpö, höyry ja jäähdytys uusiutuvista lähteistä | 26 294
Itse tuotetut uusiutuvat lähteet, jotka eivät ole peräisin polttoaineista | 29 957
Uusiutuvat lähteet yhteensä | 1 744 285
Uusiutuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 6
Yhteensä | 30 018 496

Energiantuotanto
Sähköntuotanto perustuu pääosin vesivoimaan ja ydinvoimaan. Fortum tuottaa myös
kaukolämpöä ja kaukokylmää.
Energiantuotanto lähteittäin on esitetty alla olevassa taulukossa:

| 2024
MWh | Sähkö | Lämpö
Ydinvoima | 24 272 710 | N/A
Maakaasu | 93 000 | 340 000
Kivihiili | 441 328 | 942 231
Jätepolttoaineet | 145 942 | 528 282
Polttoöljy, muut | 816 | 30 537
Lämpöpumput, sähkö | N/A | 961 000
Uusiutumaton energiantuotanto yhteensä | 24 953 795 | 2 802 050
Vesivoima | 20 239 503 | N/A
Aurinko, tuuli | 910 047 | N/A
Biomassa ja muut biopolttoaineet | 75 705 | 752 857
Jätepolttoaineet | 145 942 | 528 282
Lämpöpumput, sähkö | N/A | —
Uusiutuva energiantuotanto yhteensä | 21 371 197 | 1 281 139
Yhteensä | 46 324 992 | 4 083 189

60

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Uusiutuvalla energialla ja ydinvoimalla tuotetun sähkön osuus, sähkön ja lämmön tuotannon
hiilipohjaisen kapasiteetin osuus, hiilen ja fossiilisten polttoaineiden osuus liikevaihdosta sekä
myönnetyt ilmaiset päästöoikeudet on esitetty alla olevassa taulukossa. Taulukko tarjoaa
vapaaehtoista lisätietoa liittyen hiilen käytöstä luopumisen tavoitteeseen sekä EU-
päästökauppaan.

Kuten ilmoitettu | 2024
Uusiutuvalla energialla ja ydinvoimalla tuotetun sähkön osuus, % | 99
Hiilipohjainen kapasiteetti, GW | 1,0
Hiilipohjainen sähköntuotantokapasiteetti, GW | 0,7
Hiilipohjainen lämmöntuotantokapasiteetti, GW | 0,4
Hiilen osuus liikevaihdosta, % | 3
Fossiilisten polttoaineiden osuus tuotantoon perustuvasta liikevaihdosta, % | 6
Fossiilisten polttoaineiden osuus liikevaihdosta 1), % | 12
Myönnetyt ilmaiset päästöoikeudet 1), Mt | 0,1

1) Sisältää fossiilipohjaisen tuotannon ja kaasun myynnin.
Energiaintensiteetti
Nettoliikevaihtoon perustuva energiaintensiteetti on esitetty alla olevassa taulukossa:

milj. euroa | 2024
Nettoliikevaihto toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä toimialoilla 1) | 5 800
Nettoliikevaihto muusta toiminnasta | —
Yhteensä | 5 800
Kuten ilmoitettu | 2024
Energian kokonaiskulutus toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä toimialoilla, MWh | 30 018 496
Nettoliikevaihto toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä toimialoilla, milj. euroa | 5 800
Energian kokonaiskulutus toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä toimialoilla suhteessa nettoliikevaihtoon toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä toimialoilla, MWh/milj. euroa | 5 176

1)Ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat on esitetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006
liitteessä I olevissa pääluokissa A–H ja L. Fortumin toiminnot sähkön tuotannossa ja kaupassa, kaasun myynnissä,
lämmön tuotannossa, tavanomaisten ja vaarallisten jätteiden käsittelyssä ja loppusijoituksessa sekä lajiteltujen
materiaalien hyödyntämisessä määritellään ilmastovaikutuksiltaan merkittäviksi aloiksi.
61

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasupäästöjen jakautuminen on esitetty alla olevassa taulukossa:

| Takautuva | Välitavoitteet ja tavoitteet 2)
tCO 2-ekv. tai kuten ilmoitettu | Perusvuosi, 2023 1) | 2023 1) | 2024 | Muutos, % | 2025 3) | 2030 | 2033 | 2040 | Vuotuinen %- tavoite / perusvuosi
Scope 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Scope 1, brutto | 1 635 701 | 1 635 701 | 1 351 041 | -17 | — | 260 000 | — | 180 000 | -5
EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen osuus, % | 68 | 68 | 62 | -9 |  |  |  |  |
Scope 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sijaintiperusteinen Scope 2, brutto | 57 372 | 57 372 | 46 694 | -19 |  |  |  |  |
Markkinaperusteinen Scope 2, brutto | 44 784 | 44 784 | 24 470 | -45 | — | 0 | — | 0 | -14
Merkittävä Scope 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Scope 3 yhteensä, brutto | 12 465 711 | 12 465 711 | 11 494 566 | -8 |  |  |  |  |
1 Ostetut tavarat ja palvelut | 220 773 | 220 773 | 167 311 | -24 |  |  |  |  |
2 Tuotantohyödykkeet | 61 468 | 61 468 | 95 681 | 56 |  |  |  |  |
3 Polttoaineisiin ja energiaan liittyvät toiminnat | 10 859 498 | 10 859 498 | 9 664 931 | -11 | — | 5 200 000 | — | 2 200 000 | -5
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu | 226 187 | 226 187 | 280 798 | 24 |  |  |  |  |
5 Toiminnoissa muodostuva jäte | 316 | 316 | 302 | -4 |  |  |  |  |
6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen | 3 722 | 3 722 | 4 309 | 16 |  |  |  |  |
7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne | 2 271 | 2 271 | 2 518 | 11 |  |  |  |  |
8 Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät | 986 | 986 | 1 502 | 52 |  |  |  |  |
9 Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä | 11 445 | 11 445 | 10 571 | -8 |  |  |  |  |
10 Myytyjen tuotteiden jalostus | 666 | 666 | 176 | -74 |  |  |  |  |
11 Myytyjen tuotteiden käyttö | 949 779 | 949 779 | 1 266 451 | 33 | — | — | 430 000 | 100 000 | -5
12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa | 59 | 59 | 16 | -73 |  |  |  |  |
13 Tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät | — | — | — | — |  |  |  |  |
14 Franchising | — | — | — | — |  |  |  |  |
15 Investoinnit 4) | 128 541 | 128 541 | — | -100 |  |  |  |  |
Yhteensä |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasupäästöt, sijaintiperusteiset | 14 158 784 | 14 158 784 | 12 892 300 | -9 |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasupäästöt, markkinaperusteiset | 14 146 196 | 14 146 196 | 12 870 076 | -9 |  |  |  |  |

1) Parantaakseen kasvihuonekaasupäästöinventaarion tarkkuutta ja täydellisyyttä, Fortum tarkisti sen menetelmää ja prosessia vuonna 2024. Vuoden 2023 päästötiedot on päivitetty uudistetun prosessin mukaisesti. Perusvuoden arvoja ei ole varmennettu.
2) Välitavoitteiden ja tavoitteiden luvut eivät sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024.
3) Fortum ei ole asettanut tavoitteita vuodelle 2025.
4) Vuonna 2024 tuotteita ja energiaa Fortumille tuottavien osakkuus- ja yhteisyritysten päästöt on raportoitu osana Scope 3, kategoriaa 1 tai 3. Päästöt muista investoinneista on arvioitu merkityksettömiksi. Lista osakkuus- ja yhteisyrityksistä löytyy
liitetiedosta 40 Konserniyritykset segmenteittäin.
Vuonna 2024 92 % Fortumin omaan käyttöön ostamasta sähköstä oli alkuperävarmennettua.
Fortumin markkinaperusteiset Scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöt yhteensä olivat 12,9 Mt
CO 2-ekv. vuonna 2024. Verrattuna vuoteen 2023 päästöt vähenivät 1,2 Mt CO 2-ekv. (9 %).
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 0,28 miljoonaa CO 2-ekv. tonnia pääasiassa johtuen
hiilen käytön vähentymisestä Meri-Porin lauhdevoimalaitoksella (0,1 Mt CO 2-ekv.), Suomenojan
hiilikäyttöisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen sulkemisesta (0,08 Mt CO 2-ekv.) ja
kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myynnistä marraskuussa 2024 (joulukuun päästöt, 0,02 Mt
62

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

CO 2-ekv.). Markkinaperusteiset Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 0,02 Mt CO 2-ekv.
(45 %) johtuen lisääntyneestä omaan käyttöön hankitun ja alkuperältään varmennetun sähkön
ostosta. Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen osalta sähkön myynnistä aiheutuneet päästöt
vähenivät 1,0 Mt CO 2-ekv. johtuen alkuperältään varmennetun sähkön myynnin kasvusta. Lisäksi
myydyn kaasun määrä Puolassa kasvoi, mikä kasvatti arvoketjun loppupään myydyn kaasun
käytöstä johtuvia Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjä 0,3 Mt CO 2-ekv.
Fortum päivitti kasvihuonekaasupäästöjen laskentaprosessia vuonna 2024 parantaakseen sen
tarkkuutta ja kattavuutta. Vuoden 2023 kasvihuonekaasupäästöt laskettiin myös uudelleen.
Uudelleenlaskenta vähensi vuoden 2023 Scope 1-, 2- ja 3 -päästöjä 0,2 Mt CO 2-ekv.
Fortumin biogeeniset hiilidioksidipäästöt on esitetty alla olevassa taulukossa. Biogeenisiä
hiilidioksidipäästöjä syntyy biopolttoaineiden ja biopohjaisten jätteiden poltosta omassa
toiminnassa (Scope 1) sekä loppukäyttäjille myydyn lämmön tuotannosta ja biopolttoaineiden
poltosta osaomisteisissa yhtiöissä (Scope 3).

Biogeeniset hiilidioksidipäästöt, tCO 2 | 2024
Scope 1 | 629 987
Scope 3 | 149 978

Kasvihuonekaasuintensiteetti
Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti nettoliikevaihdon perusteella on esitetty alla olevassa
taulukossa:

milj. euroa | 2024
Kasvihuonekaasuintensiteetin laskennassa käytetty nettoliikevaihto | 5 800
Nettoliikevaihto muusta toiminnasta | —
Yhteensä | 5 800

Kasvihuonekaasupäästöt nettoliikevaihtoon suhteutettuna, tCO 2-ekv./milj. euroa | 2024
Sijaintiperusteiset | 2 223
Markkinaperusteiset | 2 219

Sisäinen hiilen hinnoittelu
Fortum käyttää erilaisia sisäisiä hiilen hinnoittelujärjestelmiä investointeihin ja
päästövähennystoimiin liittyvien kustannusten arviointiin ja päätöksenteon tukemiseen.
Fortumilla on ollut vuodesta 2005 alkaen EU:n päästökauppajärjestelmässä (ETS) velvoite
asettaa hinta hiilidioksidipäästöille. Hiilen EU ETS -hinta on keskeisiä pohjoismaisen sähkön
hintaan vaikuttavia tekijöitä, ja se on täysin integroitu Fortumin investointipäätöksiin. Hiilen
EU ETS -hinta koskee hiilidioksidipäästöjä, joiden osuus Fortumin Scope 1 -päästöistä oli 61 %
vuonna 2024. EU:n ETS -keskihinta vuonna 2024 oli 67 euroa hiilidioksiditonnilta.
Vuonna 2024 Fortum päivitti sisäistä CO 2-ekv. -varjohintaparametriaan varmistaakseen, että
kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset otetaan huomioon kasvu- ja
kunnostusinvestointipäätöksissä. Näin se tukee Fortumia nettonollapäästöjen saavuttamisessa.
Hiilen varjohinta koskee Scope 1- ja Scope 2 -päästöjä sekä Scope 3 -päästöjen osalta
polttoaineisiin ja energiaan liittyviä toimintoja. Sitä ei kuitenkaan vielä sovellettu
investointipäätöksiin vuonna 2024. Sisäinen hiilen hinta tulee perustumaan korkealaatuisiin
sertifioituihin päästövähennyksiin ja tarkka hinta sekä sen määrittämisessä käytetyt kriittiset
oletukset tullaan määrittelemään vuoden 2025 aikana.
Raportointiperiaatteet
Energiankulutus ja kasvihuonekaasupäästöt sisältävät kaikki voimalaitokset,
lämmöntuotantolaitokset ja muut tuotantolaitokset kaikissa toimintamaissa. Raportoinnin
laajuus perustuu operatiiviseen määräysvaltaan. Sähkön ja lämmöntuotannon tiedot, joita
käytetään Scope 1 -päästöintensiteetin tavoitteiden laskentaan, sisältävät myös Fortumin
osuudet osakkuusyhtiöissä ja yhteisyrityksissä, jotka myyvät tuotantonsa omistajilleen
tuotantokustannushintaan. Tämä on linjassa sen kanssa, miten näiltä yrityksiltä ostettu tuotanto
näkyy taloudellisessa raportoinnissa. Katso myös osio 1.2.2 Raportoinnin laajuus.
Energian kokonaiskulutus sisältää sähkön ja lämmön tuotannossa käytetyt polttoaineet sekä
omaan käyttöön ostetun sähkön ja lämmön. Ostettu sähkö ja lämpö jaetaan uusiutuviin,
fossiilisiin ja ydinvoimaan perustuviin lähteisiin. Sataprosenttisesti uusiutuva tai ydinvoimaan
perustuva sähkö ilmoitetaan vain alkuperätakuulla sertifioidulle sähkölle. Muussa tapauksessa
käytetään jäännösjakaumaan perustuvaa maakohtaista päästökerrointa.
Hiilidioksidin ominaispäästöjen laskennassa yhteistuotantolaitosten päästöt on kohdennettu
sähkölle ja lämmölle käyttämällä Greenhouse Gas (GHG) -protokollan ohjeistuksessa esitettyä
hyötysuhdemenettelyä lämmöntuotannon hyötysuhteella 90 % ja sähköntuotannon
hyötysuhteella 40 %.
Kasvihuonekaasupäästöjen raportointi sisältää oman toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt
(Scope 1), ostetun energian epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (Scope 2) sekä arvoketjun alku-
ja loppupään epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (Scope 3). Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan
seuraavien standardien mukaisesti: GHG Protocol Corporate Accounting and Reporting
Standard ja Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard. Kaikki
kasvihuonekaasupäästöt lasketaan CO 2-ekvivalenttitonneina, lukuun ottamatta erikseen
raportoitavaa biogeenistä hiilidioksidia. Biogeeniset päästöt on ilmoitettu Scope 1- ja Scope 3 -
päästöille. Scope 2 -laskennassa käytetyt päästökertoimet eivät erottele biogeenisten päästöjen
osuutta, minkä vuoksi niitä ei ole raportoitu erikseen.
63

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Kasvihuonekaasupäästöjen laskenta sisältää hiilidioksidin (CO 2), metaanin (CH 4), dityppioksidin
(N 2 O), fluorihiilivedyt (HFC), perfluorihiilivedyt (PFC), rikkiheksafluoridin (SF 6) ja typpitrifluoridin
(NF 3). Perfluorihiilivedyt ja typpitrifluoridi on merkitty nollaksi, koska tällaisia päästöjä ei ole
havaittu missään arvoketjun osassa. Kaikkien kaasujen ilmastonmuutospotentiaali perustuu
IPCC:n julkaisuihin (IPCC Sixth Assessment Report, 2023 (AR6), 100 vuoden aikahorisontti).
Vuonna 2024 Fortum tarkisti kasvihuonekaasuinventaarionsa metodologiaa ja prosessia ja laski
uudelleen kaikki vuoden 2023 Scope 1, Scope 2 ja Scope 3 -päästöt. Merkittävimmät muutokset
liittyivät Scope 3 -päästöjen kategorioihin 3 ja 15.
Voimalaitosten Scope 1 -kasvihuonepäästöt perustuvat jatkuviin mittauksiin tai
näytetestaukseen tai on laskettu polttoainekohtaisten päästökertoimien perusteella.
Voimalaitoksilla on käytössä erilaisia mittaus- tai laskentajärjestelmiä. Scope 1 sisältää
biopolttoaineiden palamisesta aiheutuvat CH 4- ja N 2 O-päästöt. Biogeeniset hiilidioksidipäästöt
raportoidaan erikseen.
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt lasketaan sekä markkina- että sijaintiperusteisella
menetelmällä. Markkinaperusteisessa menetelmässä käytetään toimittajakohtaisia
päästökertoimia. Päästökerrointa 0 kg CO 2/MWh on käytetty vain alkuperävarmennetulle
uusiutuvalle tai ydinvoimaan perustuvalle sähkölle. Muussa tapauksessa on käytetty
jäännösjakaumaan perustuvaa päästökerrointa. Sijaintiperusteisessa menetelmässä käytetään
sähkön maakohtaisia keskimääräisiä päästökertoimia. Jäännösjakauman kertoimet ja
maakohtaiset kertoimet on saatu Association of Issuing Bodies (AIB) -järjestön raportista
viimeisimmän vuoden päästökertoimista.
Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt lasketaan sisäisistä raportointijärjestelmistä saatujen
toimintatietojen perusteella. Tarkkojen tietojen puuttuessa on käytetty historiallisiin tietoihin
perustuvia arvioita. Käytetyt päästökertoimet ovat pääasiassa ulkoisista tietokannoista, kuten
EXIOBASE 3.4, Ecoinvent v3.11 ja US-EPA 2024, sekä erilaisista kirjallisuuslähteistä. Scope 3
-kasvihuonekaasupäästöistä 92 % mitataan Fortumin arvoketjun alkupään ja loppupään
toimintoja koskevien ensisijaisten tietojen perusteella. Fortumin tavoitteena on parantaa tietojen
tarkkuutta ja ensisijaisten tietojen kattavuutta tulevina vuosina erityisesti liittyen Scope 3,
kategorioihin 1 ja 2.
Ensisijaisia materiaali-, tuote- tai toimintoperusteisia tietoja käytetään laskettaessa
kasvihuonekaasupäästöjä kategorioissa 3 (Polttoaineisiin ja energiaan liittyvät toiminnot),
5 (Toiminnassa syntyvä jäte), 10 (Myytyjen tuotteiden käsittely), 11 (Myytyjen tuotteiden käyttö)
ja 12 (Myytyjen tuotteiden loppukäsittely). Ketjun alku- ja loppupään kuljetukset ja jakelu
(kategoriat 4 ja 9) on laskettu kuljetetun materiaalin määrän ja todellisen kuljetusmatkan
perusteella. Kategoria 6 (Liikematkat) lasketaan kuljetun matkan perusteella. Liikenteeseen
liittyvät päästöt (kategoriat 3, 4, 6, 7 ja 9) raportoidaan well-to-wheel-periaatteella. Toissijaisia
ostoihin perustuvia tietoja käytetään laskettaessa kategorioita 1 (Ostetut tavarat ja palvelut) ja
2 (Pääomahyödykkeet) sekä 8 (Ketjun alkupään vuokrattu omaisuus). Ostettujen tavaroiden ja
palveluiden määrät ja kategoriat perustuvat Fortumin menojen analyysitietokantaan. Kansallisia
keskiarvotietoja käytetään laskettaessa kategoriaa 7 (Työntekijöiden työmatkat).
Polttoaineisiin ja energiaan liittyvät toiminnot, etenkin loppukäyttäjille myyty sähkö ja jakeluun
ostettu lämpö, ovat merkittävin kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Sähkön myyntimäärät
perustuvat myyntisopimuksiin, joista Fortumilla on tasevastuu. Alkuperätakuiden määrät
perustuvat sisäisiin tietokantoihin. Joitakin liiketoimintatason arvioita on tehty, koska
raportointivuoden alkuperätakuiden osto on mahdollista seuraavan vuoden maaliskuun loppuun
saakka. Päästöt lasketaan sille sähkön kokonaismyynnin osalle, josta on vähennetty
alkuperätakuusertifioitu määrä. Myydyn sähkön päästökertoimen lähde on AIB:n julkaisema
viimeisimmän vuoden maakohtainen päästökerroin.
Asiakkaille jaettavan ulkoisen lämmön kokonaismäärä raportoidaan loppukäyttäjille jaettavan ja
myytävän lämmön määrän sekä toimittajakohtaisten päästökertoimien perusteella.
Polttoaineen arvoketjujen päästöjä ovat polttoaineen tuotannon (esim. kaivostoiminta, jalostus
ja prosessointi) sekä polttoaineen kuljetuksen ja varastoinnin päästöt. Arvoketjun jokaiselle
osalle on haettu päästökertoimia kansainvälisistä ja kansallisista lähteistä.
Kasvihuonekaasupäästöt yhteisyrityksistä ja osakkuusyhtiöistä sisältyvät joko Scope 3 -
päästöjen kategoriaan 1 (Tuotteita tai palveluja tarjoavat yritykset) tai kategoriaan 3 (Sähköä
tuottavat yritykset). Investointien kasvihuonekaasupäästöt saadaan suoraan kyseisiltä yhtiöiltä,
ja ne sisältävät vuoden 2023 tiedo t. Katso myös osio 1.2.2 Raportoinnin laajuus.
Fortumin kasvihuonekaasuinventaario sisältää kaikki merkitykselliset Scope 3 -kategoriat.
Kategoriat 13 (Ketjun loppupään vuokrattu omaisuus) ja 14 (Franchising yritykset) eivät ole
olennaisia, sillä Fortumilla ei ole tämänkaltaista toimintaa.
64

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.3 Ympäristön pilaantuminen
2.3.1 Johdanto aiheeseen ympäristön pilaantuminen
Energiantuotannossa syntyy päästöjä ympäristöön. Fortum hallitsee toiminnastaan aiheutuvia
päästöjä ilmaan, veteen ja maaperään ja pyrkii vähentämään ympäristövaikutuksia vaihtamalla
polttoaineita sekä käyttämällä teknologisia ratkaisuja ja savukaasujen puhdistusteknologioita.
2.3.2 Ympäristön pilaantumiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet
Fortum on tunnistanut kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa seuraavat ympäristön
pilaantumiseen liittyvät olennaiset kielteiset ja myönteiset vaikutukset. Lisätietoa
kaksinkertaisen olennaisuude n arviointiprosessista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
Kielteiset vaikutukset
IRO E2.1 | Polttoaineen palamisessa syntyvien typen oksidien (NO x) ja rikkidioksidipäästöjen (SO 2) aiheuttama ilman saastuminen. Typen oksidit ja rikkidioksidi ovat happamoittavia aineita, jotka reagoivat veden, hapen ja muiden ilmakehän kemikaalien kanssa ja muodostavat happosateita, jotka vahingoittavat herkkiä ekosysteemejä, kuten järviä ja metsiä. Typen oksidienpäästöt voivat myös aiheuttaa rehevöitymistä vaikuttamalla haitallisesti ravinnetaseeseen.
IRO E2.2 | Mahdolliset kielteiset ympäristövaikutukset, kun toiminnassa käytetään huolta aiheuttavia aineita / erityistä huolta aiheuttavia aineita. Kun huolta / erityistä huolta aiheuttavia aineita käytetään prosessikemikaaleina, pieniä määriä voi päästä luontoon ympäristölupien sallimissa rajoissa.
Myönteiset vaikutukset
IRO E2.3 | Akkumetallien talteenotto estää huolta aiheuttavia aineita päätymästä ympäristöön. Fortumin akkujen kierrätysratkaisu kierrättää yli 95 % akun mustan massan sisältämistä arvokkaista metalleista, jotka voidaan palauttaa kiertoon sen sijaan, että ne päätyisivät jätteeksi.

Energiantuotannon palamisprosessit tuottavat päästöjä ilmaan. EU-maissa savukaasupäästöille
on asetettu hyvin tiukat päästörajat, joiden saavuttaminen edellyttää parasta käytettävissä
olevaa tekniikkaa (Best Available Techniques, BAT). Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa
koskevassa vertailuasiakirjassa (BREF-asiakirjassa) määritetään tiukemmat päästöstandardit,
jotka Euroopan voimalaitosten on täytettävä, ellei niille myönnetä poikkeuslupaa.
Kaikki Fortumin voimalaitokset toimivat ympäristölupaehtojen ja ympäristöjärjestelmästandardin
vaatimusten mukaisesti, ja kaikki tuotantolaitokset ovat ISO 14001 -sertifioituja.
Fortum mittaa jatkuvasti päästöjä, poikkeamat ympäristöluparajoista tutkitaan sisäisesti ja
raportoidaan viranomaisille. Merkittävät poikkeamat ja merkittävät vuodot ympäristöön
luokitellaan ja käsitellään merkittävinä ympäristövahinkoina.
2.3.3 Ympäristön pilaantumista koskevat toimintaperiaatteet
Keskeinen toimintaperiaate, jolla hallitaan ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn ja hallintaan
liittyviä olennaisia vaikutuksia on Fortumin kestävyyspolitiikka. Fortum pyrkii ehkäisemään
ympäristön pilaantumista ottamalla käyttöön puhtaampia teknologioita, optimoimalla prosesseja
ja vähentämällä jätteen syntymistä mahdollisuuksien mukaan. Fortum pyrkii minimoimaan ja
kohtuullisesti hallitsemaan päästöjä sekä epäpuhtauksien vaikutuksia ilmaan, veteen ja
maaperään. Kestävyyspolitiikassa ei erikseen mainita huolta aiheuttavia aineita, mutta Fortum
katsoo niiden kuuluvan epäpuhtauksiin.
Toimittajien toimintaohjeessa linjataan Fortumin toimittajille ja liikekumppaneille asetetut
vaatimukset, joihin kuuluu myös vaatimus minimoida jatkuvasti jätteiden määrää sekä päästöjä
ilmaan, veteen ja maaperään.
Fortumin EHS (ympäristö, terveys ja turvallisuus) -johtamisen minimivaatimukset ja ohjeet
sisältävät merkittävien ympäristövahinkojen määritelmän ja ohjeet niiden tunnistamiseen sekä
ohjeet vaarallisten kemikaalien käytön rajoittamiseen ja jatkuvaan vähentämiseen.
Ympäristövastuu ja ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen on sisällytetty myös muihin asiaan
liittyviin toimintaperiaatteisin, ohjeisiin ja manu aaleihin, jotka on esitetty osiossa 2.1.2
Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet.
2.3.4 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat tavoitteet
Ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen liittyvät tavoitteet ja tulokset on esitetty alla olevassa
taulukossa:

| Mitta- yksikkö | Perus- vuosi | Perus- vuoden arvo | Tavoite- vuosi | 2024 | Muutos perus- vuodesta, %
20 %:n vähennys typen oksidien päästöissä (NO x) 1) | kg | 2023 | 1 546 865 | 2030 | 1 378 084 | -11
40 %:n vähennys rikkidioksidipäästöissä (SO 2) 1) | kg | 2023 | 849 418 | 2030 | 616 604 | -27
Ei merkittäviä ympäristöpoikkeamia eikä merkittäviä lupaehtorikkomuksia 2) | Tapahtumien määrä | N/A | N/A | Vuosittain | 1 | N/A

1)Perusvuoden ja kuluvan vuoden arvot sisältävät kaikki Fortumin laitokset pois lukien kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnot,
jotka myytiin marraskuussa 2024. Perusvuoden arvoja ei ole varmennettu.
2) Tämä yhteinen tavoite koskee myös vettä.
Ilmansaasteiden vaikutusten minimoimiseksi Fortum on asettanut tavoitteeksi typen oksidien
(NO x) ja rikkidioksidin (SO 2) päästöjen vähentämisen vuoteen 2030 mennessä. Näitä aineita
syntyy palamisprosessin kemiallisissa reaktioissa esimerkiksi polttoaineen epäpuhtauksista.
Tavoitteet sisältävät ka ikkien voimalaitosten ja toimintojen päästöt, kuten on kuvattu osiossa
1.2.2 Raportoinnin laajuus.
65

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Typen oksidien ja rikkidioksidi -päästöt vähenivät vuonna 2024 verrattuna vuoteen 2023.
Merkittävimmät muutokset johtuivat Suomenojan hiilikäyttöisen sähkön ja lämmön
yhteistuotantolaitoksen sulkemisesta ja hiilen käytön vähentämisestä Meri-Porin
lauhdevoimalaitoksella, joista johtuen typen oksidien päästöt vähenivät noin 170 tonnia ja
rikkidioksidipäästöt noin 230 tonnia.
Lisäksi Fortum pyrkii vähentämään kokonaisympäristövaikutuksiaan ja on siksi asettanut
erillisen tavoitteen, joka koskee merkittävien ympäristöpoikkeamien seuraamista ja
paikkakohtaisten ympäristölupien noudattamista. Määritelmän mukaan merkittäviä
ympäristöpoikkeamia ovat poikkeamat, jotka ovat aiheuttaneet merkittävää haittaa ympäristölle
(maa, vesi, ilma) tai ympäristölainsäädännön tai -lupaehtojen rikkomuksen. Merkittäviä
ympäristöpoikkeamia seurataan, raportoidaan ja tutkitaan ja korjaavat toimenpiteet toteutetaan,
jotta vastaavat tapaukset voidaan estää tulevaisuudessa. Vuonna 2024 tapahtui yksi merkittävä
ympäristöpoikkeama: merkittävä sammutusvesivuoto ympäristöön energiajätebunkkerin suuren
tulipalon yhteydessä Turussa. Tähän liittyvien korjaavien toimenpiteiden taloudellinen vaikutus
ei ole olennainen.
Fortum pyrkii myös asettamaan tavoitteen huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden käytön
vähentämiselle vuoteen 2030 mennessä. Näitä aineita käytetään prosessi-, laboratorio- ja
kunnossapitokemikaaleina tai osana kemiallisia tuotteita. Fortum arvioi mahdollisuuksia korvata
nämä vaiheittain vähemmän vaarallisilla kemikaaleilla.
Kaikki Fortumin ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen liittyvät tavoitteet ovat vapaaehtoisia,
eli niitä ei edellytetä muussa Fortumiin sovellettavassa lainsäädännössä.
2.3.5 Ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn liittyvät toimenpiteet ja
resurssit
Fortumin ilmastotavoite sähkön ja lämmöntuotannon Scope 1- ja Scope 2 -kasvihuonekaasujen
päästöintensiteetin vähentämisestä pienentää vastaavasti omasta toiminnasta aiheutuvaa ilman
pilaantumista. Lisätietoa Fortumin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteista on osioissa
2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet ja 2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja
resurssit.
Lisäksi on käynnissä tai suunnitteilla seuraavia ymp äristön pilaantumisen ehkäisemistä koskeviin
tavoitteisiin liittyviä toimenpiteitä.
Toimenpiteet vuoden aikana

Toimenpide | Ajoitus | Kokonais kustannus/- investointi | Kustannus/ investointi vuonna 2024
Kemikaalien hallintajärjestelmän käyttöönotto Puolassa Puolan toimipaikat ottivat käyttöön kemikaalien hallintajärjestelmän, ja nyt kaikilla Fortumin toimipaikoilla on käytössä sama kemikaalienhallintajärjestelmä. | 2024 | Ei merkittävä | Ei merkittävä
Huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden tunnistaminen ja korvaaminen Käytetyt ja valmistetut huolta ja erityistä huolta aiheuttavat aineet tunnistettiin ja niiden määrät laskettiin, jotta toimenpiteitä voidaan kohdistaa vaarallisten kemikaalien korvaamiseen tulevaisuudessa. Osa liiketoiminnoista alkoi korvata erityistä huolta aiheuttavia aineita jo vuonna 2024. | 2024–2030 | Ei merkittävä | Ei merkittävä

Suunnitellut tulevat toimenpiteet

Toimenpiteet
Sisäistä ympäristöpoikkeamien tutkintaprosessia tarkistetaan ja vahvistetaan. Tavoitteena on ehkäistä poikkeamia tulevaisuudessa.
Huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden tunnistaminen ja korvaaminen kemikaalien hallintajärjestelmän avulla aloitetaan kunnossapitokemikaaleina käytettävien huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden arvioinnilla. Sen jälkeen arvioidaan laboratorio- ja prosessikemikaalien korvattavuutta.

2.3.6 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat mittarit
Fortumin olennaisia ympäristön pilaantumiseen liittyviä osa-aiheita ovat ilman pilaantuminen
sekä huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden käyttö. Veden ja maaperän pilaantuminen
sekä mikromuovien tuottaminen eivät ole olennaisia.
Päästöt ilmaan
Päästöt ilmaan on esitetty alla olevassa taulukossa. Päästöt sisältävät ne voimalaitokset ja
tuotantolaitokset, joissa vuosittaiset päästöt ylittävät Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EY) N:o 166/2006 liitteessä II esitetyn kynnysarvon. Ne eivät sisällä laitoksia, joiden
päästöt eivät ylitä kynnysarvoa. Fortumin kaikkien voimalaitosten ja toimintojen rikkidioksidi- ja
typpioksidipä ästöt on esitetty osiossa 2.3.4 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat
tavoitteet.
66

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Aine, kg | 2024
Kromi ilmaan | 102
Fluorihiilivedyt | 103
Vetykloridi | 39 100
Rikkidioksidi | 417 000
Typen oksidit | 1 726 489

Huolta aiheuttavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet
Fortumin käyttämät huolta aiheuttavat aineet ovat pääasiassa muutamia suuren volyymin
prosessikemikaaleja ja polttoaineita, joita on kuvattu alla olevassa taulukossa. Lisäksi Fortumilla
oli käytössä yhteensä yli 2 400 tuotetta, joita käytetään prosessi-, laboratorio- ja
kunnossapitokemikaaleina ja joissa on aineosana huolta aiheuttavia aineita. Näiden huolta
aiheuttavien aineosien kokonaiskäyttömäärä on esitetty ”Muut”-kategoriassa. Fortum myös
kierrättää akkumateriaaleja, ja niiden raaka-aineet sisältävät huolta aiheuttavia aineita. Niiden
yhteismäärä on kuvattu taulukossa erikseen alimpana.

Olennaiset huolta aiheuttavat aineet, vuotuinen kulutus, t | 2024
Käytetty tuotannossa |
Ammoniakki (CAS 7664-41-7) 3) | 125
Ammoniumpersulfaatti (CAS 7727-54-0) 2) | 150
Ferrosulfaatti, heptahydraatti (CAS 7782-63-0) 2) | 303
Raskaat polttoöljyt 1,2,3) | 13 033
Kevyet polttoöljyt/dieselpolttoaineet 1,2,3) | 6 239
Sementti (65997-15-1) 2) | 27
Muut 4) | 67
Käytetty yhteensä | 19 944
Käytetty akkumateriaalien kierrätyksen syöttöaineena |
Musta massa ja NCM-prekursori | 179
Käytetty yhteensä syöttöaineena | 179

1) Syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2: H350, H350i, H351; Sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2: H340, H341;
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2: H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H361, H361F, H361d, H361fd.
2) Hengitysteitä herkistävä, kategoria 1: H334; ihoa herkistävä, kategoria 1: H317; Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva
altistuminen, kategoriat 1 ja 2: H372, H373; Elinkohtainen myrkyllisyys, kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2: 370, H371;
hormonitoimintaa häiritsevät aineet.
3) Vaarallinen vesiympäristölle – krooninen myrkyllisyys, kategoriat 1–4: H410, H411, H412, H413; otsonikerrokselle
vaarallinen: H420.
4) Voiteluaineet, bensiinit, liuottimet, muut kunnossapitokemikaalit, vedenkäsittelykemikaalit, vaahtoamisenestoaineet,
sammutusaineet, jäätymisenestoaineet, jäähdytysaineet, laboratoriokemikaalit, mukaan lukien erityistä huolta aiheuttavia
komponentteina sisältävien kemikaalien yli 2 400 kauppanimeä. Vaarallisuusluokkia ei ole määritelty.
Erityistä huolta aiheuttavien aineiden käyttö koostuu pääasiassa kahdesta pienen volyymin
prosessikemikaalista: boorihaposta ja hydratsiinista. Boorihappoa käytetään ydinvoiman
tuotannossa painevesireaktoreissa liukoisena neutroniabsorbaattorina reaktorin reaktiivisuuden
hallinnassa. Hydratsiinia käytetään korroosionestoaineena hapen poistamiseen vedestä,
kattiloista ja kaukolämpövesistä. Lisäksi Fortumilla oli käytössä yhteensä yli 150 tuotetta, joita
käytetään laboratorio- ja kunnossapitokemikaaleina ja joissa on komponentteina erityistä huolta
aiheuttavia aineita. Näiden sisältämien erityistä huolta aiheuttavien aineosien
kokonaiskäyttömäärä on esitetty ”Muut”-kategoriassa. Fortum kierrättää akkumateriaaleja, ja
lopputuote sisältää erityistä huolta aiheuttavia aineita.

Olennaiset erityistä huolta aiheuttavat aineet, vuotuinen kulutus, t | 2024
Käytetty tuotannossa |
Boorihappo (CAS 10043-35-3, 1303-96-4) 1) | 7
Hydratsiini (CAS 7803-57-8/10217-52-4) 1,2,3) | 2
Muut 4) | 1
Käytetty yhteensä | 10
Tuotettu akkumateriaalien kierrätyksessä |
Metallisulfaatit liuoksessa 1,2,3) | 455
Tuotettu yhteensä | 455

1)Syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2: H350, H350i, H351; Sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2: H340, H341;
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2: H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H361, H361F, H361d, H361fd.
2)Hengitysteitä herkistävä, kategoria 1: H334; ihoa herkistävä, kategoria 1: H317; Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva
altistuminen, kategoriat 1 ja 2: H372, H373; Elinkohtainen myrkyllisyys, kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2: 370, H371;
hormonitoimintaa häiritsevät aineet.
3)Vaarallinen vesiympäristölle – krooninen myrkyllisyys, kategoriat 1–4: H410, H411, H412, H413; otsonikerrokselle
vaarallinen: H420.
4)Kunnossapitokemikaalit, lämmönsiirtonesteet, öljyt ja laboratoriokemikaalit, mukaan lukien erityistä huolta aiheuttavia
komponentteina sisältävien kemikaalien yli 150 kauppanimeä. Vaarallisuusluokkia ei ole määritelty.
Raportointiperiaatteet
Päästöt ilmaan sisältävät kaikki lämpö- ja voimalaitokset ja tuotantolaitokset kaikissa
toimintamaissa. Päästöt ilmaan sisältävät ne laitokset, joissa vuosittaiset päästöt ylittävät
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 166/2006 liitteessä II esitetyn
kynnysarvon. Typen oksidien- ja rikkidioksidi -päästövähennystavoitteet sisältävät kaikki
laitokset riippumatta siitä, ylittävätkö ne kynnysarvon vai eivät. Kynnysarvon ylittävät päästöt
Fortumin kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnoista sisältyvät ilmoitettuihin vuosittaisiin
päästöihin, mutta eivät asetettujen tavoitteiden vuosien 2023 ja 2024 lukuihin.
Fortum mittaa ja seuraa päästöjä kunkin toimipaikan ympäristölupavaatimusten ja paikallisten
säännösten mukaisesti. Toimipaikkakohtaiset tiedot kerätään sisäiseen tietokantaan. Niitä
verrataan kynnysarvoon, ja ne yhdistellään konsernitasolla.
Ilmoitetut päästöt ilmaan perustuvat pääosin jatkuviin paikan päällä tehtäviin mittauksiin ja
niiden pohjalta tehtäviin laskentoihin perustuen esim. mitattuihin pitoisuuksiin ja savukaasun
määrään. Lisäksi päästömittauksissa voidaan käyttää myös kertamittauksia.
67

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.4 Vesi
2.4.1 Johdanto aiheeseen vesi
Veden saatavuus on edellytys Fortumin toiminnoille, erityisesti ydinvoimalle sekä muille
lauhduttaville voimalaitoksille, jotka ottavat jäähdytysvetensä merestä ja purkavat sen takaisin
mereen. Fortumilla on myös vesivoimatoimintoja, joissa vesi kulkee vesivoimaturbiinien läpi,
ilman merkittävää vaikutusta veden laatuun tai määrään. Fortumin vastuu veden käytöstä liittyy
paitsi veden määrään ja saatavuuteen myös sen laatuun ja vesiympäristöön.
Fortumin vesimittareissa ei oteta huomioon jokivirtoja vesivoimaturbiinien kautta. Fortumilla on
hyvin vähän toimintaa vesistressialueilla. Nämä toiminnot sijaitsevat pääasiassa Puolassa.
2.4.2 Veteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Fortum ottaa ja purkaa toiminnassaan suuria määriä vettä. Fortum on tunnistanut kaksi
olennaista veteen liittyvää kielteistä vaikutusta kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa alla
esitetyn mukaisesti. Lisätietoa kaksinkertaisen olenna isuuden arviointiprosessista on osiossa 1.4
Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
Kielteiset vaikutukset
IRO E3.1 | Sähkön ja lämmön tuotantoon liittyvä vedenotto ja vesien poisjohtaminen pääasiassa jäähdytystarkoituksiin. Fortumin vedenotosta 98 % on merivettä jäähdytykseen, etenkin ydinvoiman ja lauhdevoiman tuotantoon, ja se purkautuu yleensä takaisin samaan vesistöön ilman kulutusta. Suurin osa vedenotosta tapahtuu Loviisan ydinvoimalaitoksella Suomessa, ja vesi käytetään jäähdytykseen. Jäähdytyksen lisäksi makeaa vettä ja merivettä käytetään esimerkiksi muissa voimalaitosprosesseissa, jätteenkäsittelyssä ja kaukolämpöverkoissa. Jätevettä päästetään ympäristöön luparajojen mukaisesti, jotta ympäristövaikutukset voidaan minimoida.
IRO E3.2 | Vesivoimatuotannon vaikutus vedenvirtaamien vaihteluväliin ja rytmiin sekä vesistöjen vesitasoihin, millä on kielteisiä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia. Veden sääntelyllä tulvien torjunnassa on toisaalta myönteisiä vaikutuksia paikallisille asukkaille.

Fortumilla on osaomisteisia ydin- ja vesivoimalaitoksia, joilla on samankaltaisia vaikutuksia.
Paikallisella tasolla veteen liittyviä toimenpiteitä ohjaavat sertifioidut ympäristöjärjestelmät sekä
laitosten ympäristö- ja muut luvat. Lupien säännökset koskevat esimerkiksi veden ottomääri ä,
poisjohdettujen vesien laatua sekä vesivoimalaitosten virtaamia ja vedenkorkeuksia. Fortum
seuraa vedenkäyttöä ja pyrkii tehokkaaseen käyttöön muun muassa vähentämällä
vedenkulutusta ja kierrättämällä vettä mahdollisuuksien mukaan.
Fortum tuntee tarkasti vesitilanteen niissä vesistöissä, joissa se tuottaa vesivoimaa, ja yhtiö
käyttää reaaliaikaisia vesistöennusteita tuotannon suunnittelussa. Fortum ottaa muiden
vedenkäyttäjien tarpeet huomioon toteuttamalla veteen liittyviä paikallisia toimenpiteitä.
2.4.3 Vettä koskevat toimintaperiaatteet
Keskeinen toimintaperiaate, jolla hallitaan veteen liittyviä olennaisia vaikutuksia, on
kestävyyspolitiikka. Kestävyyspolitiikka kattaa vedenkäytön hallinnan ja optimoinnin sekä veden
tehokkaan käytön omassa toiminnassa, mukaan lukien makean veden käytön vähentämisen sekä
veden kierrätyksen suosimisen erityisesti korkean vesistressin alueilla, mikäli mahdollista.
Kestävyyspolitiikka ohjaa Fortumin toiminnan veden laatuun vaikuttavien kielteisten vaikutusten
minimointia sekä sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla ehkäistään ympäristön
pilaantumista, vähennetään vedenkulutusta ja huolehditaan paikallisten vesistöjen terveydestä.
Kestävyyspolitiikkaa täydentävät ohjeet, jotka käsittelevät vaikutusten hallintaa poikkeus- ja
hätätilanteissa. Lisäksi vedenkäytön hallintaa käsitellään EHS-johtamisen minimivaatimuksissa
ja ohjeissa. Biodiversiteettimanuaali, joka määrittää yhtiön periaatteet liittyen luonnon
monimuotoisuuteen, käsittelee myös veteen liittyvien luonnon monimuotoisuuden vaikutusten
hallintaa. Toimittajien toimintaohjeessa linjataan Fortumin toimittajille ja liikekumppaneille
asetetut vaatimukset, joihin kuuluvat myös vedenkäytön jatkuvaa vähentämistä koskeva
vaatimus sekä jätteen ja veteen kohdistuvien päästöjen minimointi.
Ympäristövastuu, mukaan lukien veteen liittyvä kestävyys, on sisällytetty myös muihin
aiheeseen liittyviin toimintaperiaatteisin, ohjeisi in ja manuaaleihin, jotka on esitetty osiossa 2.1.2
Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet.
Fortumin osaomisteinen ydinvoimalaitos Forsmark Ruotsissa sijaitsee huomattavasta
vesistressistä kärsivällä alueella. Fortumilla ei ole operatiivista määräysvaltaa Forsmarkin
toimintaan, joten Forsmark ei kuulu Fortumin vettä koskevien toimintaperiaatteiden piiriin eikä
sisälly vettä koskeviin mittareihin.
2.4.4 Vettä koskevat tavoitteet
Fortumin vettä koskevat tavoitteet ovat:
• Ei merkittäviä ympäristöpoikkeamia eikä merkittäviä lupaehtorikkomuksia, yhteinen tavoite
ympäristön pilaantumisen estämisen kanssa. Katso osio 2.3.4 Ympäristön pilaantumisen
ehkäisemistä koskevat tavoitteet.
• Paikallisten aloitteiden jatkaminen ja osallistuminen tieteeseen perustuvien menetelmien
kehittämiseen vesivoiman vesivaikutusten arvioimiseksi, yhteinen tavoite luonnon
monimuotoisuuden kanssa. Katso osio 2.5.4 Luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet.
Ensimmäiseen tavoitteeseen kuuluva t muun massa veden säännöstelyyn, vedenottoon ja vesien
poisjohtamiseen liittyvät poikkeamat sekä vuodot. Tavoite sisältää vedenottoon ja vesien
poisjohtamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset erityisesti jäähdytyksen osalta. Se sisältää myös
vesivoiman rakentamisen ja käytön vaikutukset veden virtaukseen ja tasoihin sekä vedenkäytön
laajemmin Fortumin toiminnassa.
68

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toiseen tavoitteeseen kuuluvat vesivoiman rakentamisen ja tuotannon olennaiset vaikutukset ja
niiden lieventäminen.
Tavoitteilla ei suoraan pyritä vähentämään vedenkulutusta, mutta ensimmäinen tavoite sisältää
myös tapaukset, joissa vedenkulutukseen liittyviä vaatimuksia on jätetty noudattamatta. Lisäksi
se sisältää Fortumin toiminnan vesistressialueilla. Molemmat vettä koskevat tavoitteet ovat
vapaaehtoisia, eli lainsäädäntö ei niitä edellytä.
2.4.5 Veteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
Toimenpiteet vuoden aikana
Vuonna 2024 Fortumin hiilestä irtautumistavoitteen toteuttaminen vuoteen 2027 mennessä
vähensi vedenkäyttöä Fortumin hiililauhdevoimalaitoksessa Meri-Porissa sekä sähkön ja
kaukolämmön tuotannossa Espoossa. Näitä toimenpiteitä o n kuvattu osiossa 2.2.7
Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit. Lisä ksi on käynnissä ja suunnitteilla
seuraavia vettä koskeviin tavoitteisiin liittyviä toimenpiteitä:

Toimenpide | Ajoitus | Kokonais kustannus/- investointi | Kustannus/ investointi vuonna 2024
Vedenkäsittelyjärjestelmän modernisointi energiantuotantolaitoksissa Czestochowassa Puolassa. Vesistressialueella kunnallista vettä käytetään pääasiassa prosessivetenä lämmön ja sähkön tuotannossa sekä täydentämään lämmitysverkon häviöitä. Vedenottoa vähennetään kierrättämällä osa käytetystä vedestä takaisin prosesseihin. Vuonna 2024 toteutetulla modernisoinnilla on myönteinen vaikutus veden laatuun, ja sen arvioidaan vähentävän vedenottoa 2 400 m 3 vuodessa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. | 2024–2025 | Ei merkittävä | Ei merkittävä
Uusi kalanviljelylaitos Ruotsin Gammelkroppassa otettu käyttöön Maalla sijaitsevassa laitoksessa vesi kiertää suljetussa järjestelmässä, mikä vähentää vedenottoa noin 90 % tavanomaiseen kalanviljelylaitokseen verrattuna. | 2021–2025 | Ei merkittävä | Ei merkittävä

Suunnitellut tulevat toimenpiteet
Fortumin ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman toimenpiteet vähentävät
vedenkulutuksen intensiteettiä tul evaisuudessa. Näitä toimenpiteitä kuvataan osiossa 2.2.6
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma.
Toimenpiteet tavoitteen ”Paikallisten aloitteiden jatkaminen ja osallistuminen tieteeseen
perustuvien menetelmien kehittämiseen vesivoiman vesivaikutusten arvioimiseksi” on kuvattu
osiossa 2.5.6 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit.
Ympäristöpoikkeamien ja ympäristöä koskevien vaatimusten noudattamatta jättämisen hallintaa
käsitellään osiossa 2.3.4 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat tavoitteet.
2.4.6 Vettä koskevat mittarit
Fortumin kannalta merkitykselliset vettä koskevat mittarit liittyvät vedenkulutukseen, veden
kierrätykseen ja uudelleenkäyttöön sekä vedenottoon ja vesien poisjohtamiseen. Vedenotto
kuvaa veden sisäänottoa, ja vedenkulutus on vettä, jota ei lasketa takaisin luontoon tai muuhun
kohteeseen.
Vedenkulutus ja muut asiaankuuluvat vesimittarit on esitetty alla olevissa taulukoissa:
Vedenkulutus

m 3 | 2024
Veden kokonaiskulutus | 966 566
Veden kokonaiskulutus vesiriskialueilla | 54 900
Veden kokonaiskulutus suhteessa nettoliikevaihtoon (milj. euroa) | 167
Kierrätetty ja uudelleen käytetty vesi yhteensä | 3 365 290

Vedenkulutus sisältää muun muassa vesivuodot kaukolämpöverkoista sekä
jätekierrätyslaitosten ja voimalaitosten prosesseissa käytettävän veden.
WRI Aqueduct Water Risk Atlas -työkalun syyskuun 2024 tietojen mukaan Fortumin sähkön ja
lämmön yhteistuotantolaitos ja lämpökattilat Puolan Czestochowassa sijaitsevat erittäin
huomattavan vesistressin (80–100 %) alueella. Veden kokonaiskulutus vesiriskialueilla viittaa
tähän toimipaikkaan ja on 5,7 % Fortumin veden kokonaiskulutuksesta. Vuonna 2024 Fortum
kierrätti ja käytti uudelleen 3,4 miljoonaa kuutiometriä vettä.
Vedenotto tuotantoon

milj. m 3 | 2024
Jäähdytys |
Merivesi | 1 397,6
Makea pintavesi | 0,1
Yhteensä jäähdytykseen | 1 397,7
Muu käyttö |
Makea pintavesi | 24,8
Yhdyskuntavesi | 1,0
Sadevesi, hulevesi ja tihkuvesi | 0,7
Merivesi | 0,3
Pohjavesi | 0,1
Muu ulkopuolinen vedentoimittaja, makea vesi | 0,3
Yhteensä muuhun käyttöön | 27,2
Yhteensä | 1 424,8

69

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vesien poisjohtaminen kohteittain

milj. m 3 | 2024
Jäähdytyksen vesien poisjohtaminen |
Meri | 1 397,7
Makea pintavesi | 0,1
Jäähdytyksen vesien poisjohtaminen yhteensä | 1 397,8
Muu kuin jäähdytyksen vesien poisjohtaminen |
Makea pintavesi | 24,9
Meri | 0,6
Kunnallinen jätevedenpuhdistamo | 0,4
Vesi tai höyry ulkoisille asiakkaille | 0,2
Muu kuin jäähdytyksen vesien poisjohtaminen yhteensä | 25,9
Yhteensä | 1 423,9

Fortumin kokonaisvedenotto vuonna 2024 oli 1 425 miljoonaa kuutiometriä, mistä merivesi
jäähdytykseen oli 98 %. Lisäksi Fortum käyttää makeaa pintavettä, yhdyskuntavettä ja
pohjavettä. Fortumin vesimittarit sisältävät myös sadeveden, huleveden ja tihkuveden, mitä ei
käytetä, vaan kerätään ainoastaan poisjohdettavaksi.
Suurin osa vesien poisjohtamisesta on jäähdytykseen käytettyä merivettä, mikä vapautetaan
takaisin mereen. Muu kuin jäähdytyksen vesien poisjohtaminen sisältää prosessiveden ja
jäteveden. Kokonaisuudessaan p ois johdettuja vesiä oli 1 424 miljoonaa kuutiometriä vuonna
2024.
Raportointiperiaatteet
Vettä koskevat mittarit sisältävät kaikki Fortumin lämpö- ja voimalaitokset sekä muut
tuotantolaitokset kaikissa toimintamaissa. Fortum mittaa ja seuraa vedenottoa ja vesien
poisjohtamista kunkin toimipaikan ympäristölupavaatimusten ja paikallisten säännösten
mukaisesti. Vedenotto sisältää myös sade-, tihku- ja hulevedet, joita ei käytetä, vaan kerätään
vain poisjohdettaviksi. Suuri osa vedenottoa ja vesien poisjohtamista koskevista luvuista
saadaan suoralla mittauksella. Pieni osa perustuu arvioihin ja laskelmiin.
Veden kokonaiskulutus lasketaan vedenoton ja vesien poisjohtamisen kokonaismäärien
erotuksena. Veden kokonaiskulutuksella vesiriskialueilla tarkoitetaan veden kulutusta
toimipaikoissa, jotka WRI Aqueduct Water Risk Atlas -työkalun tietojen perusteella sijaitsevat
korkean tai erittäin korkean vesistressin alueilla.
Veden kokonaiskulutus suhteessa nettoliikevaihtoon lasketaan Fortumin toimintojen
kokonaisvedenkulutuksena kuutiometreinä suhteessa nettoliikevaihtoon (milj. euroa).
2.5 Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit
2.5.1 Johdanto aiheeseen luonnon monimuotoisuus
Luonnon monimuotoisuus on kaiken elollisen moninaisuutta maapallolla. Se on hyvinvoinnin ja
ihmisten ja yritysten taloudellisen menestyksen edellytys. Luonnon monimuotoisuuden
väheneminen on yksi maailman suurimmista ympäristöongelmista. Kaikki liiketoiminta, mukaan
lukien Fortumin toiminta, vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen. Fortum tiedostaa vastuunsa
tunnistaa ja kantaa vastuun luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin
kohdistuvista vaikutuksista ja riippuvuuksista.
2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet
Fortum on tunnistanut neljä olennaista luonnon monimuotoisuuteen liittyvää kielteistä
vaikutusta kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa. Lisä tietoa kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointiprosessista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
Kielteiset vaikutukset
IRO E4.1 | Vesivoimatuotannon vesiympäristöön kohdistuva vaikutus Suomessa ja Ruotsissa. Vesivoimatuotanto muuttaa veden virtausnopeutta ja -määrää sekä vesistöjen veden pinnan korkeuksia. Jokien patoaminen aiheuttaa estevaikutuksen, joka katkaisee jokien luonnollisen virtauksen. Tämä aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia muun muassa kalojen ja muun eläinlajiston liikkumiseen sekä muun ekologisen aineksen kulkeutumiseen. Osa lajeista johon vaikutus kohdistuu ovat luokiteltu uhanalaisiksi. Tällä on myös kielteisiä vaikutuksia elinympäristöjen luonnonmukaisuuteen, kuten vaelluskalojen kutupaikkoihin, kokonaisiin ekosysteemeihin, eroosioon sekä kasvistoon ja eläimistöön. Vaikutukset voivat ulottua myös rantavyöhykkeelle.
IRO E4.2 | Vaikutus luonnon monimuotoisuuteen sähkökaupan aiheuttaman ilmastonmuutospaineen kautta. Kasvihuonekaasupäästöjen syntyminen markkinoilta ostetun ja loppukäyttäjille myydyn alkuperävarmentamattoman sähkön tuotannossa aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia ilmaston lämpenemisen kautta. Mekanismi on maailmanlaajuinen, mutta vaikutus on paikallinen.
IRO E4.3 | Luonnon monimuotoisuuden väheneminen polttoaineen hankinnasta aiheutuvan ilmastonmuutospaineen ja maankäytön muutoksen kautta. Vaikutus liittyy Fortumin lämmitys- ja jäähdytysliiketoimintaan Suomessa ja Puolassa. Fortumin sähkön ja lämmöntuotannossa käytettävän bio- ja fossiilipohjaisen polttoaineen tuotanto vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen maankäytön kautta. Tämä johtaa muutoksiin luonnonympäristössä. Muutos voi aiheuttaa ympäristöjen häviämistä ja heikentymistä sekä luonnonvarojen vähenemistä. Nämä paikalliset vaikutukset ovat ilmeisimpiä ja tunnistettavimpia. Lisäksi käytetyn polttoaineen tuotannosta ja energiantuotannosta aiheutuvat päästöt kiihdyttävät ilmastonmuutosta, ja vaikka vaikutusmekanismi on maailmanlaajuinen, vaikutus luonnon monimuotoisuuteen on paikallinen.
IRO E4.4 | Rakentamisen maankäyttövaikutus. Vaikutus on mahdollinen ja todellinen kaikissa maankäytön muutosta vaativissa toiminnoissa, kuten uuden tuuli- ja aurinkovoiman rakentamisessa. Rakentaminen aiheuttaa muutoksia luonnonympäristössä sekä niiden häviämistä. Lisäksi kielteistä vaikutusta aiheutuu pirstoutumisen ja lisääntyneen häiriön myötä. Tuulivoimatuotannon käyttövaiheella on myös mahdollisia vaikutuksia linnustoon (ja lepakoihin) törmäysriskin ja muuttoreittien muutoksien kautta.

70

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Fortum ei ole tunnistanut suoria kielteisiä vaikutuksia toiminnastaan maaympäristön tilan
heikentymiseen, aavikoitumiseen tai maaperän sulkemiseen rakentamisella.
Ilmastonmuutospaine voi aiheuttaa joitakin vaikutuksia näihin, mutta niitä ei voida täsmentää
eikä niitä siten ole arvioitu olennaisiksi.
Vaikutuksia hallitaan luonnon monimuotoisuutta koskevien toimintaperiaatteiden kuvaamalla
tavalla. Vaikutuksia hillitään ekologisen lievennyshierarkian vaiheiden mukaisesti. Kielteisiä
vaikutuksia lievennetään vapaaehtoisilla ja pakollisilla toimenpiteillä, esimerkiksi kalatie- ja
kalojenylisiirtoratkaisuilla sekä kalanistutuksilla vesivoimatuotannon yhteydessä. Fortum
lieventää maankäytön muutosten kielteisiä vaikutuksia suosimalla maankäytön muutoksia
edellyttävissä uusissa toiminnoissa alueita, joilla ei esiinny merkittäviä luonnon
monimuotoisuusarvoja. Luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvat vaikutukset arvioidaan myös
investointien yhteydessä.
2.5.3 Luonnon monimuotoisuutta koskevat toimintaperiaatteet
Keskeisiä toimintaperiaatteita luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien
olennaisten vaikutusten hallitsemiseksi ovat eettinen toimintaohje, toimittajien toimintaohje ja
kestävyyspolitiikka. Näissä toimintaperiaatteissa käsitellään luonnonympäristöön kohdistuvien
haitallisten vaikutusten arviointia ja vähentämistä ekologisen lievennyshierarkian mukaisesti.
Kestävyyspolitiikan mukaisesti Fortum suojelee luonnon monimuotoisuutta välttämällä
ekosysteemejä ja lajeja vahingoittavaa toimintaa. Lisäksi Fortum pyrkii ennallistamaan tai
lieventämään toimintansa aiheuttamia vaikutuksia aina kun mahdollista ja tarvittaessa
kompensoimaan niitä. Fortum pyrkii myös vaikutuksia koskevaa n aktiiviseen yhteistyöhön
paikallisyhteisöjen kanssa ja laitostensa lähiympäristössä, kuten on esitetty osiossa 3.4.6
Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa vaikutuksista.
Toimittajien toimintaohjeessa linjataan toimittajille ja liikekumppaneille asetetut vaatimukset,
mukaan lukien vaatimus vähentää jatkuvasti jätteitä ja päästöjä ilmaan, veteen ja maaperään
heidän toiminnoissaan sekä lieventää luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia.
Toimittajien vastuulla on myös varmistaa ja valvoa, että heidän alihankkijansa noudattavat
toimittajien toimintaohjeessa esitettyjä periaatteita.
Keskeisiä toimintaperiaatteita täydennetään ohjeilla, jotka käsittelevät luonnon
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien olennaisten vaikutusten hallintaa.
Biodiversiteettimanuaalissa määritetään luonnon monimuotoisuuteen liittyvät periaatteet.
Manuaalin mukaan luonnon monimuotoisuus on otettava järjestelmällisesti huomioon
ympäristöjohtamisen prosesseissa ja toiminnoissa. Manuaali pitää sisällään luonnon
monimuotoisuuteen liittyviä täsmentäviä ohjeita, jotka koskevat nykyisiä toimintoja, uusia
hankkeita, toimitusketjua sekä raportointia ja viestintää. Lisäksi Fortumilla on metsänhoidon
ohjeet, joissa määritetään puitteet Fortumin omistamien metsien kestävälle käytölle. Ohjeiden
tarkoituksena on ohjata metsänhoitoa siten, että Fortumin on mahdollista lisätä metsiensä
luonnon monimuotoisuuden kokonaisarvoa ja kantamaan vastuuta maailmanlaajuisen luonnon
monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämisessä. Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät
toimintaperiaatteet kattavat yhtiön kaiken toiminnan. Vastuu ympäristöstä ja luonnon
monimuotoisuudesta on sisällytetty myös muihin asiaan liittyviin toimintaperiaatteisin, ohjeisiin
ja manuaaleihin, jotka on esitetty osiossa 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet.
Fortum ei ole ottanut käyttöön erityistä toimintapolitiikkaa koskien toimintaa suojelualueilla tai
niiden läheisyydessä tai luonnon monimuotoisuuden kannalta arvokkailla alueilla suojelualueiden
ulkopuolella. Fortum kuitenkin ottaa havaitut luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvat kielteiset
vaikutukset huomioon toiminnassaan, kuten Biodiversiteettimanuaalissa on määritetty. Vaikka
Fortumilla on metsänhoidon ohjeet, yhtiöllä ei ole kestävää maankäyttöä, maatalouskäytäntöjä,
valtameriä ja meriä tai metsäkatoon puuttumista koskevaa erityistä toimintaperiaatetta.
Toimintaperiaatteissa ei oteta nimenomaisesti kantaa suoriin vaikutustekijöihin, jotka koskevat
luonnon monimuotoisuuden vähenemistä, tuotantoa, hankintaa tai kulutusta ekosysteemeissä ja
joilla ylläpidetään tai parannetaan luonnon monimuotoisuutta.
2.5.4 Luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet
Fortum on asettanut seuraavat tavoitteet, jotka liittyv ät luonnon monimuotoisuuteen
kohdistuviin olennaisiin vaikutuksiin:
• Nykyiset ja uudet toiminnot (Scope 1 ja 2) eivät vähennä luonnon monimuotoisuutta vuodesta
2030 eteenpäin, pois lukien vesistövaikutukset.
• 50 %:n vähennys vuosittaisiin maanpäällisen luonnon monimuotoisuutta koskeviin haitallisiin
vaikutuksiin tuotantoketjun alkupäässä (Scope 3) vuoteen 2030 mennessä (perusvuosi 2021).
• Paikallisten aloitteiden jatkaminen ja osallistuminen tieteeseen perustuvien menetelmien
kehittämiseen vesivoiman vesivaikutusten arvioimiseksi. Tämä yhteinen tavoite koskee myös
vettä. Katso osio 2.4.4 Vettä koskevat tavoitteet.
Tavoitteita asetettaessa huomioitiin ekologiset planetaariset rajat, mutta paikallisia luonnon
monimuotoisuuden erityisiä kynnysarvoja ei arvioitu. Asetettujen tavoitteiden saavuttamisen
odotetaan edellyttävän luonnon monimuotoisuuden hyvityksiä. Fortum on sitoutunut
noudattamaan ekologisen lievennyshierarkian vaiheita määrittäessään toimenpiteitä/hyvityksiä.
Tavoitteen ”Nykyiset ja uudet toiminnot (Scope 1 ja 2) eivät vähennä luonnon monimuotoisuutta
vuodesta 2030 eteenpäin, pois lukien vesistövaikutukset” saavuttamisen odotetaan edellyttävän
hyvityksiä, jotta maankäytön muutosten aiheuttama kielteinen vaikutus voidaan täysmääräisesti
hyvittää. Lieventäviä toimenpiteitä, hyvitykset mukaan lukien, tullaan arvioimaan tieteeseen
perustuvin menetelmin.
Fortum on seurannut luonnon monimuotoisuuteen liittyvää politiikka- ja sääntelyagendaa
julkisessa keskustelussa, mukaan lukien EU:n biodiversiteettistrategian 2030 sekä Kunming-
Montrealin maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen toteuttamisen konkreettisia toimia.
Fortum tukee näitä politiikkoja ja niiden tavoitteita suojella ja ennallistaa lajeja ja elinympäristöjä.
Tavoitteita asetettaessa on huomioitu nämä ajankohtaiset kansainväliset viitekehykset sekä
kansalliset linjaukset ja lainsäädännöt. Vaikka tavoitteet eivät ole yhtenäiset Kunming-
71

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Montrealin biodiversiteettikehyksen tai EU:n biodiversiteettistrategian 2030 tavoitteiden
kanssa, Fortumin luonnon monimuotoisuutta koskevat toimet ja tavoitteet edistävät näiden
maailmanlaajuisten tavoitteiden saavuttamista.
Seuraavassa kappaleessa esitetään tavoitteiden saavuttamiseksi tehtyjä toimia.
2.5.5 Luonnon monimuotoisuutta koskeva siirtymäsuunnitelma
Vuonna 2023 Fortum sai valmiiksi luontojalanjälkiarvioinnin Global Biodiversity Score® (GBS®)
-työkalulla. Arvioinnissa Fortum on kartoittanut suorien toimintojensa ja arvoketjunsa luonnon
monimuotoisuuteen liittyvät riippuvuudet ja vaikutukset. Vesivoimatuotannon vesiympäristöön
kohdistuvia vaikutuksia ei voitu arvioida määrällisesti menetelmän rajoitusten vuoksi. Vuonna
2025 Fortum aikoo tehdä luontojalanjälkiarvioinnin vuodelle 2024 mitatakseen, miten vaikutus
on muuttunut.
Luontojalanjälkiarvioinnin tulosten mukaan Fortumin maailmanlaajuisesti merkittävimmät
vaikutukset maanpäällisen luonnon monimuotoisuuteen liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen,
maankäytön ja polttoaineiden hankinnan kautta ilmeneviin vaikutuksiin. Päästöjen
vähentäminen on keskeinen tekijä luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvien kielteisten
vaikutusten vähentämis essä. Katso osio 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva
siirtymäsuunnitelma.
Lisäksi Fortum on tunnistanut luonnon monimuotoisuudelle haitallisia vaikutuksia maankäytön
muutoksesta ja maankäytön muutosta edellyttävästä kasvusta, kuten uuden tuuli- ja
aurinkovoiman rakentamisesta. Investointiprosessiin sisältyvässä luonnon monimuotoisuuden
arvioinnissa tunnistetaan korkean tason toimenpiteet luonnon monimuotoisuutta koskevien
tavoitteiden saavuttamiseksi. Yksityiskohtaisempi luonnon monimuotoisuuden
siirtymäsuunnitelma on kehitteillä, ja sen arvioidaan valmistuvan vuoden 2025 aikana.
Nykyiset ja uudet toiminnot (Scope 1 ja 2) eivät vähennä luonnon monimuotoisuutta
vuodesta 2030 eteenpäin, pois lukien vesistövaikutukset
Nykyisten toimintojen osalta tavoitteen saavuttamisen kannalta tärkein tekijä on Scope 1 -
kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymä
suunnitelman mukaisesti. Scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasupäästöt vähenivät vuonna 2024.
Lisäksi Fortum kehittää prosessia luonto jalanjäljen analysointiin sekä uuden kasvun
aiheuttamien haitallisten monimuotoisuusvaikutusten lieventämismahdollisuuksiin,
pyrkimyksenä saavuttaa konsernitason tavoite. T unnistettuja vaikutuksia lievennetään
noudattamalla ekologista lievennyshierarkiaa toimenpiteistä päätettäessä.
Siirtymän edistämiseksi Fortum parantaa myös nykyisten omaisuuseriensä
monimuotoisuusarvoa esimerkiksi ottamalla käyttöön uusia konsernin metsänhoidon ohjeita,
joiden odotetaan tuottavan myönteisiä vaikutuksia ajan myötä.
50 %:n vähennys vuosittaisiin maanpäällisen luonnon monimuotoisuutta koskeviin
haitallisiin vaikutuksiin tuotantoketjun alkupäässä (Scope 3) vuoteen 2030 mennessä
(perusvuosi 2021)
Tavoitteen saavuttamisen kannalta tärkein tekijä on Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen ilmastonmuutoksen hillintää koskevan siirtymäsuunnitelman mukaisesti. Tähän
sisältyy polttoaineiden polttamisen vähentäminen ja alkuperävarmennetun sähkönmyynnin
osuuden kasvattaminen. Vuonna 2024 Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt vähenivät lisääntyneen
alkuperävarmennetun sähkön myynnin seurauksena. Tästä huolimatta vaikutuksen odotetaan
lisääntyneen edellisestä arvioinnista, pääasiassa lisääntyneen sähkön myynnin seurauksena.
Fortum suunnittelee laskevan luontojalanjälkensä uudelleen vuodelle 2024.
Lisäksi Fortum kehittää prosessia, jolla arvioidaan hankinnan vaikutuksia luonnon
monimuotoisuuteen.
Sitoutuminen paikallisten toimenpiteiden jatkamiseen ja osallistuminen tieteeseen
perustuvan menetelmän kehittämiseen vesivoiman vesistövaikutusten arvioimiseksi
Tämän tavoitteen osalta Fortum on vuonna 2024 jatkanut luonnon monimuotoisuuteen liittyvien
toimien toteuttamista, etenkin vesivoiman tuotannossa. Fortum on myös, yhdessä
kumppaneiden kanssa, työskennellyt vesivoiman vesistövaikutusten tieteeseen perustuvan
mittausmenetelmän kehittämiseksi esimerkiksi tapaustutkimusten kautta. Fortum suunnittelee
samankaltaisten toimien jatkamista myös tulevaisuudessa. Toimia on kuvattu tarkemmin
seuraavassa osiossa.
2.5.6 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
Käynnissä olevia ja suunniteltuja vapaaehtoisia toimenpiteitä sisältävä luonnon
monimuotoisuuden toimintasuunnitelma päivitetään vuosittain. Toimintasuunnitelmassa
kuvataan paikallisten luontotoimien tavoitteet, vastuut, aikataulut ja kumppanit.
Suunnitelmassa kuvatut hankkeet ovat joko meneillään tai suunnitteilla olevia. Hankkeilla
pyritään lieventämään luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia sekä
vahvistamaan luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden toteumista. Toimenpiteitä ei
kuitenkaan vahvisteta tieteeseen perustuvilla menetelmillä, joten niitä ei voida pitää ekologisen
lievennyshierarkian vaiheiden mukaisina lievennystoimina. Fortum käy aktiivista vuoropuhelua
paikallisyhteisöjen, mukaan lukien alkuperäiskansojen kanssa. Fortum ei kuitenkaan ole
erityisesti pyrkinyt hyödyntämään paikallisyhteisöjen tai alkuperäiskansojen tietämystä luonnon
monimuotoisuutta koskevien toimien määrittelyssä.
Käynnissä tai suunnitteilla olevia luonnon monimuotoisuustavoitteisiin liittyviä toimenpiteitä on
esitetty alla olevassa taulukossa:
72

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimenpiteet vuoden aikana

Toimenpide | Ajoitus | Kokonais- kustannus/- investointi | Kustannus/ investointi vuonna 2024
Vesivoiman luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvien vesistövaikutusten mittaamiseen tarkoitetun työkalun kehittäminen jatkui osallistumalla Global Biodiversity Score® (GBS®) -työkalun kehittämiseen sekä muiden mahdollisten työkalujen ja menetelmien arvioimisella. Fortum toteutti Emäjoella vesiluontoindeksin kehittämisen pilottihankkeen vesivoiman luontovaikutuksen määrällistämiseksi sekä suunnitellun Seitenoikean ohitusratkaisun merkittävyyden arvioimiseksi. Fortum alkoi myös kehittää prosessia, jossa arvioidaan laadullisesti vesivoiman veteen kohdistuvia vaikutuksia ja niiden lievennysmahdollisuuksia jokikohtaisesti ekologisen lievennyshierarkian vaiheiden mukaisesti. Tämä työ tehdään Ruotsissa vesivoiman uudelleen arviointia koskevan kansallisen suunnitelman (NAP-prosessi) yhteydessä. | Jatkuva | Ei merkittävä | Ei merkittävä
Tapaustutkimukset hankkeiden luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi Vuonna 2024 käynnistettiin tapaustutkimukset Borgvikin (Ruotsi) tuulivoimahankkeessa, Tarvasjoen aurinkovoimahankkeessa ja Nuijalan lämpövarastohankkeessa. Tutkimusten tavoitteena on luoda prosessi luontojalanjäljen analysointiin sekä arvioida haitallisten monimuotoisuusvaikutusten lieventämismahdollisuuksia, pyrkimyksenä saavuttaa konsernitason tavoite (ei nettohävikkiä) vuodesta 2030 eteenpäin. Tarvasjoella ja Nuijalassa Fortum myös mallintaa mahdollisten konkreettisten luonnon monimuotoisuutta koskevien toimenpiteiden toteutusta ja validointia sekä niiden vaikuttavuutta. | Jatkuva | Ei merkittävä | Ei merkittävä
Vuoden 2024 aikana Fortum jatkoi vapaaehtoisten ja lupiin liittyvien luonnon monimuotoisuutta koskevien toimenpiteiden toteuttamista. Tavoitteena on lieventää kielteisiä vaikutuksia sekä toteuttaa luonnon monimuotoisuutta parantavia toimenpiteitä mahdollisuuksien mukaan, esimerkiksi seuraavasti: • Energiajärjestelmälle vähäisiä hyötyjä tuottavien patojen poistaminen Uvånjoesta Ruotsissa. • Elinympäristöjen parannustoimenpiteet Fortumin vesivoimalaitosten lähistöllä Ruotsissa Dalälven, Klarälven ja Ljusnan joilla. • Hennanin säännöstelypadon kalatietä koskeva esiselvitys Ruotsissa. • Nuorten lohien ja meritaimenten laskeminen Oulujoen sivujokiin. • Seitenoikean kalatien suunnittelun jatkaminen Emäjoella. • Kalasydän-ratkaisun käytön jatkaminen Leppikosken voimalaitoksella, Emäjoella. • Montan kiinniotto- ja ylisiirtolaiteen toiminnan jatkaminen. Kalojen siirtäminen lisääntymisalueille useiden patojen ohi Oulujoen sivujokiin. | 2024 | Ei merkittävä | Ei merkittävä

Suunnitellut tulevat toimenpiteet
• Fortum jatkaa luonnon monimuotoisuuden strategiansa kehittämistä tunnistaakseen ja
toteuttaakseen toimenpiteet, joita tarvitaan luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden
saavuttamiseen. Toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseen on tunnistettu yleisellä tasolla ja,
kuten edellä on mainittu, yksityiskohtaisempi luonnon monimuotoisuuden siirtymäsuunnitelma
on kehitteillä.
• Fortum on sitoutunut soveltamaan tieteeseen perustuvaa menettelytapaa asettaessaan
luonnon monimuotoisuutta koskevia tavoitteita, myös vesivoiman vaikutusten osalta. Koska
Fortumilla ei tällä hetkellä ole tiedossa riittävän laadukkaita menetelmiä vaikutusten
määrällistämiseen, osallistuu yhtiö edelleen tieteeseen perustuvien työkalujen kehittämiseen
vesivoimatuotannon vesiympäristöön kohdistuvien haitallisten vaikutusten arvioimiseksi.
Tieteeseen perustuvia kriteerejä tukevien määrällistävien työkalujen puuttuessa, Fortum jatkaa
prosessin rakentamista arvioidakseen laadullisesti jokikohtaisia vaikutuksia ja niiden
ekologisen lievennyshierarkian mukaisia lieventämismahdollisuuksia. Lisäksi Fortum jatkaa
työtä vapaaehtoisten ja luvanvaraisten monimuotoisuushankkeiden parissa.
2.5.7 Luonnon monimuotoisuutta koskevat mittarit
Fortumilla on vesivoimatoimintaa luonnon monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla tai niiden
läheisyydessä. Tällä toiminnalla voi olla kielteisiä vaikutuksia näihin alueisiin. Mahdollinen
kielteinen vaikutus on tunnistettu yhteensä 27 vesivoimalaitoksessa. Vaikutus luonnon
monimuotoisuuden kannalta herkkiin alueisiin liittyy vesivoimatuotannon yleisiin
ympäristövaikutuksiin. Katso os io 2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
Luonnon monimuotoisuuden kannalta herkät alueet, joihin mahdollinen kielteinen vaikutus on
tunnistettu kuuluvat Natura 2000 verkostoon. Fortum on lieventänyt tai suunnittelee
lieventävänsä Natura 2000 alueisiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Lievennystoimet ovat
linjassa kyseessä olevan alueen hoito- ja käyttösuunnitelmassa määritettyjen toimien kanssa.
Ruotsissa lievennystoimenpiteet tullaan huomioimaan vesivoiman uudelleen arviointia koskevan
kansallisen suunnitelman (NAP) toteutuksen yhteydessä.
Ruotsissa luonnon monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla toimivien vesivoimalaitosten
sijaintipaikan vesimuodostumien vesipuitedirektiivin mukainen ekologinen potentiaali tai tila on
välttävä tai tyydyttävä. Fortumin toiminta ei kuitenkaan nykytilanteessa vaikuta kohteiden
ekologiseen tilaan tai suojeluarvoihin. Kaikki tunnistetut vaikutukset sisältyvät myös EU-
taksonomia-asetuksen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen arviointiin, jossa
kaikki Fortumin omat vesivoimalaitokset täyttävät "ei merkittävää haittaa" -kriteerit.
Alla olevassa taulukossa on esitetty toimipaikat luonnon monimuotoisuuden kannalta herkillä
alueilla tai niiden läheisyydessä tai keskeisillä luonnon monimuotoisuuden alueilla 31.12.2024:
73

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vesistö | Vesivoimalaitos | Toiminnan pinta-ala, ha | Toimintojen alueella tai niiden läheisyydessä sijaitsevat luonnon monimuotoisuuden kannalta herkät alueet (Natura 2000)
Ruotsi |  |  |
Klarälven | Höljes Dejefors Edsforsen Forshaga Forshult Krakerud Munkfors Skymnäs Skoga | 40,2 | SE0610169 Klarälven, övre delen SE0610190 Klarälvsdeltat SE0610221 Noret
Gullspångsälven | Gullspång | 16,9 | SE0540213 Gullspångsälven
Ljusnan | Sveg Laforsen Öjeforsen Edeforsen Halvfari Långå | 10,7 | SE0720291 Ljusnan (Hede-Svegsjön) SE0630101 Mellanljusnan Laforsen-Korskrogen SE0630223 Mellanljusnan Korskrogen-Edeforsen
Svartälven | Karåsen Skråmforsen Brattforsen | 6,0 | SE0240127 Torkesviken SE0540213 Gullspångsälven
Letälven | Letten Degerfors Åtorp | 5,0 | SE0610169 Klarälven, övre delen SE0610190 Klarälvsdeltat SE0240181 Sveafallen SE0540213 Gullspångsälven
Timsälven | Björkborn Bofors | 4,0 | SE0540213 Gullspångsälven
Dalälven | Lanforsen | 3,4 | SE0630154 Spjutholmen SE0210008 Båtfors
Glasälven | Glava | 2,0 | SE0610133 Rödvattnet-Majendal
Suomi |  |  |
Oulujoki | Jylhämä | 1,3 | FI1200104 Oulujärven saaret ja ranta-alueet FI1200105 Oulujärven lintusaaret FI1200801 Painuanlahti
Yhteensä |  | 89,4 |

Raportointiperiaatteet
Luonnon monimuotoisuuden kannalta herkkiin alueisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa
Fortum on käyttänyt oletusta, että yksittäisen vesivoimalaitoksen vaikutus voi ulottua koko
jokivesistöön. Tämän takia mahdollinen haitallinen vaikutus on voitu osoittaa usealle
voimalaitokselle, vaikka vaikutuksen kohteena olevan alueen ja vesivoimalaitoksen välissä
olisikin yksi tai useampi vesivoimalaitos tai muita patoja.
Vesivoiman tuotannosta aiheutuvan vaikutuksen arvioitiin ulottuvan alueelle, mikäli virtaaman tai
vedenkorkeuden muutokset tai vesivoimatuotannon suorat vaikutukset on esitetty uhkana
kyseisen alueen suojeluperusteissa. Lähestymistapa on varovaisuusperiaatteen mukainen, eikä
todellista vaikutusta välttämättä esiinny kaikissa esitetyissä kohteissa.
Luonnon monimuotoisuuden kannalta herkkien alueiden analyysi tehtiin ArcGIS Pro -
ohjelmistoon (paikkatieto-ohjelmisto) rakennetulla työkalulla. Työkalu perustui puskuri- ja
risteysanalyyseihin. N iiden avulla voitiin määrittää luonnon monimuotoisuuden kannalta herkät
alueet, jotka sijaitsivat toimipaikan alueella. Luonnon monimuotoisuuden kannalta herkkien
alueiden tiedot (esim. Natura 2000 SPA, suojelualueet) asetettiin erillisiksi säännöiksi.
Toiminnan pinta-ala (ha) määriteltiin alueelle sijoittuvien rakennettujen alueiden pinta-aloja
hyödyntäen. Jos niitä ei ollut, käytettiin pinta-alana kahden hehtaarin oletusarvoa.
Lisäksi hyödynnettiin EU-taksonomiaraportoinnin yhteydessä tehtyjä arviointeja. Tunnistetut
kohteet ja luonnon monimuotoisuuden kannalta herkkiin alueisiin mahdollisesti kohdistuvat
vaikutukset arvioitiin yksitellen.
2.6 Resurssien käyttö ja kiertotalous
2.6.1 Johdanto aiheeseen resurssien käyttö ja kiertotalous
Siirtyminen kohti kiertotaloutta on välttämätöntä luonnonvarojen saatavuuden varmistamiseksi
ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Fortum soveltaa jätehierarkian periaatteita kaikessa
toiminnassaan, kuten ennaltaehkäisyssä, uudelleenkäytön valmistelussa, kierrätyksessä,
energian talteenotossa ja vastuullisessa loppusijoituksessa.
Fortum tuottaa tavanomaista vaaratonta ja vaarallista jätettä voimalaitoksissaan ja muissa
omissa toiminnoissaan. Tavanomaisen teollisuusjätteen lisäksi syntyy radioaktiivista jätettä
Loviisan ydinvoimalaitoksessa sekä osaomisteisissa ydinvoimalaitoksissa Olkiluodossa sekä
Ruotsin Forsmarkissa ja Oskarshamnissa.
2.6.2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Fortum on tunnistanut kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa yhden olennaisen kielteisen
resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvän vaikutuksen, kuten alla on kuvattu. Lisätietoa
kaksinkertaisen olennaisuuden arvio intiprosessista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
Kielteiset vaikutukset
IRO E5.1 | Ydinvoimalaitoksen toiminnassa syntyvä radioaktiivinen jäte. Radioaktiivinen jäte luokitellaan joko matala-, keski- tai korkea-aktiiviseksi jätteeksi sen syntytavan, alkuperäisen käyttötarkoituksen ja radioaktiivisuuden perusteella. Jos radioaktiivisia aineita päätyy ympäristöön radioaktiivisen jätteen käsittelyn, varastoinnin, kuljetuksen tai loppusijoituksen kautta, ne voivat aiheuttaa vakavia ympäristövaikutuksia. Sama kielteinen vaikutus koskee myös osaomisteisia ydinvoimalaitoksia.

74

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Radioaktiivisen jätteen lisäksi Fortum tuottaa tavanomaista vaaratonta ja vaarallista jätettä
voimalaitoksissaan ja muissa omissa toiminnoissaan.
Radioaktiivisen jätteen hallinta
Loviisan voimalaitoksen jätehuolto koostuu kahdesta erillisestä osa-alueesta: valvomattoman
alueen jätehuollosta ja valvonta-alueen jätehuollosta. Kaikki valvonta-alueella syntyvä jäte
käsitellään radioaktiivisena jätteenä.
Valvonta-alueella syntyvä jäte jaetaan kolmeen luokkaan: matala-aktiiviseen jätteeseen
(huoltojäte), keskiaktiiviseen jätteeseen (pääasiassa nestemäinen jäte ja pieniä määriä kuivaa
jätettä, kuten suodattimia ja antureita) ja korkea-aktiiviseen jätteeseen (käytetty polttoaine).
Huoltojäte joko todetaan ei-aktiiviseksi ja käsitellään tavanomaisena jätteenä tai
loppusijoitetaan voimalaitoksen alueella 110 metrin syvyydessä sijaitsevaan loppusijoitustilaan.
Nestemäinen jäte puhdistetaan ja lasketaan mereen tai varastoidaan, kiinteytetään betoniin ja
sijoitetaan loppusijoitustilaan.
Erittäin radioaktiivinen käytetty ydinpolttoaine varastoidaan odottamaan loppusijoitusta. Fortum
ja Teollisuuden Voima Oyj ovat perustaneet Posiva Oy:n huolehtimaan käytetyn
ydinpolttoaineen loppusijoituksen teknisestä toteutuksesta. Käytetyn polttoaineen loppusijoitus
maailman ensimmäiseen syvään geologiseen loppusijoituspaikkaan on tarkoitus aloittaa
Eurajoen Olkiluodossa 2020-luvun puolivälissä. Loviisan käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitus
alkaa 2030-luvulla ja Olkiluodon 2020-luvulla.
Ydinjätteiden käsittelyä Suomessa sääntelevät ydinenergialaki, ydinenergia-asetus ja
valtioneuvoston asetus ydinjätteiden loppusijoituksen turvallisuudesta. Radioaktiivisten aineiden
hallinnan osalta Fortum pyrkii pitämään mahdolliset päästöt selvästi viranomaisten asettamien
päästörajojen alapuolella.
Ruotsissa Svensk Kärnbränslehantering AB (SKB) vastaa Fortumin osaomisteisen
ydinvoimatuotannon radioaktiivisen jätteen loppusijoituksesta. Forsmarkissa Östhammarin
kunnassa on rakenteilla käytetyn polttoaineen loppusijoituslaitos, jonka odotetaan valmistuvan
tämän vuosikymmenen loppuun mennessä. Rakentamisen ja koekäyttöjakson jälkeen
loppusijoitustoiminta pitäisi olla mahdollista aloittaa 2030-luvun lopulla.
Katso liitetieto 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat radioaktiivisen jätteen hallinnan
taloudellisten vaikutusten osalta.
Tavanomaisen jätteen hallinta
Tavanomaisen jätteen hallintaa parannetaan tiiviissä yhteistyössä paikallisten
jätehuoltokumppanien kanssa.
Suurin osa Fortumin voimalaitosten tuottamasta jätemäärästä on kiinteiden polttoaineiden
palamisessa syntyvää tuhkaa. Tuhka on polttoaineen palamaton jäännös, joka sisältää
pääasiassa mineraaleja ja metalleja.
Fortumin akkujen kierrätysliiketoiminta käyttää mekaanisen ja hydrometallurgisen teknologian
yhdistelmää akkumateriaalien kierrättämiseen. Akkuvalmistajat voivat käyttää talteen otettuja
akkukemikaaleja – litiumia, kobolttia, mangaania ja nikkeliä – uusien akkujen valmistuksessa.
Akusta voidaan kierrättää yli 80 %, ja akun mustan massan sisältämistä arvokkaista metalleista
voidaan kierrättää 95 %.
Osana myytyä kierrätys- ja jätehuoltotoimintaa Fortum tarjosi jätehuollon palveluja
pohjoismaisille asiakkaille. Näin se lisäsi materiaalien kierrätystä ja hyödyntämistä ja varmisti
kierrätykseen kelpaamattomien jätejakeiden turvallisen hävittämisen. Tähän sisältyivät muovin
kierrätys kuluttajamuovijätteestä, metallien käsittely ja kierrätys sekä tuhkan, ruoppausmassojen
ja energiantuotannon ja muiden teollisuudenalojen lietteen ja saastuneen veden käsittely
uudelleenkäyttöä varten sekä pilaantuneen maaperän käsittely.
2.6.3 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat toimintaperiaatteet
Keskeinen toimintaperiaate radioaktiivisen jätteen hallintaan on Fortumin ydinvoimatuotannon
turvallisuus- ja laatupolitiikka. Lisäksi ydinvoiman käyttöä säätelevät lainsäädännön ja
viranomaisten päätösten asettamat turvallisuus- ja laatuvaatimukset.
Keskeiset toimintaperiaatteet kiertotalouden sekä vaarattoman jätteen ja ei-radioaktiivisen
vaarallisen jätteen hallinnan osalta ovat Fortumin eettinen toimintaohje ja kestävyyspolitiikka.
Fortum noudattaa jätehierarkiaa, mikä pitää sisällään jätteen ennaltaehkäisyn, uudelleenkäytön
valmistelun, kierrätyksen, energian talteenoton ja vastuullisen hävittämisen. Fortum asettaa
mahdollisuuksien mukaan etusijalle jätteen vähentämisstrategiat, kuten uudelleenkäytön,
korjauksen, kunnostuksen, uudelleenvalmistuksen ja käyttötarkoituksen muuttamisen. Lisäksi
Fortum arvioi tuotteidensa ja hankkeidensa elinkaarivaikutuksia ja pyrkii parantamaan niiden
resurssitehokkuutta.
Toimittajien toimintaohjeessa linjataan vaatimukset toimittajille ja yhteistyökumppaneille, kuten
vaatimus edistää kiertotaloutta sekä kiinnittää huomiota materiaalien tehokkaaseen käyttöön ja
tuotteiden elinkaarivaikutuksiin.
Ympäristövastuu. mukaan lukien kiertotalous, on sisällytetty myös muihin aiheeseen liittyviin
toimintaperiaatteisiin, ohjeisiin j a manuaaleihin, jotka on esitetty osiossa 2.1.2 Ympäristöasioita
koskevat toimintaperiaatteet.
75

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.6.4 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat tavoitteet
Tällä hetkellä Fortum ei ole asettanut erityisiä resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyviä
tavoitteita.
Fortum on tunnistanut ydinvoimaloiden toiminnassa syntyvän radioaktiivisen jätteen
olennaiseksi aiheeksi. Radioaktiivisen jätteen hallinta on viranomaisten tiukasti säätelemää, ja
jätteen määrä riippuu tuotetun ydinvoiman määrästä. Radioaktiivinen jäte on eristettävä
ympäristöstä luotettavasti, jotta estetään ilman, veden ja maaperän saastuminen ja haitalliset
vaikutukset eläviin organismeihin. Fortumin ydinjätehuollossa noudatetaan tarkasti
lainsäädäntöä ja viranomaisten vaatimuksia.
2.6.5 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimenpiteet ja
resurssit
Toimenpiteet vuoden aikana

Toimenpide | Varaus yhteensä | Varauksen muutos vuonna 2024
Radioaktiivisen jätteen hallinta Posiva (osakkuusyhtiö) aloitti loppusijoituslaitoksen testaamisen ilman varsinaista käytettyä polttoainetta. Loppusijoituslaitoksen laitteita ja järjestelmiä testattiin ensimmäistä kertaa yhdessä suunniteltujen prosessien mukaisesti koekäyttövaiheessa. Koekäytön tarkoituksena on varmistaa turvallinen loppusijoitus ennen varsinaista loppusijoitustoimintaa, jonka arvioidaan alkavan 2020-luvulla. | 1 117 milj. euroa | 58 milj. euroa

Ydinvoimaan liittyvät varaukset koostuvat Loviisan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamiseen ja
käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoittamiseen liittyvistä arvioiduista tulevista kustannuksista.
Varaukset perustuvat pitkäaikaisiin kassavirtaennusteisiin. Muutokset varauksessa koostuvat
muun muassa päivityksistä teknisessä suunnitelmassa ja kustannusennusteissa, diskonttauksen
vaikutuksista, ydinjätehuoltoon liittyvistä investoinneista sekä käytöstä poistamiseen liittyvistä
toimenpiteistä ja kustannuksista, jotka oli jo huomioitu varauksessa. Katso liitetieto 29
Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
Lisäksi hiilestä irtautuminen omassa toiminnassa ja fossiilisten polttoaineiden käytön
vähentäminen sähkön ja lämmön tuotannossa ilmastonmuutoksen hillintää koskevan
siirtymäsuunnitelman mukaisesti vähentää merkittävästi käytettyjen fossiilisten polttoaineiden
määrää. Se myös vähentää palamisessa ja savukaasujen käsittelyprosesseissa syntyvän tuhkan
ja muiden sivu tuotteiden määrää. Katso osio 2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja
resurssit.
Suunnitellut tulevat toimenpiteet
Loviisan ydinvoimalaitoksen käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen arvioidaan alkavan
Eurajoen Olkiluodossa 2030-luvulla. Ydinvoimayhtiöt vastaavat ydinjätehuollon kustannuksista,
ja tarvittavat varat varataan Valtion ydinjätehuoltorahastoon. Katso liitetieto 29 Ydinvoimaan
liittyvät varat ja velat.
2.6.6 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat mittarit
Fortum seuraa tavanomaisen vaarattoman ja vaarallisen jätteen sekä radioaktiivisen jätteen
määrää käsittely- tai loppusijoitusmenetelmän perusteella. Kokonaismäärä sisältää sekä omassa
toiminnassa syntyvän jätteen että kierrätys ja jätehuoltoliiketoimintojen käsittelemän jätteen,
joka ei sovellu kierrätykseen.
Alla olevat tiedot sisältävät kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myyntipäivään 29.11.2024 asti.
Syntyneet jätteet
Syntyneiden jätteiden määrät on esitetty alla olevassa taulukossa:

t tai kuten ilmoitettu | 2024
Tavanomaisen jätteen valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 0
Tavanomaisen jätteen kierrätys | 3 384 070
Tavanomaisen jätteen muut hyödyntämistoimet | 12 255
Loppukäsittelystä muualle ohjatun tavanomaisten jätteiden kokonaismäärä | 3 396 325
Vaarallisen jätteen valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 0
Vaarallisen jätteen kierrätys | 6 180
Vaarallisen jätteen muut hyödyntämistoimet | 609
Loppukäsittelystä muualle ohjatun vaarallisten jätteiden kokonaismäärä | 6 790
Tavanomaisen jätteen polttaminen | 0
Tavanomaisen jätteen sijoittaminen kaatopaikalle | 319 289
Tavanomaisen jätteen muu loppukäsittely | 0
Loppukäsittelyyn ohjatun tavanomaisen jätteen kokonaismäärä | 319 289
Vaarallisen jätteen polttaminen | 0
Vaarallisen jätteen sijoittaminen kaatopaikalle | 233 486
Vaarallisen jätteen muu loppukäsittely | 626
Loppukäsittelyyn ohjatun vaarallisen jätteen kokonaismäärä | 234 112
Kierrättämättömän jätteen kokonaismäärä | 566 266
Kierrättämättömän jätteen osuus, % | 14
Syntyneen vaarallisen jätteen kokonaismäärä | 240 902
Syntyneen radioaktiivisen jätteen kokonaismäärä 1) | 626
Syntyneen jätteen kokonaismäärä | 3 956 517

1)Sisältää korkea-, keski- ja matala-aktiiviset jätteet.
76

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vuonna 2024 suurin osa (86 %) Fortumin tuottamasta jätteestä oli kierrätettävää tavanomaista
jätettä, mukaan lukien rakennusmateriaaleja kuten betoni ja erilaisia metalleja sekä kierrätettyä
tuhkaa ja kuonaa. 34 % kokonaisjätemäärästä, 30 % tavanomaisesta jätteestä ja lähes 100 %
vaarallisesta jätteestä syntyi Circular Solutions -liiketoimintayksikössä, joka on vastuussa
kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnasta sekä akkujen kierrätysliiketoiminnasta.
Raportointiperiaatteet
Jätemäärät sisältävät kaikki lämpö- ja voimalaitokset ja tuotantolaitokset kaikissa
toimintamaissa. Määrät sisältävät omassa toiminnassa syntyneen jätteen sekä asiakkaiden
jätteiden käsittelyssä syntyneen jätteen kierrätys- ja jätehuolto- sekä akkuliiketoiminnoissa.
Radioaktiivisen jätteen määrät eivät sisällä osaomisteisia ydinvoimaloita.
Tavanomainen vaarallinen ja vaaraton jäte perustuu pääasiassa jätehuoltokumppaneiden ja
jätteenkuljetusyritysten antamiin tietoihin. Matala- ja keskiradioaktiiviset jätteet mitataan
kuutiometreinä ja muunnetaan tonneiksi. Korkearadioaktiivinen jäte vastaa
ydinvoimalaitoksessa käytetyn ydinpolttoaineen painoa. Se raportoidaan vuosittaisten
huoltokatkojen väliseltä ajalta, jolloin reaktorien polttoaine vaihdetaan. Huoltokatkon ajankohta
on yleensä heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana.
2.7 EU-taksonomia
2.7.1 Johdanto EU-taksonomiaan
EU-taksonomia-asetus on luokitusjärjestelmä, joka määrittelee ympäristön kannalta kestävät
taloudelliset toiminnot. Asetus sisältää tunnuslukuja, jotka yhtiöiden tulee raportoida ympäristön
kannalta kestävien taloudellisten toimintojensa osalta. Asetuksessa määritellään kuusi
ympäristötavoitetta, joista ilmastonmuutoksen hillintään (CCM) ja ilmastonmuutokseen
sopeutumiseen (CCA) liittyvät kriteeristöt julkaistiin delegoidulla ilmastosäädöksellä 4.6.2021.
Ydinvoimaan ja maakaasuun liittyvä täydentävä delegoitu ilmastosäädös hyväksyttiin 5.7.2022.
Delegoitu ympäristösäädös neljän muun tavoitteen osalta julkistettiin kesäkuussa 2023. Nämä
tavoitteet ovat vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu (WTR),
siirtyminen kiertotalouteen (CE), ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen (PPC)
sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen (BIO).
Delegoidun ympäristösäädöksen vaatima taloudellisten toimintojen
luokitusjärjestelmäkelpoisuus arvioitiin vuonna 2023. Arviointi luokitusjärjestelmän
mukaisuudesta suoritettiin vuonna 2024.
Fortumin raportointi on laadittu EU-taksonomia-asetuksen ja delegoitujen säädösten mukaisesti
31.12.2024 päättyvältä tilikaudelta ja sisältää luokitusjärjestelmän mukaisen,
luokitusjärjestelmäkelpoisen ja ei-luokitusjärjestelmäkelpoisen osuuden Fortumin toiminnoista
kolmen tunnusluvun osalta (l iikevaihto, toimintamenot ja pääomamenot). Lisäksi raportointi
kattaa pääomamenosuunnitelman, jonka tavoitteena on laajentaa Fortumin luokitusjärjestelmän
mukaisia taloudellisia toimintoja tai parantaa luokitusjärjestelmäkelpoisia taloudellisia toimintoja
siten, että niistä tulee luokitusjärjestelmän mukaisia viiden vuoden kuluessa. Raportointi sisältää
Fortumin jatkuvat toiminnot ja kattaa Fortumiin 31.12.2024 yhdistellyt tytäryhtiöt.
2.7.2 Taloudellisten toimintojen arviointi
Luokitusjärjestelmäkelpoisten taloudellisten toimintojen arviointi
Fortum luokittelee taloudelliset toimintonsa luokitusjärjestelmän mukaisiin,
luokitusjärjestelmäkelpoisiin ja ei-luokitusjärjestelmäkelpoisiin toimintoihin delegoidun
ilmastosäädöksen, täydentävän delegoidun ilmastonsäädöksen sekä delegoidun
ympäristösäädöksen mukaisesti. Fortumin liiketoimintojen luokitusjärjestelmäkelpoisuutta
arvioitiin delegoidussa ilmastosäädöksessä (Liite 1 CCM ja Liite 2 CCA) ja delegoidussa
ympäristösäädöksessä (Liite 1 WTR, Liite 2 CE, Liite 3 PPC, Liite 4 BIO) listattujen taloudellisten
toimintojen kuvausten sekä kuvauksissa esitettyjen EU:n tilastollisen toimialaluokituksen
koodien mukaisesti. Arviointi suoritettiin voimalaitos- tai liiketoimintayksikkötasolla riippuen
toiminnon luonteesta.
Luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen arviointi
Taloudellinen toiminto luokitellaan luokitusjärjestelmän mukaiseksi, jos se täyttää toiminnolle
määritellyt merkittävän edistämisen tekniset arviointikriteerit vähintään yhden ympäristötavoitteen
osalta, ei aiheuta merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille (do no significant harm, DNSH) ja
noudattaa vähimmäistason suojatoimia (minimum safeguards, MS) liittyen ihmisoikeuksiin,
työelämän perusoikeuksiin, verotukseen, korruption ja lahjonnan vastaisuuteen, sekä reiluun
kilpailuun. Fortum on tunnistanut taloudellisia toimintoja liittyen tavoitteisiin CCM, CE ja PPC.
Fortumin merkittävimpien, luokitusjärjestelmäkelpoisten taloudellisten toimintojen
luokitusjärjestelmän mukaisuus perustuu alla esitettyihin tulkintoihin ja oletuksiin.
Merkittävän edistämisen kriteereiden, ”ei merkittävää haittaa” -kriteereiden ja
vähimmäistason suojatoimien soveltamismenetelmät
K estävyysasioiden johtaminen on Fortumilla strategialähtöistä ja perustuu yhtiön arvoihin,
eettiseen toimintaohjeeseen, toimittajien toimintaohjeeseen, kestävyyspolitiikkaan sekä muihin
konsernitasolla määriteltyihin kestävyyteen liittyviin politiikkoihin ja niitä tarkentaviin
ohjeistuksiin. Tärkeimmät politiikat ja sitoumukset arvioitaessa Fortumin toimintoja merkittävän
edistämisen kriteereiden ja ”ei merkittävää haittaa” -kriteereiden suhteen ovat
kestävyyspolitiikka, EHS-johtamisen minimivaatimukset, biodiversiteettimanuaali ja konsernin
riskipolitiikka. Fortum on sitoutunut korkeatasoiseen ympäristö- ja turvallisuusasioiden
hallintaan kaikissa liiketoiminnoissa, noudattaa lakeja ja asetuksia, ja yhtiöllä on voimassa olevat
luvat kaikkien toimipaikkojen osalta. Kaikki Fortumin tuotantolaitokset ovat ISO 14001 -
sertifioituja. Fortumin kestävyysasioiden johtaminen ja ympäristöasioita koskevat
toimintaperiaatteet on kuvattu osioissa 1.5.4 Selvitys kestävyyttä koskevasta
huolellisuusvelvoitteesta ja 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet.
77

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Arvioidakseen toimintojensa luokitusjärjestelmän mukaisuutta, Fortumin liiketoimintayksiköt
varmistivat, että niiden taloudelliset toiminnot täyttävät delegoiduissa säädöksissä listatut
merkittävän edistämisen kriteerit sekä ”ei merkittävää haittaa” -kriteerit. Merkittävän
edistämisen kriteerit ovat toimintokohtaisia ja niitä arvioitiin toiminnon luonteen mukaan joko
toiminto-, laitos- tai järjestelmäkohtaisesti. ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit voivat olla joko
yleisiä tai taloudelliseen toimintaan liittyviä. ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerien täyttämistä
arvioitiin toiminnon luonteen perusteella olennaisimmalla tasolla.
Fortumilla on sekä oma että osaomisteisia (Mankala-periaate) ydinvoimalaitoksia Suomessa ja
Ruotsissa. Näiden laitosten toiminta liittyy EU-taksonomian taloudellisiin toimintoihin ‘Uusien
ydinvoimalaitosten rakentaminen ja turvallinen käyttö’ (CCM 4.27) sekä ‘Sähköntuotanto
ydinenergian avulla olemassa olevissa laitoksissa’ (CCM 4.28). Ydinvoimaloiden tärkein tehtävä
on tuottaa sähköä turvallisesti, luotettavasti ja kilpailukykyisesti lyhyellä ja pitkällä aikavälillä,
noudattaen ydin- ja säteilyturvallisuuden, jätehuollon turvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan
periaatteita. Suomen ja Ruotsin viranomaiset valvovat edellä mainittujen vaatimusten
noudattamista. Fortum noudattaa ydinvoimaan liittyvää kansallista lainsäädäntöä, jonka
katsotaan olevan EU-taksonomian luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteereiden perusta.
Fortumin omat sekä osaomisteiset ydinvoimalaitokset ovat tehneet tai suunnittelevat
aloittavansa tarvittavat muutokset olemassa olevissa ydinvoimalaitoksissa niiden käyttöiän
pidentämiseksi. Käyttöiän pidentämiseen tähtäävät projektit edellyttävät aina jäsenvaltioiden
toimivaltaisten viranomaisten hyväksyntää sekä kattavia ympäristö- ja turvallisuusarviointeja.
Ei merkittävää haittaa (DNSH): Ilmastonmuutoksen hillintä
Ilmastonmuutoksen hallinta on integroitu osaksi Fortumin strategiaa. Fortum on asettanut
Scope 1, 2 ja 3 -päästövähennystavoitteet ja näiden edistyminen on esitetty osiossa 2.2.5
Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet.
Ei merkittävää haittaa (DNSH): Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Ilmastoon liittyvien riskien hallinta on integroitu Fortumin riskienhallinnan viitekehyksiin ja
noudattaa samoja toimintamalleja ja prosesseja kuin muut merkittävät riskit ja epävarmuudet. Riskit
tunnistetaan ja arvioidaan vuosittain osana konsernin riskienhallintaprosessia. Taksonomian
kannalta olennaisten yksiköiden on otettava huomioon toimintoihinsa liittyvät fyysiset ilmastoriskit.
Yksiköiden on myös ymmärrettävä omaisuuseriensä sietokyky erilaisia akuutteja ja kroonisia
fyysisiä ilmastoriskejä vastaan huomioiden hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC)
ilmastoskenaariot sekä laadittava sopeutumissuunnitelmat kaikista olennaisimmille riskeille.
Fortumin olennaiset ilmastoriskit on kuvattu osiossa 2.2.2 Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
Ei merkittävää haittaa (DNSH): Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen
kestävä käyttö ja suojelu
Fortum hallinnoi ja käyttää merkittäviä määriä vesivaroja useimmissa toimintamaissaan ja on
sitoutunut vastuulliseen vesihuoltoon. Fortumin vastuu veden käytöstä liittyy paitsi veden
määrään ja saatavuuteen, myös sen laatuun ja vesiympäristöön. Näin ollen kaikki Fortumin
tuotantolaitokset, joissa yhtiöllä on operatiivinen määräysvalta, sisältyvät vedenkäytön ja siihen
liittyvien riskien, etenkin vesistressialueilla, vuosiraportointiin osiossa 2.4.6 Vettä koskevat
mittarit. Veteen liittyvä ympäristöjohtaminen varmistaa, että toiminta on kansallisten lakien ja
lupaehtojen mukaista. Fortum tekee veteen liittyviä paikallisia toimenpiteitä tarpeen mukaan
ottaakseen huomioon muiden vedenkäyttäjien tarpeet. Yhteistyö paikallisyhteisöjen, kuntien,
viranomaisten ja tutkimuslaitosten kanssa on tärkeää näiden toimenpiteiden toteutuksessa.
Fortumin vesivoimaan perustuva sähkötuotanto Suomessa ja Ruotsissa on
viranomaiskontrollissa vesipuitedirektiivin (WFD) mukaisesti ja ”ei merkittävää haittaa” -
arvioinnissa on huomioitu kansalliset siirtymäaikataulut. Vaarallisen jätteen käsittelyssä
käytetään asianmukaisia tekniikoita vesivarojen ja merten luonnonvarojen suojelemiseksi.
Ei merkittävää haittaa (DNSH): Siirtyminen kiertotalouteen
Fortum ottaa huomioon tuotteidensa ja hankkeidensa elinkaari- ja resurssitehokkuuden.
Laitteiden ja komponenttien vaatimukset liittyen käytettävyyteen ja kierrätettävyyteen ovat osa
hankintaprosessia. Fortum pyrkii hyöty- ja uudelleenkäyttämään omassa tuotannossaan
syntyneitä sivutuotteita ja jätteitä. Fortumin toiminnoilta odotetaan jätteiden hyötykäyttöä sekä
tehokasta käytöstä poistettujen laitteiden ja komponenttien hallintaa.
Fortumin omalla ja osaomisteisilla ydinvoimalaitoksilla Suomessa ja Ruotsissa syntyy
tavanomaisten teollisuusjätteiden lisäksi radioaktiivisia jätteitä. Jokaisella voimalaitosyhtiöllä on
täysimääräinen taloudellinen ja turvallisuuteen liittyvä vastuu toiminnastaan ja käytöstä
poistosta syntyvän ydinjätteen ydinjätehuollosta. Laitoksilla on käytössä jätehuoltosuunnitelma,
jonka avulla minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä. Kaikki matala-, keski- ja korkea-
aktiivinen jäte käsitellään, varastoidaan ja loppusijoitetaan joko ydinvoimalaitosalueelle tai sen
valtion rajojen sisälle, jossa jäte on syntynyt. Fortumin lähestymistapa kiertotalouteen ja
radioaktiivisen jätteen hallintaan on kuvattu tarkemmin osiossa 2.6 Resurssien käyttö ja
kiertotalous.
Ei merkittävää haittaa (DNSH): Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja
vähentäminen
Fortumin kemikaalien hallinta- ja ohjausjärjestelmä varmistaa, että yhtiön toiminta täyttää
lupaehdot ja viranomaisten vaatimukset, sekä sen, että toiminnassa käytetyt kemikaalit eivät
aiheuta merkittävää haittaa ilmastonmuutoksen hillintään tai kiertotalouteen siirtymiseen
liittyvien kriteereiden mukaisesti (Lisäys C, Liite 1 – CCM ja Liite 2 – CE). Fortum varmistaa
yhtiön vaatimusten ja jokaisen maan lainsäädännön täyttämisen sekä kemikaalien
asianmukaisen hallinnan koko ketjussa hankinnasta hävittämiseen ja kemikaalien käsittelyyn
78

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

liittyvien riskien minimoimisen. Yhtiö pyrkii jatkuvasti rajoittamaan ja vähentämään vaarallisten
kemikaalien käyttöä, ja kun mahdollista, korvaamaan ne ympäristölle ja terveydelle vähemmän
haitallisilla kemikaaleilla. Katso osio 2.3 Ympäristön pilaantuminen.
Fortum pyrkii jatkuvasti hallitsemaan ja vähentämään toimintojensa ympäristövaikutuksia
parhaiden käytäntöjen ja teknisten ratkaisujen avulla. EHS-johtamisen minimivaatimukset
varmistavat, että Fortumin liiketoiminnot noudattavat lupaehtoja, tarkkailevat ja raportoivat
säännöllisesti päästöjään ilmaan, veteen ja maaperään, sekä vähentävät riskejä
kokonaisympäristövaikutusten ehkäisemiseksi. Asianmukaiset tekniikat ympäristön
pilaantumisen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi ovat käytössä kaikilla asiaankuuluvilla alueilla, ja
ne täyttävät asiaankuuluvat päästörajat.
Fortumin oman ja osaomisteisten ydinvoimaloiden radioaktiiviset päästöt ilmaan, veteen ja
maaperään ovat asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai kansallisten
kynnysarvojen mukaisia. Päästöjä ja vaikutuksia ympäristöön seurataan tarkasti Suomen ja
Ruotsin säteilyturvallisuuden valvontaviranomaisten toimesta. Käytettyä polttoainetta ja
radioaktiivista jätettä hoidetaan turvallisesti ja vastuullisesti, mukaan lukien riittävän
varastointikapasiteetin varmistaminen.
Ei merkittävää haittaa (DNSH): Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien
suojelu ja ennallistaminen
Luonnon monimuotoisuus on olennainen osa Fortumin ympäristöjohtamisen prosesseja ja
toimintoja. Luonnon monimuotoisuuteen liittyvien aiheiden johtaminen ja periaatteet
määritellään biodiversiteettimanuaalissa. Manuaalin täsmentävät ohjeet varmistavat, että
Fortumin toiminnot täyttävät paikalliset viranomaisvaatimukset. Manuaalin avulla yhtiö pyrkii
varmistamaan, että toteutettavissa olevat toimenpiteet, joilla on mahdollista ehkäistä tai
lieventää yhtiön toiminnasta aiheutuvia luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia haitallisia
vaikutuksia, on huomioitu nykyisissä ja uusissa toiminnoissa. Manuaali edellyttää kiinnittämään
erityistä huomiota toimintoihin, jotka sijaitsevat lähellä suojelualueita tai uhanalaisia
elinympäristöjä, tai joilla on vaikutusta jonkin uhanalaisen tai suojellun lajin populaatioon.
Fortumin lähestymistapa luonnon monimuotoisuuteen on kuvattu tarkemmin osiossa 2.5
Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit.
Vähimmäistason suojatoimet
Fortum ottaa toiminnassaan huomioon ja kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja
ihmisoikeuksia, jotka sisältyvät keskeisiin ihmisoikeussopimuksiin. Ihmisoikeuksien
kunnioittaminen sisältyy Fortumin eettiseen toimintaohjeeseen ja toimintaohjeeseen palvelun- ja
tavarantoimittajille. YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet otetaan
huomioon omassa toiminnassa ja toimitusketjun hallinnassa. Fortumin lähestymistapa
ihmisoikeuksia koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen perustuu YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia
koskeviin ohjaaviin periaatteisiin ja noudattaa huolellisuuden kuutta vaihetta OECD:n
monikansallisia yrityksiä koskevien ohjeiden mukaisesti.
Fortumin eettinen toimintaohje ja toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille korostavat
nollatoleranssia korruption ja lahjonnan suhteen. Lisäksi muun muassa lahjonnanvastaisuuteen,
määräystenmukaisuuden hallintaan, omaisuuden suojaamiseen, eturistiriitoihin, rahanpesun
vastaisuuteen, taloudellisiin pakotteisiin ja kilpailuoikeudellisiin asioihin on luotu erilliset ohjeet.
Katso osi o 4 Liiketoiminnan harjoittaminen.
Fortumilla on käytössään asianmukaisen huolellisuuden prosessit ympäristöä, verotusta,
korruption ja lahjonnan vastaista toimintaa sekä reilua kilpailua koskien. Ihmisoikeuksia,
työelämäoikeuksia, korruptiota ja reilua kilpailua koskevat vaatimukset on huomioitu myös
yhtiön hankintaprosesseissa. Konsernitason sitoumukset, politiikat ja ohjeet koskevat kaikkia
Fortumin toimintoja kaikissa toimintamaissa. Kestävyyttä koskeva huolellisuusvelvoite on
kuvattu tarkemmin osiossa 1.5.4 Selvitys kestävyyttä koskevasta huolellisuusvelvoitteesta.
Fortumin (tai ylimmän johdon) ei ole todettu rikkoneen työlakia tai ihmisoikeuksia, eikä
kilpailulakia. Fortumia ei myöskään ole todettu syylliseksi veronkiertoon, korruptioon tai
lahjontaan.
2.7.3 EU-taksonomian tunnusluvut
Alla on esitetty EU-taksonomia-asetukseen liittyvät luokitusjärjestelmän mukaiset,
luokitusjärjestelmäkelpoiset ja ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset osuudet liikevaihdon,
toimintamenojen ja pääomamenojen osalta Fortumin toiminnoista.
Liikevaihtotunnusluku

milj. euroa | 2024 | 2023
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 2 869 | 49 % | 2 915 | 43 %
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 42 | 1 % | 457 | 7 %
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä | 2 911 | 50 % | 3 372 | 50 %
B. Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot | 2 889 | 50 % | 3 339 | 50 %
Yhteensä (A+B) | 5 800 | 100 % | 6 711 | 100 %

Toimintamenotunnusluku

milj. euroa | 2024 | 2023
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | -181 | 75 % | -124 | 56 %
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | -10 | 4 % | -47 | 21 %
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä | -191 | 79 % | -171 | 77 %
B. Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot | -51 | 21 % | -51 | 23 %
Yhteensä (A+B) | -242 | 100 % | -222 | 100 %

79

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Pääomamenotunnusluku

milj. euroa | 2024 | 2023
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 386 | 74 % | 424 | 64 %
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 11 | 2 % | 82 | 12 %
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä | 397 | 76 % | 506 | 76 %
B. Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot | 128 | 24 % | 160 | 24 %
Yhteensä (A+B) | 525 | 100 % | 667 | 100 %

Muutokset raportoinnissa vuodesta 2023
Fortum sai kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintansa myynnin päätökseen 29.11.2024. Vuoden 2024
EU-taksonomiaan liittyvät tunnusluvut sisältävät kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan 1.1.2024 ja
29.11.2024 väliseltä ajalta. Merkittävimmät kierrätys- ja jätehuoltoon liittyvät taloudelliset
toiminnot ovat ‘Vaarallisen jätteen käsittely’ (PPC 2.2) sekä ‘Tavanomaisen jätteen lajittelu ja
materiaalin talteenotto’ (CE 2.7).
Delegoidun ympäristösäädöksen vaatimusten mukaisesti kiertotalouteen siirtymiseen (CE) ja
ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen ja vähentämiseen (PPC) liittyvien taloudellisten
toimintojen luokitusjärjestelmän mukaisuus arvioitiin vuonna 2024. Tämän seurauksena Fortum
on uudelleenluokitellut seuraavat luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot luokitusjärjestelmän
mukaisiksi EU-taksonomiaan liittyvissä tunnuslukutaulukoissa: ‘Vaarallisen jätteen
käsittely’ (PPC 2.2), ‘Tavanomaisen jätteen lajittelu ja materiaalin talteenotto’ (CE 2.7),
‘Rakennusten ja muiden rakennelmien purku ja raivaus’ (CE 3.3), ‘Pilaantuneiden paikkojen ja
alueiden kunnostaminen’ (PPC 2.4), ‘Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen tarjoaminen’ (CE 4.1), ja
‘Käytöstä poistettujen tuotteiden puhdistaminen ja purkaminen’ (CE 2.6).
Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (A.1)
Fortumin luokitusjärjestelmän mukainen liikevaihto on 49 % (2023: 43 %), toimintamenot 75 %
(2023: 56 %) ja pääomamenot 74 % (2023: 64 %) (A.1).
Merkittävimmät luokitusjärjestelmän mukaiset toiminnot ovat sähköntuotanto vesivoimalla,
jonka asennettu kapasiteetti on 4,7 GW (50 % kokonaiskapasiteetista) (2023: 4,7 GW, 50 %
kokonaiskapasiteetista), ja sähköntuotanto ydinvoimalla, jonka asennettu kapasiteetti on
3,2 GW (35 % kokonaiskapasiteetista) (2023: 3,2 GW, 35 % kokonaiskapasiteetista). Kuten edellä
kerrotaan, on vaarallisen jätteen käsittely sekä tavanomaisen jätteen lajittelu ja materiaalin
talteenotto uudelleenluokiteltu vuonna 2024 luokitusjärjestelmäkelpoisista (muista kuin
luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista luokitusjärjestelmän mukaisiksi toiminnoiksi.
Tämän myötä luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen osuus kasvoi.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) taloudelliset
toiminnot (A.2)
Fortumin luokitusjärjestelmäkelpoinen (muu kuin luokitusjärjestelmän mukainen) liikevaihto on 1
% (2023: 7 %), toimintamenot 4 % (2023: 21 %) ja pääomamenot 2 % (2023: 12 %) (A.2).
Kuten edellä kerrotaan, on vaarallisen jätteen käsittely sekä tavanomaisen jätteen lajittelu ja
materiaalin talteenotto uudelleenluokiteltu vuonna 2024 luokitusjärjestelmäkelpoisista (muista
kuin luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista luokitusjärjestelmän mukaisiksi toiminnoiksi.
Tämän myötä luokitusjärjestelmäkelpoisten (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten)
taloudellisten toimintojen osuus laski.
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset taloudelliset toiminnot (B)
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen taloudellinen toiminto on toiminto, jota ei ole kuvattu
EU-taksonomia-asetuksessa taloudellisena toimintona. Fortumin ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset
toiminnot sisältävät sähkön vähittäismyynnin (Consumer Solutions -segmentti), kaupankäynnin
sähkö- ja hyödykemarkkinoilla, hiileen perustuvan sähkön ja lämmöntuotannon,
uusiutumattomiin hyödykkeisiin liittyvät tekniset palvelut sekä hallinnon yleiskulut.
Luokitusjärjestelmän mukaisuuteen linkittyvä Fortumin vihreä rahoitus
Vuonna 2024 Fortum julkaisi vihreän rahoituksen viitekehyksen, joka mahdollistaa pääoman
saannin vihreillä joukkovelkakirjoilla ja lainoilla luokitusjärjestelmän mukaisten uusiutuvan
energian ja energiatehokkuuden hankkeiden, ja/tai ydinvoimahankkeiden rahoittamiseksi ja
jälleenrahoittamiseksi. EU-taksonomia-asetuksen vaatimusten mukaisesti liikevaihtotunnusluku
esitetään oikaistuna vuonna 2024. Luokitusjärjestelmän mukainen liikevaihtotunnusluku, joka on
oikaistu vihreän rahoituksen viitekehyksen puitteissa uudelleenrahoitettujen
luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen liikevaihdolla, on 49 %. Pääomamenotunnuslukua ei
ole oikaistu, koska jälleenrahoitus allokoidaan olemassa olevalle tuotantosalkulle uusien
pääomamenojen sijaan.
80

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Liikevaihtotunnusluku

|  | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkel- poisten (A.2.) osuus liike- vaihdosta 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
Taloudelliset toiminnot | Koodi | Liikevaihto milj. euroa | Osuus liikevaihdosta 2024 | llmastonmuutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | llmastonmuutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Akkujen valmistus 1) | CCM3.4 | 6 | 0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Sähköntuotanto tuulivoimalla | CCM4.3 | 58 | 1 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM4.5 | 1 170 | 20 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 20 % |  |
Kaukolämmön tai -jäähdytyksen jakelu | CCM4.15 | 124 | 2 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 2 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöllä | CCM4.25 | 25 | 0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 1 % |  |
Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö | CCM4.27 | 124 | 2 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 2 % |  | T
Sähköntuotanto ydinenergian avulla olemassa olevissa laitoksissa | CCM4.28 | 980 | 17 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 18 % |  | T
Vaarallisen jätteen käsittely 1) | PPC2.2 | 211 | 4 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Tavanomaisen jätteen lajittelu ja materiaalin talteenotto 1) | CE2.7 | 115 | 2 % | E/S | E/S | E/S | E/S | K | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Muut 2) |  | 56 | 1 % |  |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
A.1 Yhteensä |  | 2 869 | 49 % | 43 % | 0 % | 0 % | 4 % | 2 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 43 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat |  | 6 | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Josta siirtymätoiminnat |  | 1 105 | 19 % | 19 % |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 21 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM4.5 | 7 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto fossiilisista kaasumaisista polttoaineista | CCM4.30 | 12 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | T
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä | CCM4.31 | 9 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | T
Muut 3) |  | 14 | 0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 % |  |
A.2 Yhteensä |  | 42 | 1 % | 1 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 7 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä |  | 2 911 | 50 % | 44 % | 0 % | 0 % | 4 % | 2 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 50 % |  |
B. Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot |  | 2 889 | 50 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A+B) |  | 5 800 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

K – Luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta tavoitteen osalta, KEL –
Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta, E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen
osalta
1) Vertailuvuoden 2023 tiedot esitetään luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen alla rivillä ‘Muut'.
2) Sisältää taloudelliset toiminnot CCM4.11, CCM4.20, CCM4.24, PPC2.4, CE 2.6, CE3.3.
3) Sisältää taloudelliset toiminnot CCM3.10, CCM4.1, CCM4.20, CCM4.25, CCM4.3, CCM5.10, PPC2.2, CE4.1.
Seuraavassa taulukossa on esitetty osuus liikevaihdosta niiden taloudellisten toimintojen osalta,
jotka edistävät useampaa tavoitetta:

| Osuus liikevaihdosta / Kokonaisliikevaihto
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmäkelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 1 % | 0 %
CCA |  |
WTR |  |
CE |  |
PPC |  |
BIO |  |

81

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimintamenotunnusluku

|  | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkel- poisten (A.2.) osuus toimintamenoista 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
Taloudelliset toiminnot | Koodi | Toimintamenot milj. euroa | Osuus toimintamenoista 2024 | llmastonmuutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | llmastonmuutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Akkujen valmistus 1) | CCM3.4 | -2 | 1 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Sähköntuotanto tuulivoimalla | CCM4.3 | -5 | 2 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM4.5 | -69 | 29 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 30 % |  |
Kaukolämmön tai -jäähdytyksen jakelu | CCM4.15 | -18 | 7 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 8 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöllä | CCM4.25 | -3 | 1 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö | CCM4.27 | 0 | 0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  | T
Sähköntuotanto ydinenergian avulla olemassa olevissa laitoksissa | CCM4.28 | -45 | 19 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 17 % |  | T
Vaarallisen jätteen käsittely 1) | PPC2.2 | -29 | 12 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Tavanomaisen jätteen lajittelu ja materiaalin talteenotto 1) | CE2.7 | -6 | 2 % | E/S | E/S | E/S | E/S | K | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Muut 2) |  | -4 | 2 % |  |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 1 % |  |
A.1 Yhteensä |  | -181 | 75 % | 60 % | 0 % | 0 % | 12 % | 2 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 56 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat |  | -2 | 1 % | 1 % |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Josta siirtymätoiminnat |  | -45 | 19 % | 19 % |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 17 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM4.5 | 0 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto fossiilisista kaasumaisista polttoaineista | CCM4.30 | -1 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | T
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä | CCM4.31 | -1 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | T
Muut 3) |  | -8 | 3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 21 % |  |
A.2 Yhteensä |  | -10 | 4 % | 1 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 21 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä |  | -191 | 79 % | 61 % | 0 % | 0 % | 12 % | 2 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 77 % |  |
B. Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot |  | -51 | 21 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A+B) |  | -242 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

K – Luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta tavoitteen osalta, KEL –
Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta, E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen
osalta
1) Vertailuvuoden 2023 tiedot esitetään luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen alla rivillä ‘Muut’.
2) Sisältää taloudelliset toiminnot CCM4.11, CCM4.20, CCM4.24, PPC2.4, CE 2.6, CE3.3.
3) Sisältää taloudelliset toiminnot CCM3.10, CCM4.1, CCM4.20, CCM4.25, CCM4.3, CCM5.10, PPC2.2, CE4.1.
Seuraavassa taulukossa on esitetty osuus toimintamenoista niiden taloudellisten toimintojen
osalta, jotka edistävät useampaa tavoitetta:

| Osuus toimintamenoista / Toimintamenot yhteensä
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmäkelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 1 % | 1 %
CCA |  |
WTR |  |
CE |  |
PPC |  |
BIO |  |

82

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Pääomamenotunnusluku

|  | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkel- poisten (A.2.) osuus pääomamenoista 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
Taloudelliset toiminnot | Koodi | Pääomamenot milj. euroa | Osuus pääomamenoista 2024 | llmastonmuutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | llmastonmuutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Akkujen valmistus 1) | CCM3.4 | 5 | 1 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Sähköntuotanto tuulivoimalla | CCM4.3 | 30 | 6 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 34 % |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM4.5 | 129 | 25 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 16 % |  |
Kaukolämmön tai -jäähdytyksen jakelu | CCM4.15 | 39 | 7 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 6 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöllä | CCM4.25 | 72 | 14 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 5 % |  |
Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö | CCM4.27 | — | 0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  | T
Sähköntuotanto ydinenergian avulla olemassa olevissa laitoksissa | CCM4.28 | 54 | 10 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 3 % |  | T
Vaarallisen jätteen käsittely 1) | PPC2.2 | 34 | 7 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Tavanomaisen jätteen lajittelu ja materiaalin talteenotto 1) | CE2.7 | 12 | 2 % | E/S | E/S | E/S | E/S | K | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Muut 2) |  | 12 | 2 % |  |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
A.1 Yhteensä |  | 386 | 74 % | 65 % | 0 % | 0 % | 7 % | 2 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 64 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat |  | 5 | 1 % | 1 % |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Josta siirtymätoiminnat |  | 54 | 10 % | 10 % |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 3 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM4.5 | 3 | 1 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto fossiilisista kaasumaisista polttoaineista | CCM4.30 | 2 | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | T
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä | CCM4.31 | — | 0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | T
Muut 3) |  | 6 | 1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 12 % |  |
A.2 Yhteensä |  | 11 | 2 % | 2 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 12 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä |  | 397 | 76 % | 67 % | 0 % | 0 % | 7 % | 2 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 76 % |  |
B. Ei-luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot |  | 128 | 24 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A+B) |  | 525 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

K – Luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta tavoitteen osalta, KEL –
Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta, E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen
osalta
1) Vertailuvuoden 2023 tiedot esitetään luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen alla rivillä ‘Muut’.
2) Sisältää taloudelliset toiminnot CCM4.11, CCM4.20, CCM4.24, PPC2.4, CE 2.6, CE3.3.
3) Sisältää taloudelliset toiminnot CCM3.10, CCM4.1, CCM4.20, CCM4.25, CCM4.3, CCM5.10, PPC2.2, CE4.1.
Seuraavassa taulukossa on esitetty osuus pääomamenoista niiden taloudellisten toimintojen
osalta, jotka edistävät useampaa tavoitetta:

| Osuus pääomamenoista / Kokonaispääomamenot
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmäkelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 1 % | 0 %
CCA |  |
WTR |  |
CE |  |
PPC |  |
BIO |  |

83

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2.7.4 Siirtymätoiminnot (ydinvoima ja maakaasu)
Siirtymätoiminto on taloudellinen toiminto, joka tukee siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen ja
jolle ei ole olemassa teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoista vähähiilistä vaihtoehtoa.
Fortumin merkittävimpiä siirtymätoimintoja ovat sähköntuotanto ydinenergian avulla uusissa tai
olemassa olevissa laitoksissa. Fortumilla ei ole luokitusjärjestelmään kelpaamattomia
taloudellisia toimintoja liittyen sähköntuotantoon ydinvoimalla ja maakaasulla. Näin ollen
Lomake 5: Luokitusjärjestelmään kelpaamattomat taloudelliset toiminnot (täydentävä delegoitu
ilmastosäädös, Liite III) on jätetty esittämättä alla.
Ydinvoimaan ja fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot

Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Ei
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä
Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä
Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Ei
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä

84

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (A.1)
Liikevaihtotunnusluku

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (nimittäjä) | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin nimittäjässä | 124 | 2 % | 124 | 2 % | — | — | 143 | 2 % | 143 | 2 % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin nimittäjässä | 980 | 17 % | 980 | 17 % | — | — | 1 240 | 18 % | 1 240 | 18 % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin nimittäjässä | 1 765 | 30 % | 1 765 | 30 % | — | — | 1 532 | 23 % | 1 532 | 23 % | — | —
Yhteensä | 2 869 | 49 % | 2 869 | 49 % | — | — | 2 915 | 43 % | 2 915 | 43 % | — | —

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (osoittaja) | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin osoittajassa | 124 | 4 % | 124 | 4 % | — | — | 143 | 5 % | 143 | 5 % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin osoittajassa | 980 | 34 % | 980 | 34 % | — | — | 1 240 | 43 % | 1 240 | 43 % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin osoittajassa | 1 765 | 62 % | 1 765 | 62 % | — | — | 1 532 | 53 % | 1 532 | 53 % | — | —
Yhteensä | 2 869 | 100 % | 2 869 | 100 % | — | — | 2 915 | 100 % | 2 915 | 100 % | — | —

85

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimintamenotunnusluku

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (nimittäjä) | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | — | — % | — | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | -45 | 19 % | -45 | 19 % | — | — | -38 | 17 % | -38 | 17 % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | -136 | 56 % | -136 | 56 % | — | — | -86 | 39 % | -86 | 39 % | — | —
Yhteensä | -181 | 75 % | -181 | 75 % | — | — | -124 | 56 % | -124 | 56 % | — | —

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (osoittaja) | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin osoittajassa | — | — % | — | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin osoittajassa | -45 | 25 % | -45 | 25 % | — | — | -38 | 30 % | -38 | 30 % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin osoittajassa | -136 | 75 % | -136 | 75 % | — | — | -86 | 70 % | -86 | 70 % | — | —
Yhteensä | -181 | 100 % | -181 | 100 % | — | — | -124 | 100 % | -124 | 100 % | — | —

86

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Pääomamenotunnusluku

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (nimittäjä) | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | — | — % | — | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | 54 | 10 % | 54 | 10 % | — | — | 22 | 3 % | 22 | 3 % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | 333 | 63 % | 333 | 63 % | — | — | 402 | 60 % | 402 | 60 % | — | —
Yhteensä | 386 | 74 % | 386 | 74 % | — | — | 424 | 64 % | 424 | 64 % | — | —

Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (osoittaja) | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin osoittajassa | — | — % | — | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin osoittajassa | 54 | 14 % | 54 | 14 % | — | — | 22 | 5 % | 22 | 5 % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin osoittajassa | 333 | 86 % | 333 | 86 % | — | — | 402 | 95 % | 402 | 95 % | — | —
Yhteensä | 386 | 100 % | 386 | 100 % | — | — | 424 | 100 % | 424 | 100 % | — | —

87

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Luokitusjärjestelmäkelpoiset taloudelliset toiminnot (A.2)
Liikevaihtotunnusluku

Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin nimittäjässä | 12 | — % | 12 | — % | — | — | 13 | — % | 13 | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin nimittäjässä | 9 | — % | 9 | — % | — | — | 12 | — % | 12 | — % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus liikevaihto tulosindikaattorin nimittäjässä | 21 | — % | 21 | — % | — | — | 432 | 6 % | 432 | 6 % | — | —
Yhteensä | 42 | 1 % | 42 | 1 % | — | — | 457 | 7 % | 457 | 7 % | — | —

Toimintamenotunnusluku

Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | -1 | — % | -1 | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | -1 | — % | -1 | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus toimintamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | -8 | 3 % | -8 | 3 % | — | — | -46 | 21 % | -46 | 21 % | — | —
Yhteensä | -10 | 4 % | -10 | 4 % | — | — | -47 | 21 % | -47 | 21 % | — | —

88

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Pääomamenotunnusluku

Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot | Määrä ja osuus 2024 | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | 2 | — % | 2 | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | — | — % | — | — % | — | — | — | — % | — | — % | — | —
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus pääomamenot tulosindikaattorin nimittäjässä | 9 | 2 % | 9 | 2 % | — | — | 82 | 12 % | 82 | 12 % | — | —
Yhteensä | 11 | 2 % | 11 | 2 % | — | — | 82 | 12 % | 82 | 12 % | — | —

2.7.5 Pääomamenosuunnitelma
Pääomamenosuunnitelma käsittää yhtiön johdon hyväksymät merkittävät tulevaisuuden
investoinnit seuraavan viiden vuoden aikana, joiden odotetaan laajentavan yhtiön
luokitusjärjestelmän mukaista taloudellista toimintaa tai muuttavan luokitusjärjestelmäkelpoisia
toimintoja luokitusjärjestelmän mukaisiksi.
Fortumin suunnitellut pääomamenot, jotka täyttävät yllä mainitut ehdot, oliva t 1,1 mi ljardia euroa
vuoden 2024 lopussa. Suunnitelman tarkastelujakso on viisi vuotta. Poikkeuksena tähän on
Loviisan ydinvoimalan käyttöiän pidennysinvestointi. Tämän investoinnin tarkastelujakso on
kymmenen vuotta investoinnin luonne huomioiden. Suunnitelma sisältää Loviisan
ydinvoimalaitoksen käyttöiän pidentämisen, hiilestä irtautumista edistävän ja kestäviä
hukkalämpöön perustuvia ratkaisuja pääkaupunkiseudulla lisäävän Espoo Clean Heat -ohjelman,
Puolassa sijaitsevan Czestochowan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen hiilestä
irtautumista edistävän hankkeen, sekä vesivoimalaitoksiin kohdistuvia
tuotannonlisäysmuutoksia. Merkittävä osa investoinneista tulee valmistumaan seuraavan neljän
vuoden aikana lukuun ottamatta Loviisan voimalaitoksen käyttöiän pidennysprojektia, joka
kestää vuoteen 2050 asti. Suunniteltujen pääomamenojen lisäys johtuu pääasiassa
Czestochowan voimalaitoksen hiilestä irtautumista edistävän hankkeen hyväksynnästä vuonna
2024 ja Loviisan käyttöiän jatkamiseen tähtäävien investointien kasvusta, joita vähentää osittain
Pjelaxin tuulipuistohankkeen kustannusten toteutuminen. Pjelaxin hanke valmistui vuonna 2024.
Fortumilla ei ole merkittäviä toimintamenoja liittyen 2024 pääomamenosuunnitelman
projekteihin (2023: summa ei merkittävä).
2.7.6 Määritelmät, täsmäytykset ja laskentamenetelmät
Liikevaihto
Liikevaihto perustuu Fortumin konsernituloslaskelmalla raportoituun liikevaihtoon (liitetieto 6
Segmenttiraportointi). Fortumin liikevaihto ei sisällä lopetettuja toimintoja. Liikevaihdon erittely:

| 2024 | 2023
milj. euroa | A.1 Luokitus- järjestelmän mukainen | Yhteensä | A.1 Luokitus- järjestelmän mukainen | Yhteensä
Sähkö | 2 326 | 4 368 | 2 729 | 5 193
Lämpö | 196 | 527 | 173 | 512
Muut | 347 | 905 | 13 | 1 006
Yhteensä | 2 869 | 5 800 | 2 915 | 6 711

Luokitusjärjestelmän mukaisen liikevaihdon lasku vuodesta 2023 johtuu pääasiassa vesi- ja
ydinvoimatuotannon saavutetun sähkönhinnan laskusta. Saavutetun sähkönhinnan lasku johtui
pääasiassa alemmista spot- ja suojaushinnoista. Optimoinnin marginaali oli 8,7 euroa/MWh eli
hieman ohjeistuksen (6–8 euroa/MWh) yläpuolella. Sähkön spot-hinta Fortumin tuotannon
hinta-alueilla laski 38,4 euroon/MWh (51,3 euroa/MWh vuonna 2023).
Fortumin liikevaihtotunnusluvut liittyen sähköntuotantoon vesi- ja ydinvoimalla sisältävät myös
osaomisteiset Mankala-yhtiöt. Mankala-periaatteessa yhteisomisteinen voimalaitosyhtiö myy
tuottamansa sähkön omistajille tuotantokustannushintaan suhteessa omistusosuuksiin.
89

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimintamenot
Toimintamenot koostuvat aktivoimattomista välittömistä kustannuksista, jotka ovat
välttämättömiä aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jatkuvan ja tehokkaan toiminnan
varmistamiseksi. Kulut sisältävät korjauksen ja ylläpidon, rakennusten huollon, lyhytaikaiset
vuokrat ja vastaavat kulut, sekä muut näiden omaisuuserien huoltoon liittyvät suorat kulut.
Toimintamenot eivät sisällä lopetettuja toimintoja. Toimintamenojen erittely:

| 2024 | 2023
milj. euroa | A.1 Luokitus- järjestelmän mukainen | Yhteensä | A.1 Luokitus- järjestelmän mukainen | Yhteensä
Korjaus ja ylläpito | -106 | -145 | -66 | -127
Lyhytaikaiset vuokrat ja muut kiinteistökulut | -48 | -62 | -40 | -61
Muut | -27 | -36 | -17 | -34
Yhteensä | -181 | -242 | -124 | -222

Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintamenojen kasvu vuodesta 2023 johtuu pääasiassa
vaarallisen jätteen käsittelyn ja tavanomaisen jätteen lajittelun ja materiaalin talteenoton
uudelleenluokittelusta. Kyseiset toiminnot uudelleen luokiteltiin luokitusjärjestelmäkelpoisista
luokitusjärjestelmän mukaisiksi toiminnoiksi vuonna 2024.
Pääomamenot
Pääomamenot koostuvat lisäyksistä aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin, aineettomiin
hyödykkeisiin ja käyttöoikeusomaisuuseriin sisältäen yrityshankintojen yhteydessä tulleet
lisäykset. Pääomamenojen erittely:

|  | 2024 | 2023
milj. euroa | Liite | A.1 Luokitus- järjestelmän mukainen | Yhteensä | A.1 Luokitus- järjestelmän mukainen | Yhteensä
Lisäykset aineettomiin hyödykkeisiin | 16 | 1 | 81 | 4 | 92
Lisäykset aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin | 17 | 372 | 404 | 417 | 523
Lisäykset käyttöoikeusomaisuuseriin | 33 | 13 | 40 | 3 | 27
Lisäykset johtuen liiketoimintojen yhdistämisestä | 3 | — | — | — | 25
Yhteensä |  | 386 | 525 | 424 | 667

Luokitusjärjestelmän mukaisten pääomamenojen lasku vuodesta 2023 johtuu pääasiassa
tuulivoimatuotantoon liittyvien pääomamenojen laskusta Pjelaxin tuulipuiston valmistumisen
seurauksena vuonna 2024.
Tunnuslukujen laskentamenetelmät
Tunnuslukujen laskentaan käytetyt taloudelliset tiedot on saatu Fortumin taloudellisista
järjestelmistä, ja ne perustuvat samaan tietoon ja konsernin laadintaperiaatteisiin kuin tilikauden
1.1.–31.12.2024 konsernitilinpäätös (katso konsernitilinpäätöksen liitetiedot).
Raportointiprosessiin on asetettu tarvittavat kontrollit kaksinkertaisen laskennan riskin
eliminoimiseksi. Taloudellinen tieto on kohdistettu luokitusjärjestelmän mukaisiin ja
luokitusjärjestelmäkelpoisiin toimintoihin seuraavasti:
• Suurin osa sähkönmyynnistä on kohdistettu luokitusjärjestelmän mukaisiin ja
luokitusjärjestelmäkelpoisiin toimintoihin tuotannon perusteella. Fortumin
liikevaihtotunnusluvut liittyen sähköntuotantoon vesi- ja ydinvoimalla sisältävät myös
osaomisteiset Mankala-yhtiöt. Mankala-periaatteessa yhteisomisteinen voimalaitosyhtiö myy
tuottamansa sähkön omistajille tuotantokustannushintaan suhteessa omistusosuuksiin.
• Tiedot muun myynnin ja toimintamenojen osalta ovat saatavilla järjestelmistä yksittäisten
laitosten kustannuspaikkatasolla. Nämä kustannuspaikat on kohdistettu luokitusjärjestelmän
mukaisiin ja luokitusjärjestelmäkelpoisiin toimintoihin.
• Jokainen olennainen pääomamenoihin sisältyvä projekti on kohdistettu soveltuvaan
luokitusjärjestelmän mukaiseen ja luokitusjärjestelmäkelpoiseen toimintoon.
90

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

3 Sosiaalinen vastuu
3.1 Johdanto
3.1.1 Johdanto aiheeseen sosiaalinen vastuu
Fortumin sosiaalinen vastuu keskittyy erityisesti omiin ja arvoketjun työntekijöihin sekä
yhteisöihin Fortumin toimipaikkojen läheisyydessä. Omien ja Fortumin toimipaikoissa
työskentelevien arvoketjun työntekijöiden terveys ja turvallisuus on ensisijaisen tärkeää. Fortum
myös kehittää järjestelmällisesti ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoiteprosessiaan mahdollisten
kielteisten vaikutusten käsittelyn parantamiseksi. Lisäksi yhtiö tekee yhteistyötä
kansainvälisellä, kansallisella ja paikallisella tasolla toimivien yhteisöjen ja järjestöjen kanssa
yritysvastuuohjelman kautta.
3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat
toimintaperiaatteet
Fortumin eettinen toimintaohje, toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille (toimittajien
toimintaohje) ja Fortumin kestävän kehityksen politiikka (kestävyyspolitiikka) ovat keskeiset
Fortumin toimintaperiaatteet, joilla hallitaan omaan työvoimaan, arvoketjun työntekijöihin ja
vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyviä sosiaalisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia. Fortumin hallitus hyväksyy nämä toimintaperiaatteet, ja niiden toimeenpanoa
ohjataan tarkemmilla ohjeilla. Toimintaperiaatteet koskevat kaikkia työntekijöitä, liiketoimintoja
ja konsernitoimintoja kaikissa toimintamaissa sekä Fortumille työskenteleviä ulkopuolisia
henkilöitä. Toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille koskee Fortumin toimitusketjujen
työntekijöitä. Edellä mainitut toimintaperiaatteet ovat saatavilla Fortumin verkkosivustolla.
Kestävyyspolitiikassa otetaan huomioon säännöllisen sidosryhmävuorovaikutuksen kautta
saadut vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien näkemy kset. Näitä sidosryhmiä ovat
asiakkaat, henkilöstö, toimittajat, paikallisyhteisöt ja kansalaisjärjestöt. Katso osio 1.3.2
Sidosryhmien edut ja näkemykset.
Eettinen toimintaohje, toimittajien toimintaohje ja kestävyyspolitiikka ilmaisevat Fortumin
sitoumuksen kunnioittaa ihmisoikeuksia ja toimia asianmukaisen huolellisesti, jotta yhtiö
noudattaa kansainvälistä ihmisoikeusasiakirjaa, YK:n lapsen oikeuksien yleissopimusta ja
Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia. Näitä ovat kansainväliset
yleissopimukset, jotka koskevat yhdistymisvapautta, työehtosopimusneuvotteluja, syrjintää ja
häirintää, työaikaa, palkkaa, työturvallisuutta ja -terveyttä, sekä pakko- ja lapsityövoiman käytön
kieltävät lait. Fortumin toimintaperiaatteet eivät nimenomaisesti käsittele ihmiskauppaa.
Fortumilla on työterveyden ja -turvallisuuden hallintajärjestelmät, joita sovelletaan omiin
työntekijöihin, muihin kuin työsuhteisiin työntekijöihin ja Fortumin toimipaikoissa työskentelevään
ulkopuoliseen urakoitsijoiden työvoimaan.
Fortumin lähestymistapa ihmisoikeuksia koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen vastaa YK:n
yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita ja OECD:n monikansallisten yritysten
toimintaohjeita. Fortum on sitoutunut toimimaan huolellisesti tunnistaakseen, lieventääkseen,
korjatakseen ja seuratakseen todellisia tai mahdollisia ihmisoikeusvaikutuksia omaan työvoimaan,
sekä Fortumin vaikutuspiirissä oleviin liiketoimintoihin, investointeihin ja toimitusketjuihin liittyen,
ottaen huomioon vaikutusten vakavuuden ja todennäköisyyden sekä Fortumin vaikutusvallan ja
roolin vaikutusten synnyssä. Seuratakseen edellä mainittujen instrumenttien noudattamista,
Fortum tekee vuosittaisen arvioinnin muutoksista yhtiöön tai omaisuuteen, vaikutuksiin,
prosesseihin ja keskeisiin tunnuslukuihin. Fortum arvioi kestävyysnäkökohtia toimittajia,
urakoitsijoita ja liikekumppaneita valitessaan ja pyrkii lieventämään haitallisia
ihmisoikeusvaikutuksia yhteistyössä liikekumppaneiden kanssa.
Fortumin toiminnassa ei ole tunnistettu vakavia ihmisoikeusloukkauksia tai omiin työntekijöihin,
arvoketjun työntekijöihin tai vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyviä tapauksia, joissa
olisi loukattu YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita, ILO:n
julistusta työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista tai OECD:n toimintaohjeita
monikansallisille yrityksille. Myöskään maaoikeuksiin tai alkuperäiskansojen vapaaseen ja
tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen liittyviä oikeusriitoja ei ole ollut.
Fortumin keskeiset sosiaaliset toimintaperiaatteet ja ohjeet on esitetty alla olevassa taulukossa.
OT-merkityt toimintaperiaatteet ja ohjeet liittyvät Fortumin omiin toimintoihin. AK-merkityillä
toimintaperiaatteilla ja ohjeilla pyritään puuttumaan arvoketjun sisäisiin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin, vaikka kaikki niistä eivät suoraan sido arvoketjun toimijoita.

Dokumentin nimi | Oma työvoima | Arvoketjun työntekijät | Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
Tärkeimmät toimintaperiaatteet, ohjeet ja manuaalit |  |  |
Eettinen toimintaohje (OT, AK) | • | • | •
Toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille (AK) |  | • |
Fortumin kestävän kehityksen politiikka (kestävyyspolitiikka) (OT, AK) | • | • | •
Ohje väärinkäytöksistä ilmoittamiseen (OT, AK) | • | • | •
Henkilöstöpolitiikka (OT) | • |  |
EHS-johtamisen minimivaatimukset ja ohjeet (OT, AK) | • | • |
Muut aiheeseen liittyvät toimintaperiaatteet, ohjeet ja manuaalit |  |  |
Riskipolitiikka (OT, AK) | • | • |
Tietosuojapolitiikka (OT) | • |  |
Kestävyysasioita koskeva hallintomalli (OT) | • | • |
Investointimanuaali (OT, AK) | • | • | •
Kestävyysarviointeja koskeva manuaali (OT, AK) | • | • | •
Ihmisoikeuksia koskeva asianmukainen huolellisuus Fortumilla (OT, AK) | • | • | •
Ohje vastapuoliriskien arviointiin (OT, AK) |  | • |

91

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

3.2 Oma työvoima
3.2.1 Johdanto aiheeseen oma työvoima
Fortum työllistää energia-alan ammattilaisia pääasiassa tärkeimmissä toimintamaissaan
Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Puolassa. Fortum painottaa avointa ja luottamukseen
perustuvaa yrityskulttuuria ja korostaa järjestelmällistä kaksisuuntaista palautetta työntekijöiden
suorituskyvyssä ja sitoutumisessa. Henkilöstön turvallisuus on ensisijaisen tärkeää.
Fortumin työntekijöiden jakauma ja ominaisuudet 31.12.2024 on esitetty alla olevissa taulukoissa.
Työntekijöiden lukumäärä on esitetty henkilömääränä.
Työntekijät sukupuolen mukaan:

Sukupuoli | 2024
Nainen | 1 678
Mies | 2 816
Muu | 1
Ei ilmoitettu | 1
Yhteensä | 4 496

Työntekijät maan mukaan:

Maa | 2024
Suomi | 2 209
Ruotsi | 932
Puola | 783
Norja | 317
Muu | 255
Yhteensä | 4 496

Työntekijät sopimustyypin ja sukupuolen mukaan:

Sopimustyyppi | Yhteensä | Nainen | Mies | Muu | Ei ilmoitettu
Työntekijöiden lukumäärä | 4 496 | 1 678 | 2 816 | 1 | 1
Vakituinen | 4 316 | 1 569 | 2 745 | 1 | 1
Määräaikainen | 150 | 95 | 55 | — | —
Vaihteleva työaika | 30 | 14 | 16 | — | —
Kokoaikainen | 4 369 | 1 614 | 2 753 | 1 | 1
Osa-aikainen | 127 | 64 | 63 | — | —

Henkilöstön vaihtuvuus vuonna 2024:

| 2024
Fortumilta lähteneiden työntekijöiden lukumäärä 1) | 428
Henkilöstö keskimäärin | 5 301
Henkilöstön vaihtuvuus, % 2) | 7,3

1) Sisältää työntekijät, jotka ovat jättäneet Fortumin irtisanoutumisen, irtisanomisen tai eläköitymisen seurauksena tai jotka
ovat kuolleet. Ei sisällä työntekijöitä, jotka ovat lähteneet myytyjen liiketoimintojen mukana.
2) Kuukausittaisen vaihtuvuuden keskiarvo (työsuhteiden päättymiset/henkilömäärä x 12).
Vuoden 2024 aikana Fortum kotiutti 250 aiemmin ulkoistettua vesivoiman
kunnossapitotyöntekijää Suomeen ja Ruotsiin. Kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myynnin
myötä noin 900 työntekijää Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa, ja turbiini- ja
generaattoripalvelujen myynnin myötä noin 170 työntekijää Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa
siirtyi liiketoimintojen uusille omistajille. Kierrätys- ja jäteliiketoiminnan sekä turbiini- ja
generaattori palveluiden työntekijät sisältyvät keskimääräiseen henkilöstömäärään
liiketoiminnan myyntiin asti.
Henkilöstömäärästä maan ja segmentin mukaan on tietoja liitetiedossa 6 Segmenttiraportointi.
Työntekijöiden lukumäärä liitetiedossa 6 ei sisällä vaihtelevalla työajalla työskenteleviä, jotka on
otettu huomioon yllä.
3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
Fortum on tunnistanut seuraavat omaan työvoimaan liittyvät olennaiset myönteiset ja kielteiset
vaikutukset. Lyhyen ja keskipitkän aikavälin mahdolliset vaikutukset liittyvät terveyteen ja
turvallisuuteen, työsuhdeturvaan ja palkkoihin. Lisätietoa kaksinke rtaisen olennaisuuden
arviointiprosessista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.

IRO-viittaus | Kuvaus
Myönteiset vaikutukset
IRO S1.1 | Fortum tarjoaa vakaata työllisyyttä vakituisessa kokopäiväisessä työsuhteessa sekä houkuttelevia ura- ja kehitysmahdollisuuksia osaamisen jatkuvaan kehittämiseen. Tämä lisää työntekijöiden turvallisuutta, vakautta, työn jatkuvuutta ja mielenrauhaa sekä vahvistaa sitoutumista yhtiöön.
IRO S1.2 | Kaikki Fortumin työntekijät saavat riittävän palkan, ja Fortum on sitoutunut varmistamaan sukupuolten välisen palkkatasa-arvon ja riittävän palkan kaikille työntekijöilleen kaikissa toimintamaissa.
Myönteinen ja kielteinen vaikutus
IRO S1.3 | Turvallisuus nähdään Fortumissa olennaisena ja strategisena kysymyksenä ja Fortum pyrkii erinomaiseen turvallisuuskulttuuriin kaikessa toiminnassaan. Turvallisuuspoikkeamilla voi olla kielteinen vaikutus työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen. Turvallisuustilastojen perusteella kielteiset vaikutukset terveyteen ja turvallisuuteen koskevat todennäköisemmin Fortumin voimalaitosten työntekijöitä (tuotannon työntekijät).

92

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Omien työntekijöiden turvallisuus ja Fortumin toimipaikoissa työskentelevien arvoketjun
työntekijöiden (urakoitsijoiden työntekijöiden) turvallisuus (IRO S2.3) on Fortumille yhtä tärkeää.
Siksi omien työntekijöiden ja urakoitsijoiden turvallisuusmittarit on kuvattu tässä osiossa
yhdessä. Olennaiset myönteiset vaikutukset kohdistuvat Fortumin omiin työntekijöihin.
Fortum ei ole tunnistanut olennaisia vaikutuksia, jotka liittyvät muihin kuin työsuhteisiin
työntekijöihin, pakko- tai lapsityövoiman käytön merkittävään riskiin omissa toiminnoissa tai
vihreästä siirtymästä ja hiilestä irtautumisesta aiheutuvia vaikutuksia omaan työvoimaan.
3.2.3 Omaa työvoimaa koskevat toimintaperiaatteet
Keskeisiä toimintaperiaatteita Fortumin omaan työvoimaan liittyvien olennaisten vaikutusten
hallitsemiseksi ovat eettinen toimintaohje, henkilöstöpolitiikka ja kestävyyspolitiikka. Nämä
toimintaperiaatteet koskevat koko työvoimaa. Fortumin ihmisoikeuksia ja asianmukaista
huolelli suutta koskeva politiikkasitoumus sekä sen rikkomukset on kuvattu edellä osiossa 3.1.2
Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet.
Eettisessä toimintaohjeessa ja henkilöstöpolitiikassa linjataan sitoutuminen nollatoleranssiin
syrjinnässä, mukaan lukien häirintä tai epäoikeudenmukainen kohtelu etnisen taustan, uskonnon,
poliittisen mielipiteen, sukupuolen, iän, kansallisen alkuperän, kielen, seksuaalisen
suuntautumisen, siviilisäädyn, vammaisuuden tai minkään muun tekijän perusteella.
Henkilöstöpolitiikassa linjataan Fortumin keskeiset sitoumukset ja arvot työntekijöitä kohtaan ja
se käsittelee siten työsuhdeturvaan ja palkkoihin liittyviä olennaisia vaikutuksia.
Henkilöstöpolitiikassa ilmaistaan Fortumin sitoutuminen työntekijöiden yhdistymisvapauden ja
työehtosopimusneuvotteluoikeuden kunnioittamiseen; reiluun, läpinäkyvään ja kilpailukykyiseen
palkitsemiseen; monimuotoisuuden vaalimiseen sekä oikeudenmukaiseen kohteluun ja
yhtäläisiin mahdollisuuksiin rekrytoinnissa, palkkauksessa, kehittymisessä ja uralla
etenemisessä. Siinä linjataan myös Fortumin pyrkimys luoda houkuttelevia ura- ja
kehitysmahdollisuuksia, jotka voimaannuttavat ja sitouttavat työntekijöitä.
Kestävyyspolitiikassa kuvataan Fortumin sitoumuksia ja tavoitteita, jotka liittyvät
kestävyysaiheisiin, kuten työntekijöiden ja urakoitsijoiden terveyteen ja turvallisuuteen sekä
sidosryhmien, mukaan lukien työntekijöiden, osallistamiseen. Toimintaperiaatteiden tueksi on
annettu täydentäviä ohjeita ja koulutusta, joilla ohjataan toimeenpanoa kaikilla
organisaatiotasoilla, kuten osiossa 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista
koskevat toimintaperiaatteet on esitetty. Toimintaperiaatteiden tavoitteiden seurantaprosessit
on kuvattu osiossa 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden
seuranta.
Fortum ei ole määritellyt toimintaperiaatteita erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin
kuuluvien henkilöiden osallisuuteen tai myönteisiin toimenpiteisiin liittyen.
3.2.4 Omaa työvoimaa koskevat tavoitteet
Omaan työvoimaan liittyvät tavoitteet ja tulokset on esitetty alla olevassa taulukossa.

| Mitta- yksikkö | Tavoite- vuosi | Tavoite- arvo | 2024
Ei vakavia tai kuolemaan johtaneita tapaturmia 1) | Tapahtumien määrä | Vuosittain | 0 | 2
Tilastoitavien tapaturmien taajuus (TRIF) <1,0 1) | TRIF | 2030 | <1,0 | 4,0
Turvallisuuden kehittämissuunnitelmien suoritusaste | % | 2024 | 60 | 90
Parantaa työntekijöiden sitoutumista selvästi yli vertailutason 2) | Tulos | 2030 | 7,7 3) | 7,5 4)
Sitoumus varmistaa, että kaikki työntekijät saavat vähintään riittävää palkkaa ja sukupuolten välillä ei ole perusteettomia tai selittämättömiä palkkaeroja | Etenee suunnitellusti, Kyllä/Ei | Vuosittain | N/A | Kyllä

1) Tavoite sisältää omat työntekijät ja Fortumin toimipaikoissa työskentelevät arvoketjun työntekijät (urakoitsijoiden
työntekijät).
2) Energia-alan vertailuarvo.
3) Energia-alan vertailuarvo 2024.
4) Ei sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024.
Tavoitteet koskevat olennaisia vaikutuksia ja heijastavat eettisen toimintaohjeen tavoitteita.
Turvallisuus on Fortumille ensiarvoisen tärkeää. Fortum on asettanut tavoitteita sekä
tapaturmien ehkäisemiselle pitkällä aikavälillä että turvallisuuskulttuurin jatkuvalle
parantamiselle vuosittaisiin toimenpiteisiin perustuvilla tavoitteilla.
Edistääkseen työsuhdeturvaa ja vuoropuhelua työntekijöiden kanssa Fortum on tunnistanut
työntekijäkokemuksen, joka ilmenee työntekijöiden sitoutumisena, yhdeksi konsernitason
strategisista tavoitteista. Työntekijöiden sitouttamistavoitetta mitataan henkilöstökyselyn
avulla. Tavoitearvo perustuu toimialan vertailutulokseen, ja sitä tarkistetaan vuosittain.
Tavoitteet on asetettu ottamalla huomioon henkilöstökyselystä saatu palaute ja Fortumin
tulokset tavoitteisiin verrattuna. Parannustarpeita on tunnistettu tulosten perusteella, ja ne on
otettu huomioon tavoitteisiin liittyvissä toimintasuunnitelmissa.
Tuloksia tavoitteisiin verrattuna on kuvattu tarkemmin alla.
93

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden
seuranta
Omaan työvoimaan liittyvien olennaisten vaikutusten hallinnan ja tehostamisen osalta Fortum
on ryhtynyt seuraaviin toimenpiteisiin. Kokonaisvastuu omaan työvoimaan liittyvien
toimenpiteiden edistämisestä kuuluu Fortumin henkilöstötoiminnolle. Turvallisuutta koskevista
prosesseista ja niiden kehityksestä vastaa Fortumin turvallisuustoiminto. Jokaisella toiminnolla
on velvollisuus seurata prosesseja.

Toimenpiteet
Sukupuolten tasa-arvo ja riittävä palkka: Kilpailukykyinen palkitseminen on välttämätöntä lahjakkaiden työntekijöiden houkuttelemiseen ja yhtiössä pitämiseen. Palkitsemisen keskeinen tavoite on kannustaa ja tunnistaa Fortumin arvojen ja johtamisperiaatteiden mukainen korkea suorituskyky ja käyttäytyminen, jotka mahdollistavat Fortumin strategian onnistuneen toteuttamisen.
| Oikeudenmukaisen palkkauksen varmistaminen tehtäväluokitusjärjestelmän avulla: Yhdenvertainen ja oikeudenmukainen palkkaus varmistetaan johtamalla peruspalkat harmonisoidusta tehtäväluokitusjärjestelmästä kaikissa toimintamaissa. Järjestelmä määrittää perustan peruspalkalle eri tehtävissä.
| Vuosittaiset palkka-arvioinnit: Fortum tekee vuosittain palkkavertailun, jolla varmistetaan, että palkitseminen pysyy kilpailukykyisenä markkinoihin verrattuna. Tämä kattava analyysi tehdään vuosittain palkkarakenteiden yhdenmukaistamiseksi toimialan standardien kanssa. Tarkoituksena on myös houkutella osaajia ja pitää heidät yhtiössä. Lisäksi Fortum vertailee vuosittain palkkoja minimipalkkoihin ja työehtosopimuksissa määriteltyihin palkkoihin varmistaakseen, että kaikille työntekijöille maksetaan riittävää palkkaa. Kaikille Fortumin työntekijöille maksetaan riittävää palkkaa sovellettavien vertailuarvojen mukaisesti.
| Sukupuolten palkkaerojen arviointimenetelmän kehittäminen: Vuonna 2025 Fortum kehittää edelleen menetelmiä sukupuolten palkkaerojen arvioimiseksi. Yhtiö on ottanut käyttöön palkkatasa- arvon analyysityökalun, jonka avulla voidaan tunnistaa perusteettomat palkkaerot.
Sitoutumisen vahvistaminen
| Työntekijöiden sitoutumisen edistäminen: Fortum edistää työntekijöiden sitoutumista tukemalla Employee Voice -palauteprosessin tehokasta käyttöönottoa koko organisaatiossa. Erityistä huomiota kiinnitetään jatkuvaan kehittämiseen ja palautekiertoon. Keskeisiä vaiheita ovat tulosten seuranta, saadun palautteen ja kokemusten ymmärtäminen sekä toimintasuunnitelmien laatiminen, jotta tunnistettuja sitouttavia tekijöitä – kuten strategiaa, tunnustuksen saamista ja luottamusta – voidaan kehittää edelleen. Keskeistä on myös terveyden, hyvinvoinnin, monimuotoisuuden ja osallisuuden kaltaisten tekijöiden tukeminen. Toimenpiteiden vaikuttavuutta seurataan kahdesti vuodessa Employee Voice -kyselyn sito utumisen pistemäärällä. Katso osio 3.2.6 Yhteydenpito oman työvoiman kanssa vaikutuksista.

Toimenpiteet
Terveys ja turvallisuus: Turvallisuutta kehitetään järjestelmällisesti kaikissa toiminnoissa. Omien työntekijöiden ja urakoitsijoiden työntekijöiden turvallisuus on Fortumille yhtä tärkeää, minkä vuoksi omien työntekijöiden ja urakoitsijoiden turvallisuuden hallintaa ja mittareita kuvataan yhdessä.
| Hallinnon ja vaatimustenmukaisuuden varmistaminen: Turvallisuustyötä ohjaavat kestävyyspolitiikka, ympäristöä, terveyttä ja turvallisuutta koskevat (EHS) vähimmäisvaatimukset ja yksityiskohtaisemmat EHS-käsikirjat. Fortum päivittää vaatimuksia säännöllisesti ja arvioi, kuinka hyvin liiketoimintayksiköt noudattavat vaatimuksia. ISO 45001 -sertifioitu työterveyden ja työturvallisuuden johtamisjärjestelmä kattaa kaikki (100 %) Fortumin tuotantolaitokset. Fortum tekee säännöllisesti sisäisiä auditointeja, ja riippumattomat tarkastajat tekevät ulkoisia auditointeja voimalaitoksissa toiminnan parantamiseksi.
| Aktiivinen riskienhallinta: Fortumin työturvallisuusriskien hallintajärjestelmä koskee kaikkia tasoja aina strategisista riskeistä ja liiketoiminnan suunnittelusta päivittäiseen työhön. Riskinarvioinnin perusteella tehdään riskienhallintasuunnitelma. Arvioinnit ja suunnitelmat tehdään yhdessä toimipaikoilla työskentelevien kanssa, ja ne päivitetään sovituin väliajoin ja olosuhteiden muuttuessa.
| Poikkeamien raportointi ja oppien jakaminen: Poikkeamat ja tutkimusten tulokset dokumentoidaan poikkeamien hallintajärjestelmään. Opittuja asioita jaetaan yhtiössä.
| Turvallisuuden kehityssuunnitelmien toimeenpano: Jokainen liiketoimintayksikkö on määrittänyt olennaiset toimenpiteet määritellyistä teemoista: terveys ja hyvinvointi, urakoitsijoiden johtaminen, oppiminen ja osaaminen sekä johtaminen. Näiden lisäksi kaikilla yksiköillä on yhteinen tavoite: turvallisuusjohtamisen ohjelman suoritusaste. Tulokset lasketaan konsernitasolla. Turvallisuuden kehityssuunnitelmien toteutusaste vuonna 2024 oli 90 %, mikä ylitti asetetun tavoitteen (60 %).
| Henkilöstön koulutus: Fortum kannustaa työntekijöitään olemaan aktiivisesti mukana luomassa yhteistä turvallisuuskulttuuria. Fortumin turvallisuuskulttuuriohjelma käynnistyi vuonna 2022. Ohjelmassa on koulutuksia, webinaareja ja työpajoja kaikilla organisaatiotasoilla. Ohjelma jatkui vuonna 2024 nimellä Turvallisuuskulttuurin johtaminen - vuoden 2024 koulutusohjelma. Koulutusohjelman suoritti yli 550 henkilöä, mikä ylitti tavoitellun 460 osallistujan määrän.
| Hyvinvoinnin tukeminen ja mittaaminen: Fortum mittaa työntekijöidensä näkemyksiä terveydestä ja hyvinvoinnista sekä Fortumin pyrkimyksistä tukea työntekijöitä henkisessä, fyysisessä ja sosiaalisessa hyvinvoinnissa kahdesti vuodessa toteutettavan henkilöstökyselyn avulla. Fortumin marraskuun 2024 terveys- ja hyvinvointipistemäärä oli 7,9 (ilman kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintaa). Tulos oli energia-alan ja julkisten palvelujen vertailupistemäärän tasolla.
| Urakoitsijoiden turvallisuusjohtamisen ja suorituskyvyn seuranta: Turvallisuusjohtaminen ja suorituskyvyn seuranta ovat osa urakoitsijoiden valintaa, sopimusvaatimuksia, perehdyttämistä, paikan päällä tapahtuvaa valvontaa sekä jälkiarviointia. Urakoitsijoiden kanssa sovitaan turvallisuusriskien, läheltä piti -tilanteiden ja vaaratilanteiden raportointiprosessista sekä turvallisuudesta annettavasta palautteesta.
| Turvallisuuden keskeisten suorituskykymittareiden seuranta: Toiminnan tehokkuutta seurataan kuukausittain, kvartaaleittain ja vuosittain turvallisuuden keskeisillä suorituskykymittareilla, jotka on esitetty alla olevassa taulukossa. Fortumin turvallisuuden suorituskyky kehittyi myönteisesti, mikä näkyy tilastoitavien tapaturmien taajuudessa (TRIF). Tavoitteeseen pääseminen edellyttää kuitenkin jatkuvaa työtä turvallisuuskulttuurin ja tapaturmista ja läheltä piti -tilanteista oppimista. Vuonna 2024 tapahtui kaksi vakavaa tapaturmaa. Urakoitsijan työntekijä Wrocławissa Puolassa putosi noin neljän metrin korkeudesta, mistä aiheutui murtumia jalkoihin ja selkänikamiin. Tutkijoiden esittämät korjaavat toimenpiteet keskittyivät urakoitsijoiden valvontaan ja riskiarviointeihin eri suunnitteluvaiheissa. Vastuuhenkilöt määritettiin, ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamista seurataan. Toinen vakava työtapaturma tapahtui urakoitsijalle Karåsenin voimalaitoksella (vesivoima, Ruotsi). Nostotyön aikana urakoitsijan työntekijän käsi jäi puristuksiin, mikä johti sormen amputaatioon. Korjaavana toimenpiteenä nostosuunnitelmien vaatimuksia päivitetään.

94

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit
Omaa työvoimaa ja Fortumin toimipaikoissa työskenteleviä arvoketjun työntekijöitä
(urakoitsijoiden työntekijöitä) koskevat terveys- ja turvallisuusmittarit on esitetty alla olevassa
taulukossa:

Kuten ilmoitettu | 2024
Työterveys- ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän piiriin kuuluvat työntekijät % 1) | 100
Vakavat tapaturmat, määrä 6) | 2
joista kuolemaan johtaneita, työntekijät 2) | 0
joista kuolemaan johtaneita, urakoitsijat 2) | 0
Tilastoitavat tapaturmat (TRI), työntekijät ja urakoitsijat, määrä | 55
Työntekijät 3) | 22
Urakoitsijoiden työntekijät 3) | 33
Tilastoitavien tapaturmien taajuus (TRIF), tapaturmat miljoonaa työtuntia kohden, työntekijät ja urakoitsijat | 4,0
Työntekijät 3) | 2,3
Urakoitsijoiden työntekijät 3) | 7,7
Poissaoloon johtaneet tapaturmat (LTI), määrä 6) | 37
Työntekijät | 10
Urakoitsijoiden työntekijät | 27
Poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuus (LTIF), tapaturmat miljoonaa työtuntia kohden, työntekijät ja urakoitsijat 6) | 2,7
Työntekijät | 1,0
Urakoitsijoiden työntekijät | 6,3
Ammattitaudit, määrä 4) | 0
Menetettyjen päivien määrä työtapaturmien ja työtapaturmien aiheuttamien kuolemantapausten vuoksi, työperäisten sairauksien ja niiden aiheuttamien kuolemantapausten vuoksi, määrä 5) | 69

1) Osuus Fortumin henkilöstöstä, joka kuuluu lakisääteisten vaatimusten ja/tai tunnustettujen standardien tai ohjeiden
mukaisen terveys- ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän piiriin.
2) Työperäisten vammojen ja työperäisten sairauksien aiheuttamien kuolemantapausten määrä.
3) Tilastoitavien työtapaturmien määrä ja taajuus.
4) Sisältää ILO:n List of Occupational Diseases -määritelmän mukaiset tapaukset, omat työntekijät.
5) Poissaoloon johtaneiden työtapaturmien, kuolemaan johtaneiden työtapaturmien, työperäisten sairauksien
(ammattitautien) ja kuolemaan johtaneiden työperäisten sairauksien (ammattitautien) vuoksi menetettyjen työpäivien
määrä, omat työntekijät.
6) Vapaaehtoisesti annetut tiedot.
Raportointiperiaatteet
Poikkeamien raportoinnissa Fortum noudattaa Yhdysvaltain työsuojeluhallinnon (OSHA)
periaatteita ja ILO:n käytäntöjä työtapaturmien ja ammattitautien kirjaamisesta ja
ilmoittamisesta.
Seuraavia määritelmiä on käytetty terveys- ja turvallisuusmittareissa:
• Kuolemantapaus on työtapaturma, joka johtaa kuolemaan työtapaturman seurauksena vuoden
kuluessa tapaturmapäivästä.
• Vakavat tapaturmat ovat onnettomuuksia, joista aiheutuu vakavia ja hengenvaarallisia
vammoja, tai jotka voisivat johtaa kuolemaan tai pysyvään vammaan.
• Tilastoitavat tapaturmat (TRI): Poissaoloon johtaneet tapaturmat (LTI), rajoitetun työpäivän
tapaukset (RWC) ja lääkinnällistä hoitoa vaativat tapaukset (MTC).
• Rajoitetun työpäivän tapaus (RWC) on työtapaturma, jonka seurauksena henkilö ei voi
suorittaa tavanomaisia työtehtäviään tapaturmapäivää seuraavan työpäivän tai työvuoron
aikana, mutta hänet voidaan ohjata muihin asianmukaisiin työtehtäviin.
• Lääkinnällistä hoitoa vaativa tapaus (MTC) on työtapaturma, joka on vaatinut lääkärin tai muun
lääkintähenkilöstön hoitotoimenpiteitä, mutta joka ei ole johtanut poissaoloon tavanomaisista
työtehtävistä tapaturmapäivää tai -vuoroa lukuun ottamatta.
• Tilastoitavien tapaturmien taajuus (TRIF) on tilastoitavien tapaturmien määrä (TRI) miljoonaa
työtuntia kohden.
• Poissaoloon johtanut tapaturma (LTI) on työtapaturma, joka johtaa siihen, että henkilö ei voi
työskennellä minä tahansa tapaturman (ml. kuolemantapaukset) sattumispäivän jälkeisenä
päivänä. "Mikä tahansa päivä" sisältää lepopäivät, viikonloppupäivät, lomapäivät ja yleiset
vapaapäivät.
• Poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuus (LTIF) on poissaoloon johtaneiden tapaturmien
määrä (LTI) miljoonaa työtuntia kohden.
• Ammattitaudilla tarkoitetaan sairautta, joka on seurausta altistumisesta tietyn ajan kuluessa
työtoiminnasta johtuville riskitekijöille. Ammattitaudit on listattu ILO:n List of Occupational
Diseases -määritelmään.
• Menetettyjen päivien määrä on tilastoitavan vamman tai sairauden seurauksena
poissaolopäivien (kalenteripäivät) summa, joka ei sisällä päivää, jona tapaturma tai sairaus
sattui. Laskenta pysähtyy 180 päivän kuluttua. Kuolemantapauksissa ja pysyvän vamman
sattuessa lasketaan automaattisesti 180 päivää.
95

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

3.2.6 Yhteydenpito oman työvoiman kanssa vaikutuksista
Fortumilla on useita eri tapoja olla vuorovaikutuksessa työntekijöiden kanssa ja saada
työntekijöiltä palautetta vaikutuksista. Fortumin henkilöstötoiminnolla on kokonaisvastuu oman
työvoiman vuorovaikutukseen liittyvien tukiprosessien edistämisestä. Vuorovaikutusta
johdetaan liiketoimintojen ja konsernitoimintojen johtoryhmissä henkilöstötoiminnon tuella.
Fortum käyttää joustavaa reaaliaikaista Employee Voice -palautetyökalua työntekijöiden
kuulemiseen heihin liittyvistä vaikutuksista ja mahdollisuuksista. Kysely tehdään konsernitasolla
kaksi kertaa vuodessa. Siinä käsitellään muun muassa sitoutumista ja työntekijöiden
tyytyväisyyttä, terveyttä ja hyvinvointia, strategiaa, palkitsemista, monimuotoisuutta,
tasavertaisuutta ja osallisuutta. Kyselyllä kootaan myös työntekijöiden käsityksiä syrjinnästä ja
osallisuudesta taustasta riippumatta. Tavoitteena on arvioida sellaisten työntekijöiden
kokemuksia, jotka voivat olla erityisen haavoittuvassa asemassa. Esihenkilöt ja työntekijät
näkevät kyselyn anonyymit tulokset, ja tuloksista viestitään työntekijöille yrityksen ja tiimien
tasolla. Työntekijöiden palautteen perusteella toteutettavista toimista sovitaan ja niiden
toteutumista seurataan yhdessä tiimeissä. Jokainen esihenkilö on vastuussa toimenpiteiden
ohjaamisesta omassa tiimissään. Tutkimuksen tuloksia ja toimien tehokkuutta seurataan tiimi-,
toiminto- ja yritystasolla, ja niiden perusteella tunnistetaan tukitarpeita.
Fortum on vuorovaikutuksessa työntekijöiden kanssa myös eurooppalaisen yritysneuvoston
kautta. Fortumilla ei ole kansainvälistä puitesopimusta, mutta eurooppalainen yritysneuvosto on
Fortumin eurooppalaisten toimintojen yhteistyöelin, jossa henkilöstön ja johtoryhmän edustajat
kohtaavat. Yritysneuvoston tavoitteena on kehittää konsernin johdon ja työntekijöiden
edustajien välistä vuoropuhelua yritysstrategiasta ja eri toimintojen tilasta, tehostaa konsernin
sisäistä tiedonvaihtoa, parantaa yrityksen toimintoja ja päätöksentekoa sekä lisätä ymmärrystä
eri kulttuureista, työkäytännöistä sekä henkilöstön motivaation ja hyvinvoinnin merkityksestä.
eurooppalainen yritysneuvosto kokoontuu kaksi kertaa vuodessa.
Turvallisuuteen liittyvistä asioista keskustellaan säännöllisesti työntekijöiden ja Fortumin
toimipaikoissa työskentelevien arvoketjun työntekijöiden kanssa. Fortumilla on myös
työsuojelutoimikuntia tai vastaavia elimiä, jotka edustavat kaikkia henkilöstöryhmiä. Ne
sitouttavat työntekijöitä terveyteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä ja jatkavat
turvallisuuskulttuurin kehittämistä. Ne käsittelevät säännöllisesti työturvallisuuteen ja
työhyvinvointiin liittyviä kysymyksiä. Osana turvallisuusjohtamisen ohjelmaa Fortum osallistaa
työntekijöitä koulutusten, webinaarien ja työpajojen kautta kaikilla organisaatiotasoilla.
Turvallisuudesta keskustellaan säännöllisesti urakoitsijoiden ja heidän työntekijöidensä kanssa
turvallisuuskävelyillä ja kokouksissa. Turvallisuuteen liittyvän vuorovaikutuksen johtamisesta
vastaa turvallisuustoiminto.
Lisäksi Fortumilla on useita muita tapoja olla vuorovaikutuksessa työn tekijöidensä ja muiden
sidosryhmiensä kanssa. Katso osio 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset.
3.2.7 Omaan työvoimaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten
korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
Jos Fortumin toiminnassa havaitaan ihmisoikeusloukkauksia, aloitetaan tutkinta yhdessä
asiaankuuluvan liiketoiminnan tai toiminnon kanssa, jotta voidaan ymmärtää perimmäiset syyt ja
estää vastaavien rikkomusten toistuminen. Korjaaviin toimenpiteisiin ryhdytään laajemman
vaikutuksen estämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan vahinkojen korjaamiseksi.
Fortumilla on sisäinen ja ulkoinen ilmoituskanava työoloihin tai ihmisoikeuksiin liittyvien
väärinkäytösepäilyjen raportoimiseen. Työntekijöitä kannustetaan ilmoittamaan mahdollisista
väärinkäytöksistä esihenkilölleen tai ilmoituskanavan kautta. Ilmoit usten käsittelyprosessi ja
ilmoittajien suojelu on kuvattu osiossa 4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu.
3.3 Arvoketjun työntekijät
3.3.1 Johdanto aiheeseen arvoketjun työntekijät
Arvoketjun työntekijöitä ovat tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien työntekijät
vähittäismyyntiin ostettua energiaa lukuun ottamatta sekä Fortumin toimipaikoissa
työskentelevät arvoketjun työntekijät (urakoitsijoiden työntekijät). Fortumin toimitusketju on
maailmanlaajuinen. Mahdolliset toimittajat arvioidaan kestävyysriskien ja hallintakäytäntöjen
osalta. Kaikkien toimittajien odotetaan noudattavan toimittajien toimintaohjetta sekä sitoutuvan
kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia. Urakoitsijoiden työntekijöiden
turvallisuus on Fortumille ensisijaisen tärkeää.
3.3.2 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
Fortum on tunnistanut seuraavat olennaiset kielteiset vaikutukset arvoketjunsa alkupäässä.
Lyhyen aikavälin mahdolliset vaikutukset liittyvät työoloihin toimittajien tuotantolaitoksissa,
ihmisoikeuksiin sekä Fortumin toimipaikoissa työskentelevien urakoitsijoiden työntekijöiden
terveyteen ja turvallisuuteen. Fortum ei ole tunnistanut arvoketjun loppupään työntekijöihin
kohdistuvia olennaisia vaikutuksia. Lisätietoa kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessista
ja arvoketjuvaikutus ten ymmärtämisen perusteista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointi.
96

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

IRO-viite | Kuvaus
Kielteiset vaikutukset
IRO S2.1 | Kohtuuttomat työajat, riittämättömät palkat, riittämättömät terveys- ja turvallisuuskäytännöt, sukupuolten epätasa-arvo ja rajoitettu oikeus työehtosopimusneuvotteluihin toimitusketjuissa rikkovat arvoketjun työntekijöiden oikeuksia työssä ja heikentävät heidän elämänlaatuaan, terveyttään ja hyvinvointiaan. Fortum voi olla kytköksissä näihin vaikutuksiin toimitusketjujensa kautta. Kielteisen vaikutuksen todennäköisyys vaihtelee tuotekategorian ja valmistusmaan mukaan. Mahdolliset vaikutukset koskevat eniten toimitusketjun työntekijöitä, jotka työskentelevät laitteiden, materiaalien ja kemikaalien valmistuksessa maailmanlaajuisesti ja erityisesti korkean riskin maissa. Työehtosopimusten neuvotteluoikeuden rajoittaminen ja kohtuuttomat työajat ovat laajoja ja rakenteellisia ongelmia joissakin korkean riskin maissa. Fortumilla on rajallinen näkyvyys heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten toimitusketjun siirtotyöläisiin.
IRO S2.2 | Pakkotyövoiman käyttö, työhön pakottaminen ja lapsityövoiman käyttö loukkaavat ihmisoikeuksia ja lapsen oikeuksia. Erityisesti aurinkovoimaloiden komponenttien valmistuksessa on havaittu mahdollinen pakkotyön riski. Lapsityövoiman käyttö on mahdollista toimitusketjuissa korkean riskin maissa. Fortum voi olla toimitusketjujensa kautta kytköksissä näihin riskeihin.
IRO S2.3 | Turvallisuuspoikkeamilla on kielteinen vaikutus Fortumin toimipaikoissa työskentelevien urakoitsijoiden työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen.

Olennaisten vaikutusten hallintaa kuvataan seuraavissa osioissa. Fortum pitää urakoitsijoiden
työntekijöiden turvallisuutta yhtä tärkeänä kuin Fortumin omien työntekijöiden turvallisuutta.
Siksi Fortumin toimipaikoissa työskentelevien urakoitsijoiden työntekijöiden terveyden ja
turvallisuuden hallintaa käsitellään osiossa 3.2 Oma työvoima, kohdat 3.2.4 – 3.2.6.
3.3.3 Arvoketjun työntekijöitä koskevat toimintaperiaatteet
Keskeisiä toimintaperiaatteita arvoketjun työntekijöihin liittyvien olennaisten vaikutusten
hallitsemiseksi ovat eettinen toimintaohje, toimittajien toimintaohje ja kestävyyspolitiikka.
Toimintaperiaatteet koskevat Fortumin toimittajia ja niiden työntekijöitä sekä alihankkijoita.
Fortumin ihmisoikeuksia ja asi anmukaista huolellisuutta koskeva politiikkasitoumus sekä sen
rikkomukset on kuvattu osiossa 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista
koskevat toimintaperiaatteet. Toimintaperiaatteet ovat saatavilla Fortumin verkkosivustolla.
Toimittajien toimintaohjeessa linjataan toimittajille asetetut vaatimukset. Toimittajien
toimintaohje perustuu YK:n Global Compact -aloitteen kymmeneen periaatteeseen, ja on linjassa
YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden, sekä OECD:n monikansallisia
yrityksiä koskevien toimintaohjeiden kanssa. Toimittajien toimintaohjeessa käsitellään ILO:n
työelämän perusoikeuksia sekä kansainvälisesti julistettuja ihmisoikeuksia, jotka ilmenevät
esimerkiksi kansainvälisestä ihmisoikeusasiakirjasta. Toimittajien toimintaohjeessa käsitellään
arvoketjun työntekijöihin liittyviä olennaisia vaikutuksia, kuten työaikaa, riittäviä palkkoja,
terveyttä ja turvallisuutta, syrjimättömyyttä, yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja.
Se kieltää nimenomaisesti kaikenlaisen pakkotyön ja lapsityövoiman käytön. Toimittajien
toimintaohjeessa ei käsitellä ihmiskauppaa nimenomaisesti. Toimintaperiaatteiden tueksi on
annettu täydentäviä ohjeita, käsikirjoja ja koulutusta, kuten osiossa 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja
ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet on kuvattu. Toimittajien
toimintaohjetta, hankintaprosessia ja tarkastushavaintoja on kuvattu tarkemmin osiossa 4.5
Toimittajasuhteiden hallinta.
3.3.4 Arvoketjun työntekijöitä koskevat tavoitteet
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät tavoitteet ja tulokset on esitetty alla olevassa taulukossa.

| Mitta- yksikkö | Tavoite- vuosi | Tavoite- arvo | 2024
Toimittajien hyväksyntäaste 1) | % | Vuosittain | 85 | 81
Tehostaa toimitusketjun asianmukaista huolellisuutta kehittämällä toimittajien arviointia ja toimitusketjun tietojen hallintaa | Etenee suunnitellusti, Kyllä/Ei | 2026 | N/A | Kyllä

1) Ostot hyväksytyiltä toimittajilta jaettuna kokonaisostoilla, hyväksymisprosessin piirissä olevien toimittajien osalta.
Sisältää kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myyntipäivään saakka.
Toimittajan hyväksyntä on järjestelmällinen prosessi, jolla arvioidaan toimittajien
kestävyyskäytäntöjä ja valvotaan, että toimittajien valinnassa noudatetaan sisäisiä ja ulkoisia
vähimmäisvaatimuksia sekä täytetään toimittajien toimintaohjeen tavoitteet. Toimittajan
hyväksyntä kuvastaa toimittajan toimintaohjeen sisältöä ja siinä käsitellään olennaisia
vaikutuksia. Hyväksymisprosessin tinkimätön toteuttaminen varmistaa mahdollisten
riskitoimittajien tunnistamisen ja korkean riskin toimittajia koskevien lieventävien lisätoimien
soveltamisen.
Fortumin tavoitteena on edelleen kehittää toimitusketjunsa huolellisuusvelvoiteprosessia, jolla
puututaan arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin vaikutuksiin ja vahvistetaan toimittajien
toimintaohjeen täytäntöönpanoa. Toimenpiteitä ja tuloksia tavoitteisiin verrattuna on kuvattu
tarkemmin alla.
Tavoitteet on asetettu ottamalla huomioon sidosryhmien näkemykset kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissa. Arvoketjun työntekijöiden näkemykset koostetaan
auditointiraporttien sekä kansalaisjärjestöjen ja muiden tahojen ulkoisten raporttien pohjalta.
Esimerkiksi tavoitteisiin liittyvissä toimintasuunnitelmissa on tunnistettu ja käsitelty
tulosperusteisia parannustarpeita.
97

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

3.3.5 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden
tehokkuuden seuranta
Arvoketjun työntekijöihin liittyvien vaikutusten hallinta ja perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien
ja työelämän oikeuksien toteutuminen perustuu eri prosesseihin sisältyviin perusteellisiin riski- ja
vaikutusarvioihin. Fortum arvioi muun muassa maakohtaisia ihmisoikeusriskejä ja kiinnittää
erityistä huomiota toimittajien arviointiin ennen toimittajavalintaa. Fortum hallitsee
toimitusketjuje n olennaisia vaikutuksia hankintaprosessillaan, joka on kuvattu osiossa 4.5
Toimittajasuhteiden hallinta.
Fortum on tunnistanut useita toimia v ähentääkseen arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia
olennaisia vaikutuksia. Näillä alla olevassa taulukossa kuvatuilla toimilla Fortum voi edelleen
tehostaa toimitusketjun kestävyyden hallintakäytäntöjään. Hankintatoiminto vastaa
hankintoihin ja toimitusketjun kestävyyteen liittyvistä hallintaprosesseista kestävyystoiminnon
tuella.

Toimenpiteet
Toimitusketjun arviointi- ja tiedonhallintajärjestelmien kehittäminen: Fortum kehittää toimitusketjun arviointi- ja tiedonhallintajärjestelmiä entisestään vuoden 2026 loppuun mennessä. Tämä antaa paremman näkyvyyden ja hallinnan toimittajakantaan, yhteistyöhön ja vuoropuheluun toimittajien kanssa sekä tukee kestävyyden jatkuvaa parantamista. Tavoite vahvistaa toimitusketjun huolellisuusvelvoiteprosessia etenee suunnitelman mukaisesti. Vuonna 2024 Fortum määritteli toimitusketjun tietoihin liittyvät kehitystarpeet ja kartoitti mahdollisia ratkaisuja tiedonhallintaan.
Kestävyyskriteerien kehittäminen: Fortum kehittää myös kestävyyskriteereitä, jotta se voi ottaa huomioon eri hankintakategorioiden olennaiset kestävyysvaikutukset tai -riskit. Vuonna 2024, Fortum arvioi 14 metallin ja mineraalin kestävyysriskit sekä niiden merkityksen eri liiketoiminnoille. Metallien ja mineraalien toimitusketjussa on usein merkittäviä kestävyysriskejä. Fortum jatkaa hankintaprosessiensa kehitystä huomioidakseen nämä riskit paremmin.
Toimittajien hyväksynnän toteuttaminen ja seuranta: Toimittajien hyväksymisastetta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi Fortum jatkaa toimittajien hyväksymisprosessin toteuttamista ja seuraa sitä säännöllisesti keskeisten suorituskykymittareiden avulla.

3.3.6 Yhteydenpito arvoketjun työntekijöiden kanssa vaikutuksista
Fortum käyttää arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa ulkoisia lähteitä,
kuten kansalaisjärjestöjen tutkimuksia tai tutkimusraportteja, auditointiraportteja ja
sidosryhmäkyselyjä. Anonyymin ilmoituskanavan kautta tulleet ilmoitukset otetaan myös
huomioon. Suora vuorovaikutus arvoketjun työntekijöiden kanssa tapahtuu toimittaja-
auditointien kautta. Kun arvoketjun työntekijöiden näkemyksiä pyritään ymmärtämään ulkoisten
tutkimusten ja raporttien kautta, yhteydenpito tapahtuu heidän tilanteeseensa perehtyneiden
luotettavien edustajien kanssa. Kestävyystoiminnolla on vastuu toimittajien auditoinneista j a
muiden olennaista tietoa toimitusketjun työoloista antavien lähteiden tuntemuksesta.
Fortum suorittaa kestävyysauditointeja toimittajien toimipaikoissa. Auditoinneissa otokseen
valittuja työntekijöitä haastattelee riippumaton kolmannen osapuolen tarkastaja, ja heidän
näkemyksensä kootaan Fortumille toimitettavaan tarkastusraporttiin. Haavoittuvassa asemassa
olevien ryhmien, kuten siirtotyöläisten, lähetettyjen työntekijöiden ja naispuolisten
työntekijöiden työolot ovat osa auditoinnin toimenpiteitä. Auditointimenettelyä on kuvattu
tarkemmin osiossa 4.5 Toimittajasuhteiden hallinta.
3.3.7 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten
korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
Jos tuotteiden tai palvelujen toimitusketjuissa havaitaan ihmisoikeuksiin liittyviä rikkomuksia,
asia tutkitaan yhdessä asianosaisen toimittajan kanssa. Korjaavista toimenpiteistä sovitaan
yhteistyössä toimittajan kanssa, ja sovittujen toimenpiteiden toteutumista ja tehokkuutta
seurataan muun muassa auditoinneilla.
Jos kestävyysauditoinnissa havaitaan, että vaatimuksia ei noudateta, toimittaja laatii korjaavien
toimien suunnitelman, jonka toteutumista ja tehokkuutta seurataan tapauskohtaisesti.
Fortumilla on sisäinen ja ulkoinen ilmoituskanava työoloihin tai ihmisoikeuksiin liittyvien
väärinkäytösepäilyjen raportoimiseen. Nämä kanavat on kuvattu eettisessä toimintaohjeessa ja
toimittajien toimintaohjeessa, ja ne ovat saatavilla Fortumin sisäisillä ja ulkoisilla
verkkosivustoilla. Toimittajien odotetaan ilmoittavan toimittajien toimintaohjeen epäillyistä
rikkomuksista Fortum-yhteyshenkilölleen paikallisen ilmoituskanavan tai SpeakUp-työkalun
kautta. Fortumilla ei ole käytössä järjestelmää, jonka avulla se voisi seurata, onko kanava
arvoketju n työntekijöiden käytettävissä ja luottavatko he siihen. Ilmoitusten käsittelyprosessi ja
ilmoittajien suojelu on kuvattu osiossa 4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu.
3.4 Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
3.4.1 Johdanto aiheeseen vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä ovat yhteisöt, joiden jäsenet asuvat tai työskentelevät
Fortumin toimipaikkojen ympäristössä Fortumin toimintamaissa, mukaan lukien toimipaikat,
joissa Fortumilla on toimintaa yhteisyritysten tai osakkuusyhtiöiden kautta. Fortum pyrkii
merkitykselliseen vuorovaikutukseen paikallisten sidosryhmien ja asukkaiden kanssa,
ymmärtääkseen heidän huolenaiheitaan ja voidak seen mahdollisuuksien mukaan ottaa
vaikutukset huomioon.
98

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

3.4.2 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Fortum on tunnistanut seuraavat vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät olennaiset
myönteiset ja kielteiset vaikutukset. Mahdollinen olennainen kielteinen vaikutus liittyy
vähemmistöomistuksessa olevaan yhteisyritykseen (Fortumin arvoketjun toimija), joka omistaa
tuulivoimapuistoja alkuperäiskansojen alueilla Ruotsissa ja Norjassa. Fortum tarjoaa laitoksille
palveluja, kuten sidosryhmävuorovaikutusta, mutta sillä ei ole määräysvaltaa yrityksen
toimintaan. Myönteinen vaikutus koskee sekä Fortumin laitosten ympäristössä sijaitsevia
yhteisöjä että laitosten lähialueiden asukkaita. Vaikutukset voivat kohdistua myös laajemman
alueen asukkaisiin, esimerkiksi työmatka-alueilla tai eläinten laidunalueill e. Keskipitkän aikavälin
vaikutukset liittyvät sekä olemassa oleviin että kehitteillä oleviin toimipaikkoihin. Lisätietoa
kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessista on osiossa 1.4 Kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
Myönteiset vaikutukset
IRO S3.1 | Fortumilla on myönteisiä sosioekonomisia vaikutuksia paikallisyhteisöihin toimipaikkojensa lähistöllä. Yhtiö työllistää ja tarjoaa epäsuoria työllistymismahdollisuuksia tuotteiden ja palveluiden hankinnan kautta. Lisäksi maanvuokrauksesta ja verotuotoista saadaan tuloja paikallisille yhteisöille. Sosioekonomiset vaikutukset voivat koskea laajempaa aluetta, esimerkiksi työmatka-aluetta.
Kielteiset vaikutukset
IRO S3.2 | Toiminnalla Fortumin arvoketjussa, mukaan lukien Fortumin palvelujen tarjoaminen tuulivoimaloille, on mahdollisia vaikutuksia perinteisiin maankäyttötapoihin, tavanomaisiin käytäntöihin sekä elinkeinoihin, esimerkiksi alkuperäiskansojen perinteisesti harjoittamaan poronhoitoon. Vaikutukset ovat kytköksissä Fortumin strategiaan teollisuuden ja yhteiskunnan hiilestä irtautumiseksi.

3.4.3 Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskevat
toimintaperiaatteet
Keskeinen toimintaperiaate, jolla hallitaan vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyviä
olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia on kestävyyspolitiikka. Kestävyyspolitiikassa
Fortum sitoutuu asianmukaiseen huolellisuuteen toiminnassaan ja pyrkii ehkäisemään,
lieventämään ja korjaamaan tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksia, jotka liittyvät olennaisiin
kestävyysaiheisiin, sekä avoimeen viestintään, aktiiviseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön
paikallisyhteisöjen kanssa. Fortumin tavoitteena on myös edetä kohti nettonollatavoitettaan
oikeudenmukaisesti, pyrkien ymmärtämään muun muassa paikallisyhteisöihin kohdistuvia
vaikutuksia ja ottamaan ne huomioon. Fortum katsoo, että paikallisyhteisöihin kuuluvat myös
alkuperäiskansat, vaikka alkuperäiskansoja ei erikseen mainita toimintaperiaatteissa.
Eettisessä toimintaohjeessa todetaan, että Fortumin toiminnalla voi olla suoria tai epäsuoria
ihmisoikeusvaikutuksia muun muassa paikallisyhteisöihin. Siksi Fortum pyrkii toimimaan YK:n
yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Fortumin
ihmisoikeuksia ja asianmukaista huolellisuutta koskeva politiikkasitoumus sekä sen rikkomukset
on kuvattu osiossa 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat
toimintaperiaatteet.
Toimintaperiaatteet koskevat kaikkia Fortumin toimintoja, mukaan lukien toiminnot, joilla on
olennaista vaikutusta vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin.
3.4.4 Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskevat tavoitteet
Fortum pyrkii merkitykselliseen yhteistyöhön paikallisyhteisöjen kanssa, jotta voidaan varmistaa
paikallisiin asukkaisiin kohdistuvien vaikutusten ymmärtäminen ja huomioiminen toiminnassa, ja
jotta vaikutuksia voidaan mahdollisuuksien mukaan lieventää. Fortum ei tällä hetkellä ole
asettanut aikasidonnaisia tavoitteita liittyen vaikutusten kohteen oleviin yhteisöihin, koska sillä
ei ole operatiivista kontrollia yhteisyritykseen, johon olennaiset kielteiset vaikutukset liittyvät.
Tästä huolimatta Fortum mittaa toimenpiteiden ja sitoutumisen tehokkuutta seuraavissa
luvuissa kuvatulla tavalla.
3.4.5 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimenpiteet ja
niiden tehokkuuden seuranta
Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten
lieventämiseksi ja myönteisten vaikutusten edistämiseksi Fortum tekee alla olevassa taulukossa
kuvattuja toimenpiteitä. Asianmukaisia toimenpiteitä pyritään ymmärtämään
vuorovaikutuksessa paikallisyhteisön kanssa. Toimenpiteistä ja niiden resursoinnista vastaa
asiankuuluva liiketoiminta, esimerkiksi laitosten operatiivisesta vaiheesta tai uusien laitosten
kehittämisestä vastaava toiminto. Toimenpiteiden vaikuttavuutta mitataan suoralla palautteella
paikallisilta sidosryhmiltä osana sidosryhmätoimintaa ja yhteisötapahtumia sekä
palautelomakkeella paikallisille sidosryhmille. Saadut palautteet vaihtelevat positiivisesta
palautteesta, joka liittyy yhteisölle koituviin hyötyihin, ja huoliin esimerkiksi meluun tai maiseman
muutoksiin liittyen.
99

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimenpiteet
Haitallisten vaikutusten lieventäminen hankekehityksen aikana: Fortum ryhtyy toimiin ehkäistäkseen ja lieventääkseen vaikutuksen kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia uuden toimipaikan kehittämisen aikana. Uuden toimipaikan suunnittelun alkuvaiheessa Fortum käyttää seulontatyökalua selvittääkseen, sijaitseeko maa-alue poronhoitoalueella tai onko sillä, uskonnollista tai muuta erityistä merkitystä alkuperäiskansoille. Suunnitelmia mukautetaan tämän perusteella mahdollisuuksien mukaan. Viranomaisten lupaprosessin aikana asettamia vaatimuksia noudatetaan.
Haitallisten vaikutusten lieventäminen laitoksen toiminnan aikana: Toimipaikan toiminta suunnitellaan mahdollisuuksien mukaan siten, että se vaikuttaa mahdollisimman vähän paikallisiin asukkaisiin ja esimerkiksi poronhoitoon.
Paikallisyhteisöjen tukeminen maanvuokrauksen ja verojen avulla: Maanvuokraus ja verot luovat tuloja paikallisille yhteisöille ja kunnille. Maata vuokrataan tuuli- ja aurinkosähkön tuotantoon paikallisilta maanomistajilta. Vuokra- aikana on tyypillisesti voimalaitoksen täysi tekninen käyttöikä. Vuokra-aika voi olla pidempi, jos on odotettavissa, että käyttöikää pidennetään. Tämä tuo paikallisille asukkaille vakaata tuloa vuosiksi.
Taloudellisten hyötyjen tukeminen urakoitsijaverkoston kautta: Fortumin laitokset tuovat työllistymismahdollisuuksia suoraan ja välillisesti laajan urakoitsijaverkoston kautta.
Myönteisen sosioekonomisen vaikutuksen edistäminen yhteisön tukirahaston avulla: Myönteisten sosioekonomisten vaikutusten edistämiseksi tuulivoimalaitoksilla on käytössä paikallisyhteisön tukirahastot. Rahastot pyrkivät jakamaan hyödyt paikallisyhteisöjen kanssa. Varat ohjataan yhteisön päättämiin tarkoituksiin.
Myönteisten vaikutusten tukeminen yritysvastuuohjelman kautta: Fortum tekee ohjelmassa yhteistyötä yhteisöjen ja järjestöjen kanssa maailmanlaajuisella, kansallisella ja paikallisella tasolla. Fortum seuraa yritysvastuuyhteistyön vaikutuksia vuosittain. Esimerkiksi vuonna 2024 Fortumin vesivoimalaitosten jokien puhdistustapahtumassa oli mukana lähes 150 paikallista urheiluseuraa. Aloite antaa nuorille mahdollisuuden parantaa ympäristön tilaa ja kerätä samalla rahaa urheiluseuralleen.

3.4.6 Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa
vaikutuksista
Sidosryhmien kuuleminen on osa uuden toimipaikan kehittämisen virallista lupaprosessia.
Fortum kerää järjestelmällisesti sidosryhmien näkemyksiä julkisten kokousten ja kirjallisen
palautteen avulla. Palaute otetaan huomioon suunnittelussa. Virallisen kuulemisen lisäksi Fortum
pyrkii aktiivisesti käymään suoraa vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kuntien,
paikallisyhdistysten ja alkuperäiskansojen yhteisöjen kanssa. Jos alkuperäiskansoihin kohdistuu
vaikutuksia, Fortum pyrkii varmistamaan alkuperäiskansojen oikeuden vapaaseen, etukäteen
annettuun ja tietoon perustuvaan suostumukseen kulttuurinsa, perinteidensä ja maankäytön
osalta oikea-aikaisella ja suoralla vuorovaikutuksella yhteisön kanssa. Fortum pyrkii sopimaan
lieventämistoimenpiteistä ja korvauksista suoraan paikallisen yhteisön kanssa.
Vuorovaikutuksen toiminnallinen vastuu on kyseessä olevalla liiketoiminnalla.
Osana palvelusopimuksiaan Fortum tekee yhteisyrityksen johdon antamien ohjeiden mukaista
sidosryhmäyhteistyötä tuulivoimapuistojen mahdollisten vaikutusten kohteena olevien
yhteisöjen kanssa. Vuorovaikutuksen kautta Fortum pyrkii antamaan läpinäkyvää ja oikea-
aikaista tietoa ja ymmärtämään paikallisyhteisöjen ja asukkaiden käsityksiä yhtiön toiminnasta
sekä haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvista tosiasiallisista tai mahdollisista
vaikutuksista. Fortum on suoraan yhteydessä vaikutusten kohteen olevan yhteisön asukkaisiin
tai laillisiin edustajiin. Sidosryhmät voivat ottaa suoraan yhteyttä laitoksen toiminnasta
vastaavaan henkilöön, ja Fortum tarjoaa myös mahdollisuuden vuosittaisiin kokouksiin, mikäli
yhteisö niin haluaa.
Muita sidosryh mäyhteistyön keinoja on kuvattu osiossa 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset.
3.4.7 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvien kielteisten
vaikutusten korjaaminen
Yhteisyritystuulivoimapuistojen vaikutusten kohteena olevien alkuperäiskansojen yhteisöjen
kanssa on sovittu kielteisten vaikutusten korvaamisesta. Toimenpiteiden vaikuttavuutta
mitataan paikallisilta asukkailta saadulla palautteella.
Fortumilla on sisäinen ja ulkoinen ilmoituskanava väärinkäytösepäilyjen raportoimiseen ja
huolenaiheiden esille tuomiseen. Kanava on paikallisyhteisöjen käytettävissä Fortumin
verkkosivustolla. Fortumilla ei ole käytössä järjestelmää, jonka avulla se voisi seurata luottavatko
yhteisöt kanavaan. Ilmoitusten käsittelyprosessi ja ilmoittajien suojelu on kuvattu osiossa 4.4
Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu.
100

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

4 Liiketoiminnan harjoittaminen
4.1 Johdanto aiheeseen liiketoiminnan harjoittaminen
Fortum edistää läpinäkyvää ja vaatimustenmukaista yrityskulttuuria arvojensa, eettisen
toimintaohjeensa ja niiden toteuttamisen kautta muun muassa viestinnän ja koulutuksen keinoin.
Tässä osiossa kuvataan käytäntöjä, jotka koskevat vaatimustenmukaisuuden hallintaa,
väärinkäytöksistä ilmoittajien suojelua ja toimittajasuhteiden hallintaa.
4.2 Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Fortum pitää eettistä liiketoimintatapaa ja yrityskulttuuria välttämättöminä liiketoiminnan
menestykselle. Vaikka liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet eivät ylittäneet kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa määritettyä
olennaisuusrajaa, seuraavaa kolmea vaikutusta pidetään olennaisina. Lisätietoa kaksinkertaisen
olennaisuuden arviointiprosessista on osio ssa 1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.

IRO-viite | Kuvaus
IRO G1.1 | Tehokas vaatimustenmukaisuuden hallinta, eettinen liiketoimintatapa sekä korruption ja lahjonnan ehkäisy ja havaitseminen, jotka ovat eettisen yrityskulttuurin perusta.
IRO G1.2 | Fortum kannustaa työntekijöitä ja muita sidosryhmiä tuomaan esiin huolenaiheensa ja ilmoittamaan mahdollisista väärinkäytöksistä tarpeen vaatiessa. Fortum pitää väärinkäytöksistä ilmoittajien suojelua ratkaisevan tärkeänä, jotta ilmoituskanaviin luotetaan.
IRO G1.3 | Toimittajasuhteiden hallinta, joka on keskeistä kestävyyden sekä vaatimustenmukaisuuteen liittyvien vaikutusten ja riskien tehokkaan hallinnan kannalta.

Olennaisten aiheiden hallintaa kuvataan seuraavissa osioissa.
4.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja yrityskulttuuria koskevat
toimintaperiaatteet
Fortumin keskeiset liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja ohjeet on
esitetty alla olevassa taulukossa. OT-merkityt politiikat ja ohjeet liittyvät Fortumin omiin
toimintoihin. AK-merkityillä politiikoilla ja ohjeilla pyritään puuttumaan arvoketjua koskeviin
vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin, vaikka kaikki niistä eivät suoraan sido Fortumin
arvoketjun toimijoita.

Dokumentin nimi | Liiketoiminnan harjoittaminen | Suhteet toimittajiin | Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen
Tärkeimmät toimintaperiaatteet, ohjeet ja manuaalit |  |  |
Eettinen toimintaohje (OT, AK) | • | • | •
Toimintaohje palvelun- ja tavarantoimittajille (AK) | • | • | •
Fortumin kestävän kehityksen politiikka (kestävyyspolitiikka) (OT, AK) | • | • | •
Ohje väärinkäytöksistä ilmoittamiseen (OT, AK) | • |  | •
Yritysetiikan ohjeet (OT, AK) | • | • | •
Muut aiheeseen liittyvät toimintaperiaatteet, ohjeet ja manuaalit |  |  |
Riskipolitiikka (OT, AK) | • | • | •
Tiedonantopolitiikka (OT) | • |  |
Ohje vastapuoliriskien arviointiin (OT, AK) | • | • | •
Kestävyysasioita koskeva hallintomalli (OT) | • |  |
Hankintoja koskeva ohje ja hallintomalli (OT, AK) |  | • |
Investointimanuaali (OT, AK) | • | • | •
Kestävyysarviointeja koskeva manuaali (OT, AK) |  | • | •
Ohje yhteiskuntavastuuohjelman hallinnoinnista (OT) | • |  | •
Edunvalvonnan eettiset ohjeet (OT) | • |  | •
Verotuksen periaatteet (OT) | • |  |
Laskentamanuaali (OT) | • |  |
Sisäpiiriohjeet (OT) | • |  |

Eettinen toimintaohje, toimittajien toimintaohje, yritysetiikan ohjeet, kestävän kehityksen
politiikka (kestävyyspolitiikka) ja ohje väärinkäytöksistä ilmoittamiseen ovat keskeisiä
toimintaperiaatteita, joissa käsitellään ja ilmaistaan Fortumin sitoutuminen eettiseen
liiketoimintaan, nollatoleranssiin korruption ja lahjonnan osalta, kansainvälisten pakotteiden
noudattamiseen ja toimittajasuhteiden hallintaan. Eettisessä toimintaohjeessa ja SpeakUp-
politiikassa määritetään prosessi väärinkäytösten ilmoittamiseksi ja ilmoittajien suojelemiseksi.
Hallituksen hyväksymät toimintaperiaatteet koskevat kaikkia työntekijöitä, liiketoimintoja ja
konsernitoimintoja kaikissa toimintamaissa sekä Fortumin liikekumppaneita. Fortumin sitoumus
korruption ja lahjonnan vastaiseen toimintaan on yhdenmukainen korruption vastaisen YK:n
yleissopimuksen kanssa.
Eettinen toimintaohje, toimittajien toimintaohje, yritysetiikan ohjeet ja ohje väärinkäytöksistä
ilmoittamiseen ovat saatavilla useilla kielillä kaikille työntekijöille ja urakoitsijoille. Eettinen
toimintaohje ja toimittajien toimintaohje ovat julkisesti saatavilla Fortumin verkkosivustolla.
Toimintaperiaatteita täydentävät toimeenpanoa koskevat ohjeet, mukaan lukien mekanismit,
joilla tunnistetaan, raportoidaan ja tutkitaan huolenaiheita lainvastaisesta tai eettistä
toimintaohjetta rikkovista toimintatavoista.
101

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Fortumilla on menettelyt, joilla tutkitaan ammattimaisesti liiketoimintatapojen poikkeamia, kuten
korruptio- ja lahjontatapauksia. Kaikkien työntekijöiden odotetaan suorittavan
liiketoimintatapoihin liittyvät pakolliset koulutukset osana perehdytystä ja aina tarvittaessa.
Liiketoiminnan etiikkaa ja yrityskulttuuria edistetään myös viestinnän keinoin.
4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
Fortumilla on ilmoituskanava väärinkäytösepäilyjen raportoimiseen. Anonyymi SpeakUp-kanava
on saatavilla useilla kielillä kaikille työntekijöille ja ulkoisille sidosryhmille, myös arvoketjun
työntekijöille ja vaikutusten kohteena oleville yhteisöille.
Sisäiset ja ulkoiset sidosryhmät saavat tietoa huolenaiheiden ilmoittamisesta sekä ilmoitettujen
huolenaiheiden käsittely- ja tutkintaprosessista. Fortum lisää tietoisuutta kanavista sisäisellä
viestinnällä ja pakollisella eettistä toimintaohjetta koskevalla koulutuksella ja kannustaa raportoimaan
kaikki mahdolliset tapaukset, joissa vaatimuksia ei ole noudatettu. Fortumilla ei ole järjestelmää,
jonka avulla se voisi seurata, luottavatko työntekijät tai muut sidosryhmät näihin kanaviin, mutta
Fortum rakentaa luottamusta kanaviin kuvaamalla raporttien käsittelyprosessia läpinäkyvästi.
Fortum käsittelee kaikki ilmoitukset äärimmäisen luottamuksellisesti ilmoittajan suojaa koskevan
EU-direktiivin ja k ansallisen lainsäädännön mukaisesti. Ilmoitusten vastaanottajat noudattavat
henkilötietojen käsittelyä ja luottamuksellisuutta koskevia kirjallisia ohjeita. Konsernin
Compliance-vastaava arvioi tapauksen ja nimittää tutkintaryhmän. Tapauksissa, jotka vaativat
lisätutkintaa alkuarvioinnin jälkeen, Compliance & Ethics -toiminto laatii tutkintaraportin, joka
sisältää havainnot, suositukset ja mahdolliset korjaavat toimenpiteet. Jos huoli on perusteltu,
ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotka ottavat huomioon tutkinnan tulokset. Fortum
pyrkii vuoropuheluun ilmoittajan kanssa tapauksen ratkaisemiseksi, ja kanava tukee
vuoropuhelua. Ilmoittajan henkilöllisyyttä suojellaan aina. Fortum e i hyväksy minkäänlaisia
kostotoimia väärinkäytöksistä tai mahdollisista väärinkäytöksistä ilmoittaneita vastaan.
4.5 Toimittajasuhteiden hallinta
Fortum on merkittävä tavaroiden ja palvelujen ostaja, mukaan lukien laitosten ja toimipaikkojen
käyttöön ja ylläpitoon liittyvät tavarat ja palvelut, polttoaineet sekä tietotekniset ratkaisut ja
asiantuntijapalvelut. Hankinnan tavoitteena on mahdollistaa liiketoiminnan vahva suorituskyky ja
kestävät hankintaprosessit sekä varmistaa oikeiden materiaalien ja palvelujen saatavuus
liiketoimintojen tarpeisiin ja vaatimuksiin. Fortum pyrkii avoimeen ja tehokkaaseen yhteistyöhön
toimittajien kanssa, sosiaalisen ja ympäristön kestävyyden hallintaan sekä eettisen liiketoiminnan
varmistamiseen toimitusketjussa. Toimittajasuhteiden tehokas hallinta on keskeinen toimenpide
arv oketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten vaikutusten käsittelemiseksi. Katso osio 3.3.2
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
Toimittajien yhdenvertainen kohtelu varmistetaan kiinnittämällä erityistä huomiota
hankintahenkilöstön koulutukseen. Vuonna 2024 hankintahenkilöstö osallistui toimitusketjun
kestävyyden hallintaprosessia ja työkaluja koskevaan koulutukseen. Prosessien tehokkuuden
varmistamiseksi ja seuraamiseksi hankintatoimen työntekijöillä on vuosittaiset taloudelliset
tulostavoitteet, jotka liittyvät toimittajien hallintakäytäntöihin, kuten kestävyysarviointeihin,
reiluun kilpailuun ja viestintään strategisten toimittajien kanssa.
4.5.1 Kestävyyden hallintaprosessit toimitusketjussa
Fortumilla on käynnissä seuraavat prosessit ja toimenpiteet kestävyyden hallitsemiseksi
toimitusketjussa:

Toimenpiteet
Hallinnon varmistaminen: Toimittajien toimintaohjeessa linjataan toimittajille ja liikekumppaneille asetetut vaatimukset. Toimittajien toimintaohje liitetään hankintasopimuksiin, joiden arvo on vähintään 100 000 euroa. Fortum pidättää oikeuden valvoa, noudattavatko toimittajat toimintaohjetta. Valvontaa voidaan toteuttaa pyytämällä tietoja ja tekemällä auditointeja toimittajien toimipisteissä. Toimittajien, jotka eivät noudata toimittajien toimintaohjetta, odotetaan ryhtyvän korjaaviin toimenpiteisiin välittömästi. Fortum pidättää oikeuden irtisanoa suhteen toimittajaan, joka ei pysty osoittamaan noudattavansa toimittajien toimintaohjetta.
Toimittajien ympäristöä, sosiaalista vastuuta ja hyvää hallintotapaa koskevien käytäntöjen arviointi: Toimittajan hyväksyntä on prosessi, jolla arvioidaan toimittajien kestävyyskäytäntöjä ja valvotaan, että toimittajien valinnassa noudatetaan sisäisiä ja ulkoisia vähimmäisvaatimuksia. Hyväksyntäprosessissa selvitetään ja arvioidaan muun muassa toimittajan mahdollista toimintaa riskimaissa, sertifioituja johtamisjärjestelmiä ja urakoitsijoiden työturvallisuustasoa. Fortum kiinnittää erityistä huomiota myös käytäntöihin, jotka koskevat korruption torjuntaa, ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia sekä ympäristöä (erityisesti koskien kasvihuonekaasupäästöjä, ympäristöasioiden hallintaa, ympäristölupia sekä -sertifikaatteja). Hyväksyntä on voimassa kolme vuotta.
Toimittajien vaatimustenmukaisuusriskin hallinta: Fortum käyttää vastapuolen tuntemisen prosessia nykyisten ja mahdollisten toimittajien ja muiden vastapuolten vaatimustenmukaisuusriskien arviointiin, mukaan lukien oikeudelliset, maineeseen liittyvät, eettiset, kestävyys- ja turvallisuusriskit. Prosessi on pakollinen, kun sopimuksen arvo on vähintään 100 000 euroa.
Auditointi, kun toimittajiin liittyy mahdollisia kestävyysriskejä: Toimittajien auditoinneilla Fortum arvioi, täyttyvätkö toimintaohjeessa toimittajille esitetyt vaatimukset. Riskipohjaiset auditoinnit tehdään toimittajan toimipaikassa, ja ne sisältävät toimipaikan tarkastuksen, johdon ja työntekijöiden haastattelut sekä dokumenttien tarkastuksen. Fortum käyttää auditointien tekemiseen ulkopuolista palveluntarjoajaa etenkin riskimaissa. Matalan riskin maissa auditointeja voivat tehdä omat työntekijät, jotka ovat saaneet asiaankuuluvan koulutuksen. Vuonna 2024 Fortum teki 23 toimittaja-auditointia. Kiinassa tehtiin kahdeksan ulkopuolisen tarkastajan suorittamaa auditointia, ja loput olivat sisäisiä auditointeja EU-maissa.
Korjaavien toimenpiteiden seuranta: Jos auditoinnissa havaitaan, että vaatimuksia ei ole noudatettu, toimittaja laatii suunnitelman korjaavista toimista ja Fortum seuraa niiden toteutumista. Vakavissa tapauksissa yhteistyötä voidaan jatkaa vain siinä tapauksessa, että korjaavat toimenpiteet toteutetaan ja vahvistetaan. Vuonna 2024 auditoinneissa havaittiin eniten poikkeamia ylityötunneissa ja työturvallisuudessa. Auditointihavainnot ilmoitettiin toimittajille ja pyydettiin tekemään suunnitelma niiden korjaamiseksi. Työntekijöiden järjestäytymisvapauteen, työehtosopimusten neuvotteluoikeuteen, lapsityövoimaan, pakkotyövoimaan tai syrjintään liittyviä vakavia poikkeamia ei havaittu.
Polttoaineiden toimitusketjun seuranta: Normaalien toimitusketjun kestävyyttä koskevien prosessien lisäksi, Fortumilla on huolellisuusvelvoiteprosessi metsäbiomassan alkuperän ja kestävyyssertifiointien arvioimiseksi. Uraanin toimittajat auditoidaan kestävyyden osalta varmistaakseen asianmukaiset ympäristö-, sosiaaliset ja ihmisoikeuksien hallintakäytännöt tuotannossa.
Vaikutusvallan lisääminen vertaisyhteistyöllä: Vahvistaakseen vaikutusvaltaansa toimitusketjun kestävyysriskien käsittelyssä Fortum on mukana Solar Stewardship -aloitteessa (SSI), jonka tavoitteena on parantaa aurinkovoimateollisuuden toimitusketjujen läpinäkyvyyttä ja kestävyyttä. SSI koostuu varmennusprosessista, jolla todennetaan ympäristö-, sosiaalisten ja ihmisoikeuksien hallintakäytännöt aurinkovoiman toimitusketjuissa ja tuotantolaitoksissa.

102

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

4.5.2 Toimittajien toimintaohjeen rikkomusten käsittely
Fortumilla on menettely toimittajien toimintaohjeen epäiltyjen rikkomusten käsittelyyn. Jos epäiltyjä
toimittajien toimintaohjeen rikkomuksia havaitaan esimerkiksi seulontatyökalujen, SpeakUp-
kanavan, tiedotusvälineiden tai muiden kanavien kautta, hankinnan, lakiasioiden ja
kestävyystoiminnon sekä vastaavan liiketoiminnan edustajat arvioivat rikkomuksen vakavuutta,
Fortumin sopimusasemaa sekä vaikutuksia Fortumin liiketoimintaan ja maineeseen. Toimittajalta
pyydetään lisätietoja mahdollisesta rikkomuksesta, ja vastauksen perusteella sovitaan
jatkotutkinnasta tai korjaavista toimista. Viimeisenä vaihtoehtona on toimittajasopimuksen
irtisanominen.
4.6 Korruption ja lahjonnan ehkäisy ja havaitseminen
Kaikkien työntekijöiden, Fortumin toimielinten jäsenten, toimittajien ja urakoitsijoiden odotetaan
noudattavan kaikkia asiaankuuluvia lakeja ja määräyksiä korruption ja lahjonnan estämiseksi.
Compliance & Ethics -toiminnon tehtävänä on tutkia lahjonta- ja korruptiotapauksia ja vastata
syytöksiin. Fortum tekee seuraavia toimia korruption ja lahjonnan ehkäisemiseksi ja
havaitsemiseksi.

Toimenpiteet
Vastapuoliin liittyvien vaatimustenmukaisuusriskien arviointi: Fortum on vastapuoliriskien arvioimiseksi ottanut käyttöön prosessin, jonka avulla se arvioi korruptio- ja lahjontariskejä, mainevaikutuksia, sosiaalisia ja ympäristöriskejä sekä muita vaatimustenmukaisuuteen liittyviä riskejä, jotka koskevat yhteistyötä vastapuolten kanssa. Strategisten kumppanien arvioimiseksi on käytössä vastaava prosessi.
Yrityksen vaatimustenmukaisuusriskien säännöllinen arviointi ja epäiltyjen väärinkäytösten tutkinta: Fortum arvioi vaatimustenmukaisuuteen liittyviä yritysriskejä, kuten korruption ja lahjonnan vastaisten lakien rikkomisen todennäköisyyttä ja vaikutuksia. Tutkintaprosessilla varmistetaan oikeudenmukainen ja puolueeton käsittely. Sisäiset toimintaperiaatteet edellyttävät, että tutkintakomiteoiden jäsenillä ei ole eturistiriitoja. Nämä komiteat ovat aina erillisiä asiaan liittyvästä johtoketjusta. Jokaisessa tutkinnassa Compliance-vastaava päättää lakiasianjohtajaa kuultuaan, onko väärinkäytöksestä tarpeen ilmoittaa poliisille tai muille viranomaisille, kun otetaan huomioon paikalliset lakisääteiset vaatimukset. Fortum tekee aktiivisesti yhteistyötä poliisiviranomaisten kanssa ja antaa pyydettäessä tukea.
Työntekijöiden koulutus: Liiketoiminnan harjoittamista koskevaa koulutusta annetaan kaikille työntekijöille. Katso osio 4.6.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja korruption ja lahjonnan torjuntaa koskeva koulutus. Jos organisaatioyksikössä havaitaan korruptioon viittaavaa käyttäytymistä, yksikön päätöksentekijöille järjestetään erityistä koulutusta tutkinnan päätyttyä. Päätöksentekijöitä ovat hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet.
Väärinkäytösten seuranta ja raportointi: Tarkastus- ja riskivaliokunta valvoo ja arvioi säännöllisesti epäiltyjä väärinkäytöksiä ja toimenpiteitä, jotka koskevat liiketoiminnan eettisyyteen liittyviä käytäntöjä ja vaatimustenmukaisuutta.

4.6.1 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat tavoitteet
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät Fortumin tavoitteet ja tulokset on esitetty alla olevassa
taulukossa.

| Mittayksikkö | Tavoitevuosi | Tavoitearvo | 2024
Ei lahjonta- tai korruptiotapauksia | Tapahtumien määrä | Vuosittain | 0 | 0

Vuonna 2024 ei ollut yhtään vahvistettua korruptio- tai lahjontatapausta.
4.6.2 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat mittarit
Vahvistetut korruptio- ja lahjontatapaukset on esitetty alla olevassa taulukossa:

Lukumäärä tai kuten ilmoitettu | 2024
Tuomiot korruption ja lahjonnan vastaisten lakien rikkomisesta | 0
Sakot korruption ja lahjonnan vastaisten lakien rikkomisesta, euroa | —
Vahvistettujen tapausten kokonaismäärä | 0
Vahvistetut tapaukset, joissa omia työntekijöitä irtisanottiin tai rangaistiin korruption tai lahjonnan vuoksi | 0
Liikekumppanien kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät vahvistetut tapaukset, joissa sopimus irtisanottiin tai sitä ei uusittu korruptioon tai lahjontaan liittyvien rikkomusten vuoksi | 0

4.6.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja korruption ja lahjonnan torjuntaa
koskeva koulutus
Koulutus on keskeinen osa vaatimustenmukaisuuden hallintaa. Liiketoimintatapaan sekä
korruption ja lahjonnan torjuntaan liittyvää koulutusta annetaan osana pakollista eettisen
toimintaohjeen koulutusta kaikille työntekijöille, myös Fortum-yhtiöiden hallinto-, johto- tai
valvontaelimissä toimiville työntekijöille.
Fortum on tunnistanut toiminnot, joilla on suurempi korruptio- ja lahjontariski roolinsa luonteen
vuoksi. Niihin kuuluu hankinnan ja myynnin työntekijöitä, voimalaitosten johtajia ja
investoinneista vastaavia asiantuntijoita. Fortum kehittää edelleen koulutusohjelmaansa, jotta
yhtiö voi puuttua järjestelmällisesti kaikkiin riskitoimintoihin ja seurata koulutuksen
suorittamista. Lisäksi asiaankuuluvat henkilöt saavat erityiskoulutusta tarpeen tai tunnistettujen
riskien perusteella.
Eettisen toimintaohjeen koulutuksen suoritusaste on esitetty alla olevassa taulukossa.
Suoritusaste sisältää korkeamman riskin toimintojen työntekijät. Koulutus on pakollinen kaikille
työntekijöille, mutta suoritus voi puuttua esimerkiksi juuri aloittaneilta työntekijöiltä tai
pidempien poissaolojen vuoksi. Vuoden 2024 aikana Fortum kehitti verkkokoulutusohjelmaan
liittyvää prosessia, mikä on parantanut verkkokoulutusten hallinnointia ja suoritusasteen
seurantaa.

% | 2024
Eettisen toimintaohjeen koulutuksen suorittamisaste | 97

103

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

5 Sisältöindeksit
5.1 Olennaiset tiedonantovaatimukset
Seuraavassa taulukossa on esitetty tämän kestävyysraportin laadintaa ohjanneet olennaiset
tiedonantovaatimukset. Taulukkoa voidaan käyttää apuna kutakin tiedonantovaatimusta
koskevien tietojen löytämiseen tästä kestävyysraportista.
Kaikki aihekohtaisen S4-standardin (Kuluttajat ja loppukäyttäjät) tiedonantovaatimukset on
jätetty pois, sillä aihetta ei tunnistettu olennaiseksi kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa.
Lisäksi seuraavia olennaisia aiheita koskevia tiedonantovaatimuksia ei raportoida, koska niitä ei
ole arvioitu olennaisiksi: E1-7, E2-6, E3-5, E4-6, E5-4, E5-6, S1-8, S1-9, S1-11, S1-12, S1-13, S1-15,
S1-16, G1-5 ja G1-6. Tiedonantovaatimusta ei katsota olennaiseksi, jos sen sisältämä tieto ei ole
merkityksellistä sen asian kannalta, jota se pyrkii kuvaamaan tai selittämään, ja/tai jos se ei
vastaa käyttäjien päätöksentekotarpeita.
Lisätietoa kaksinkertaisen olennaisuud en arviointiprosessista ja tuloksista löytyy osiosta
1.4 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi.

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
ESRS 2 | Yleiset tiedot |  |
BP-1 | Kestävyysraporttien yleiset laatimisperusteet | 1.2.1 Laatimisperusteet |
1.2.2 Raportoinnin laajuus |
BP-2 | Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 1.2.2 Raportoinnin laajuus |
1.2.3 Aikahorisontit
1.2.4 Arvioiden, harkinnan ja ennakoivien tietojen käyttö
2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 1.5.1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli |
GOV-2 | Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju |
1.5.1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 1.1.4 Fortumin kestävyystavoitteet |
1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä
GOV-4 | Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | 1.5.4 Selvitys kestävyyttä koskevasta huolellisuusvelvoitteesta |
GOV-5 | Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 1.5.3 Kestävyysraportoinnin riskienhallinta ja sisäiset kontrollit |
SMB-1 | Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju |
SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset |

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.2.2 Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.2.4 Resilienssianalyysi |
2.3.2 Ympäristön pilaantumiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.4.2 Veteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.6.2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
3.3.2 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
3.4.2 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
4.2 Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
IRO-2 | Yrityksen kestävyysraporteissa huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset | 5.1 Olennaiset tiedonantovaatimukset |
5.2 EU-lainsäädännön edellyttämät datapisteet
E1 | Ilmastonmuutos |  |
ESRS 2, GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 1.5.2 Kestävyyteen liittyvät tulostavoitteet kannustinjärjestelmissä |
E1-1 | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet |
2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
2.7.3 EU-taksonomian tunnusluvut
ESRS 2, SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.2.2 Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
2.2.4 Resilienssianalyysi
ESRS 2, IRO-1 | Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
E1-2 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet |
2.2.3 Ilmastonmuutosta koskevat toimintaperiaatteet
E1-3 | Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 2.2.7 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimenpiteet ja resurssit |

104

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
E1-4 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 2.2.4 Resilienssianalyysi |
2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet
2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
E1-5 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit |
E1-6 | Kasvihuonekaasujen Scope 1, Scope 2 ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit |
E1-8 | Sisäinen hiilen hinnoittelu | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit |
E1-9 | Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien ja mahdollisten ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset vaikutukset |  | Siirtymäsäännös, ei raportoida vuonna 2024
E2 | Pilaantuminen |  |
ESRS 2, IRO-1 | Kuvaus pilaantumiseen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
E2-1 | Pilaantumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet |
2.3.3 Ympäristön pilaantumista koskevat toimintaperiaatteet
E2-2 | Pilaantumiseen liittyvät toimet ja resurssit | 2.3.5 Ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn liittyvät toimenpiteet ja resurssit |
E2-3 | Pilaantumiseen liittyvät tavoitteet | 2.3.4 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat tavoitteet |
E2-4 | Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen | 2.3.6 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat mittarit | Vain ilman pilaantumiseen liittyvät mittarit raportoidaan olennaisina
E2-5 | Huolta aiheuttavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet | 2.3.6 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat mittarit |
E3 | Vesivarat ja merten luonnonvarat |  |
ESRS 2, IRO-1 | Kuvaus vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
E3-1 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimintaperiaatteet | 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet |
2.4.3 Vettä koskevat toimintaperiaatteet
E3-2 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimet ja resurssit | 2.4.5 Veteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit |
E3-3 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät tavoitteet | 2.4.4 Vettä koskevat tavoitteet |
E3-4 | Vedenkulutus | 2.4.6 Vettä koskevat mittarit | Vain veteen liittyvät mittarit raportoidaan olennaisina

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
E4 | Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit
E4-1 | Siirtymäsuunnitelma sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa | 2.5.5 Luonnon monimuotoisuutta koskeva siirtymäsuunnitelma |
ESRS 2, SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |
2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
2.5.7 Luonnon monimuotoisuutta koskevat mittarit
ESRS 2, IRO-1 | Kuvaus luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
2.5.4 Luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet
2.5.7 Luonnon monimuotoisuutta koskevat mittarit
E4-2 | Luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimintaperiaatteet | 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet |
2.5.3 Luonnon monimuotoisuutta koskevat toimintaperiaatteet
E4-3 | Luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimet ja resurssit | 2.5.5 Luonnon monimuotoisuutta koskeva siirtymäsuunnitelma |
2.5.6 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit
E4-4 | Luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät tavoitteet | 2.5.4 Luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet |
E4-5 | Luonnon monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin muutoksiin liittyvät vaikutusmittarit | 2.5.7 Luonnon monimuotoisuutta koskevat mittarit |
E5 | Resurssien käyttö ja kiertotalous |  |
ESRS 2, IRO-1 | Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
E5-1 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet |
2.6.3 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat toimintaperiaatteet
E5-2 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 2.6.5 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimenpiteet ja resurssit |
E5-3 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 2.6.4 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat tavoitteet |
E5-5 | Resurssien ulosvirtaukset | 2.6.6 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat mittarit | Vain jätteisiin liittyvät mittarit raportoidaan olennaisina
S1 | Oma työvoima |  |
ESRS 2, SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset |
ESRS 2, SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju |
1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi
1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

105

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
S1-1 | Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet |
3.2.3 Omaa työvoimaa koskevat toimintaperiaatteet
3.2.7 Omaan työvoimaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
S1-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa | 3.2.6 Yhteydenpito oman työvoiman kanssa vaikutuksista |
S1-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 3.2.7 Omaan työvoimaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit |
4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
S1-4 | Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet |
3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.2.6 Yhteydenpito oman työvoiman kanssa vaikutuksista
3.2.7 Omaan työvoimaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
S1-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 3.2.4 Omaa työvoimaa koskevat tavoitteet |
S1-6 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 3.2.1 Johdanto aiheeseen oma työvoima |
S1-7 | Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet |  | Siirtymäsäännös, ei raportoida vuonna 2024
S1-10 | Riittävä palkka | 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta |
S1-14 | Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit | 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta |
S1-17 | Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet | Vain YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättämistä koskeva datapiste 104(a) raportoidaan olennaisena
3.2.3 Omaa työvoimaa koskevat toimintaperiaatteet

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
S2 | Arvoketjun työntekijät |  |
ESRS 2, SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset |
ESRS 2, SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju |
1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi
1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.3.2 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
S2-1 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet |
3.3.3 Arvoketjun työntekijöitä koskevat toimintaperiaatteet
3.3.6 Yhteydenpito arvoketjun työntekijöiden kanssa vaikutuksista
3.3.7 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
S2-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa | 3.3.6 Yhteydenpito arvoketjun työntekijöiden kanssa vaikutuksista |
S2-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 3.3.7 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit |
4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
S2-4 | Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 3.3.5 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta |
3.3.7 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
4.5 Toimittajasuhteiden hallinta
S2-5 | Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet | 3.3.4 Arvoketjun työntekijöitä koskevat tavoitteet |
S3 | Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt |
ESRS 2, SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset |
ESRS 2, SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju |
1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi
1.4.2 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
3.4.1 Johdanto aiheeseen vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
3.4.2 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

106

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Viite | Tiedonantovaatimus | Osio | Lisätiedot
S3-1 | Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet |
3.4.3 Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskevat toimintaperiaatteet
3.4.6 Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa vaikutuksista
S3-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa | 1.3.2 Sidosryhmien edut ja näkemykset |
3.4.5 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.4.6 Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa vaikutuksista
S3-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat vaikutusten kohteena oleville yhteisöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 3.4.7 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen |
4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
S3-4 | Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet |
3.4.5 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
3.4.7 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen
S3-5 | Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet | 3.4.4 Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskevat tavoitteet |
G1 | Liiketoiminnan harjoittaminen |  |
ESRS 2, GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 1.5.1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli |
ESRS 2, IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 1.4.1 Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessi |
G1-1 | Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri | 4.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja yrityskulttuuria koskevat toimintaperiaatteet | Eläinten hyvinvointia ei raportoida olennaisena aiheena
4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
4.6.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja korruption ja lahjonnan torjuntaa koskeva koulutus
G1-2 | Suhteet toimittajiin | 4.5 Toimittajasuhteiden hallinta | Datapiste 15 raportoidaan olennaisena
G1-3 | Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 4.6 Korruption ja lahjonnan ehkäisy ja havaitseminen |
G1-4 | Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 4.6.2 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat mittarit |

107

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

5.2 EU-lainsäädännön edellyttämät datapisteet
Seuraavassa taulukossa on esitetty muusta EU-lainsäädännöstä peräisin olevat datapisteet.
Taulukosta näkee näitä datapisteitä koskevien tietojen sijainnin tässä kestävyysraportissa.

Tiedonanto- vaatimus | Tieto- piste | Tiedonantovaatimuksen nimi | Viittaus kestävän rahoituksen tiedonantoasetukseen (SFDR) | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Osio
ESRS 2 GOV-1 | 21 (d) | Hallituksen sukupuolijakauma | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 |  | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 1.5.1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
ESRS 2 GOV-1 | 21 (e) | Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 1.5.1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
ESRS 2 GOV-4 | 30 | Selvitys kestävyyttä koskevasta huolellisuusvelvoitteesta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 10 |  |  |  | 1.5.4 Selvitys kestävyyttä koskevasta huolellisuusvelvoitteesta
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) i | Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 taulukko 1: Ympäristöön liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot ja taulukko 2: Yhteiskuntaan liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 1.3.1 Liiketoimintamalli ja arvoketju
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) ii | Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 9 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei olennainen
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) iii | Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818(7)12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Ei olennainen
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) iv | Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Ei olennainen
ESRS E1-1 | 14 | Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
ESRS E1-1 | 16 (g) | Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yritykset |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohdan d–g alakohta ja 12 artiklan 2 kohta |  | 2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
ESRS E1-4 | 34 | Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 6 artikla |  | 2.2.4 Resilienssianalyysi
2.2.6 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
2.2.5 Ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet
ESRS E1-5 | 38 | Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 ja taulukon 2 indikaattori 5 |  |  |  | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
ESRS E1-5 | 37 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 |  |  |  | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
ESRS E1-5 | 40-43 | Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6 |  |  |  | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
ESRS E1-6 | 44 | Kasvihuonekaasujen Scope 1, Scope 2 ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattorit 1 ja 2 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 5 artiklan 1 kohta, 6 artikla ja 8 artiklan 1 kohta |  | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit

108

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tiedonanto- vaatimus | Tieto- piste | Tiedonantovaatimuksen nimi | Viittaus kestävän rahoituksen tiedonantoasetukseen (SFDR) | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Osio
ESRS E1-6 | 53-55 | Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 3 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 8 artiklan 1 kohta |  | 2.2.8 Ilmastonmuutosta koskevat mittarit
ESRS E1-7 | 56 | Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | Ei olennainen
ESRS E1-9 | 66 | Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Siirtymäsäännös, ei raportoida vuonna 2024
ESRS E1-9 | 66 (a); 66(c) | Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan; Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 46 ja 47 kohta; Lomake 5: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski: Vastuut, joihin kohdistuu fyysinen riski |  |  | Siirtymäsäännös, ei raportoida vuonna 2024
ESRS E1-9 | 67 (c) | Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 34 kohta; Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden energiatehokkuus |  |  | Siirtymäsäännös, ei raportoida vuonna 2024
ESRS E1-9 | 69 | Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1818, liite II |  | Siirtymäsäännös, ei raportoida vuonna 2024
ESRS E2-4 | 28 | Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR-asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 8, taulukon 2 indikaattorit 1, 2 ja 3 |  |  |  | 2.3.6 Ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevat mittarit
ESRS E3-1 | 9 | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 7 |  |  |  | 2.1.2 Ympäristöasioita koskevat toimintaperiaatteet
2.4.3 Vettä koskevat toimintaperiaatteet
ESRS E3-1 | 13 | Kohdennetut toimintaperiaatteet | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 8 |  |  |  | 2.4.3 Vettä koskevat toimintaperiaatteet
ESRS E3-1 | 14 | Merien ja valtamerten kestävyys | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E3-4 | 28 (c) | Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.2 |  |  |  | 2.4.6 Vettä koskevat mittarit
ESRS E3-4 | 29 | Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.1 |  |  |  | 2.4.6 Vettä koskevat mittarit
ESRS 2- SBM 3 - E4 | 16 (a) i |  | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 7 |  |  |  | 2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
ESRS 2- SBM 3 - E4 | 16 (b) |  | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 10 |  |  |  | 2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
ESRS 2- SBM 3 - E4 | 16 (c) |  | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 14 |  |  |  | 2.5.2 Luonnon monimuotoisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
ESRS E4-2 | 24 (b) | Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 11 |  |  |  | 2.5.3 Luonnon monimuotoisuutta koskevat toimintaperiaatteet
ESRS E4-2 | 24 (c) | Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | 2.5.3 Luonnon monimuotoisuutta koskevat toimintaperiaatteet

109

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tiedonanto- vaatimus | Tieto- piste | Tiedonantovaatimuksen nimi | Viittaus kestävän rahoituksen tiedonantoasetukseen (SFDR) | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Osio
ESRS E4-2 | 24 (d) | Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 15 |  |  |  | 2.5.3 Luonnon monimuotoisuutta koskevat toimintaperiaatteet
ESRS E5-5 | 37 (d) | Kierrättämätön jäte | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 13 |  |  |  | 2.6.6 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat mittarit
ESRS E5-5 | 39 | Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 9 |  |  |  | 2.6.6 Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat mittarit
ESRS 2- SBM3 - S1 | 14 (f) | Pakkotyötapausten riski | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 13 |  |  |  | 3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
ESRS 2- SBM3 - S1 | 14 (g) | Lapsityövoimatapausten riski | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 12 |  |  |  | 3.2.2 Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
ESRS S1-1 | 20 | Ihmisoikeussitoumukset | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S1-1 | 21 | Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat huolellisuuskäytännöt |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S1-1 | 22 | Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 11 |  |  |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S1-1 | 23 | Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 1 |  |  |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S1-3 | 32 (c) | Epäkohtien tai valitusten valitusmekanismit | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 5 |  |  |  | 3.2.7 Omaan työvoimaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
4.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja yrityskulttuuria koskevat toimintaperiaatteet
4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
ESRS S1-14 | 88 (b) and (c) | Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 2 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
ESRS S1-14 | 88 (e) | Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 3 |  |  |  | 3.2.5 Omaan työvoimaan liittyvät toimenpiteet ja niiden tehokkuuden seuranta
ESRS S1-16 | 97 (a) | Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 12 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei olennainen
ESRS S1-16 | 97 (b) | Toimitusjohtajan ja työsuhteisten työntekijöiden vuotuisten kokonaisansioiden mediaanin suhde | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 8 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS S1-17 | 103 (a) | Syrjintätapaukset | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 7 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS S1-17 | 104 (a) | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 10 ja taulukon 3 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS 2- SBM3 – S2 | 11 (b) | Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa | Liitteen I taulukon 3 indikaattorit 12 ja 13 |  |  |  | 3.3.2 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
ESRS S2-1 | 17 | Ihmisoikeussitoumukset | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
3.3.3 Arvoketjun työntekijöitä koskevat toimintaperiaatteet
3.3.6 Yhteydenpito arvoketjun työntekijöiden kanssa vaikutuksista
3.3.7 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit

110

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Tuloskehitys ja taloudellinen asema Riskienhallinta Fortumin osake ja osakkeenomistajat Kestävyysraportti Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tiedonanto- vaatimus | Tieto- piste | Tiedonantovaatimuksen nimi | Viittaus kestävän rahoituksen tiedonantoasetukseen (SFDR) | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Osio
ESRS S2-1 | 18 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattorit 11 ja 4 |  |  |  | 3.3.3 Arvoketjun työntekijöitä koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S2-1 | 19 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
4.5 Toimittajasuhteiden hallinta
ESRS S2-1 | 19 | Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat huolellisuuskäytännöt |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 3.3.3 Arvoketjun työntekijöitä koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S2-4 | 36 | Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | 3.3.7 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen ja ilmoitusmekanismit
4.5 Toimittajasuhteiden hallinta
ESRS S3-1 | 16 | Ihmisoikeussitoumukset | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
3.4.3 Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskevat toimintaperiaatteet
3.4.6 Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa vaikutuksista
3.4.7 Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaaminen
ESRS S3-1 | 17 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S3-4 | 36 | Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | 3.1.2 Sosiaalisia aiheita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat toimintaperiaatteet
ESRS S4-1 | 16 | Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS S4-1 | 17 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei olennainen
ESRS S4-4 | 35 | Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS G1-1 | 10 (b) | Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 15 |  |  |  | 4.3 Liiketoiminnan harjoittamista ja yrityskulttuuria koskevat toimintaperiaatteet
ESRS G1-1 | 10 (d) | Väärinkäytösten paljastajien suojelu | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 6 |  |  |  | 4.4 Väärinkäytöksistä ilmoittaminen ja ilmoittajien suojelu
ESRS G1-4 | 24 (a) | Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 17 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 4.6.2 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat mittarit
ESRS G1-4 | 24 (b) | Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 16 |  |  |  | 4.6 Korruption ja lahjonnan ehkäisy ja havaitseminen

111

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Konsernitilinpäätös
Fortum-konsernin tuloslaskelma ja rahavirtalaskelma sisältävät Russia-segmentin lopetettuina
toimintoina vuonna 2023. Lisätietoa liitetiedossa 1 Olennaiset laadintaperiaatteet, liitetiedossa 2
Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat ja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut
toiminnot.
Konsernin tuloslaskelma

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevaihto | 6 | 5 800 | 6 711
Muut tuotot |  | 48 | 32
Materiaalit ja palvelut | 9 | -3 295 | -3 808
Henkilöstökulut | 10 | -485 | -436
Poistot | 6, 17, 18 | -379 | -359
Muut kulut | 8 | -511 | -595
Vertailukelpoinen liikevoitto | 6 | 1 178 | 1 544
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 6, 7 | 147 | 118
Liikevoitto | 6 | 1 325 | 1 662
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 6, 19 | 19 | 59
Korkokulut |  | -226 | -269
Korkotuotot |  | 234 | 165
Muut rahoituserät - netto |  | 47 | -34
Rahoituskulut - netto | 11 | 55 | -138
Voitto ennen tuloveroja |  | 1 399 | 1 583
Tuloverot | 12 | -239 | -69
Jatkuvien toimintojen kauden voitto |  | 1 160 | 1 515
Jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 1 164 | 1 514
Määräysvallattomille omistajille |  | -4 | 1

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Lopetettujen toimintojen kauden voitto | 3 | — | -3 582
Jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | — | -3 583
Määräysvallattomille omistajille |  | — | 1
Kauden voitto, Fortum yhteensä |  | 1 160 | -2 067
Jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 1 164 | -2 069
Määräysvallattomille omistajille |  | -4 | 2
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta konsernin voitosta laskettu osakekohtainen tulos (euroa per osake) | 13 |  |
Laimentamaton, jatkuvat toiminnot |  | 1,30 | 1,68
Laimentamaton, lopetetut toiminnot |  | — | -3,99
Laimentamaton, Fortum yhteensä |  | 1,30 | -2,31

Laimennetut osakekohtaiset tulokset ovat samat kuin laimentamattomat osakekohtaiset
tulokset yllä, koska Fortumilla ei tällä hetkellä ole ulkona olevia laimentavia instrumentteja.

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Vertailukelpoinen liikevoitto |  | 1 178 | 1 544
Arvonalentumiset ja peruutukset |  | -17 | 0
Myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät |  | 183 | 4
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset |  | -61 | 111
Muut |  | 43 | 3
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 6, 7 | 147 | 118
Liikevoitto |  | 1 325 | 1 662

Katso Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
112

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Konsernin laaja tuloslaskelma

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Tilikauden voitto, Fortum yhteensä |  | 1 160 | -2 067
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, jotka siirretään tai saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi: |  |  |
Kassavirran suojaukset |  |  |
Kauden käyvän arvon muutokset |  | 516 | 2 185
Siirrot tuloslaskelmaan |  | 66 | 150
Siirrot vaihto-omaisuuteen/aineellisiin hyödykkeisiin |  | -1 | -3
Laskennalliset verot |  | -116 | -473
Nettosijoitusten suojaus |  |  |
Kauden käyvän arvon muutokset |  | 4 | -16
Laskennalliset verot |  | -1 | 3
Muuntoerot | 4.3 | 13 | -43
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten muista laajan tuloksen eristä | 19 | 1 | -17
|  | 483 | 1 788
Erät, joita ei myöhemmin tulla siirtämään tulosvaikutteisiksi: |  |  |
Sijoitusten uudelleenarvostus |  | 1 | 1
Vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot etuuspohjaisista järjestelyistä | 31 | 15 | -9
Vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot etuuspohjaisista järjestelyistä osakkuus- ja yhteisyrityksissä |  | 0 | -3
|  | 16 | -11
Jatkuvien toimintojen muut laajan tuloksen erät, laskennallisten verojen jälkeen |  | 499 | 1 777
Venäjään liittyvien muuntoerojen uudelleenluokittelu (sisältäen nettosijoituksen suojaustulokset) 1) |  | 0 | 1 940
Lopetettujen toimintojen muut laajan tuloksen erät, laskennallisten verojen jälkeen |  | 0 | -69
Laaja tulos yhteensä |  | 1 659 | 1 581
Laajan tuloksen jakautuminen, Fortum yhteensä: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 1 663 | 1 580
Määräysvallattomille omistajille |  | -4 | 1
|  | 1 659 | 1 581

1)Venäjän toimintojen konsolidoinnin päättymisen johdosta 1,9 miljardin euron negatiivinen kumulatiivinen muuntoero
siirrettiin tuloslaskelmaan vuonna 2023. Siirrolla ei ollut vaikutusta omaan pääomaan.

Muut laajan tuloksen erät ovat tuotto- ja kulueriä, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti, vaan ne kirjataan omaan pääomaan. Tällaisia ovat realisoitumattomat erät, kuten voitot ja tappiot kassavirtasuojauksissa käytettävien rahoitusinstrumenttien arvostamisesta käypään arvoon. Tulosvaikutus näistä eristä kirjataan, kun suojattu erä vaikuttaa tuloslaskelmaan. Laajan tuloksen eriin sisältyy myös muiden sijoitusten arvostamisesta johtuvat voitot ja tappiot, vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä, osakkuusyhtiöiden laajan tuloksen erät sekä muuntoerot.

Kassavirtasuojausten käyvän arvon muutokset liittyvät lähinnä johdannaisten, kuten futuurien ja
termiinien, käypään arvoon arvostamiseen. Johdannaisilla suojataan tulevien
hyödyketransaktioiden myyntihintaa ja niihin sovelletaan suojauslaskentaa. Kun hyödykkeen
markkinahinta on korkeampi (alhaisempi) kuin suojaushinta, vaikutus omaan pääomaan on
negatiivinen (positiivinen).
Muuntoerot sisältävät ulkomaisten tytäryritysten muuntoerot, pääasiassa Ruotsin kruunu,
Norjan kruunu ja Puolan zloty.
113

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Konsernin tase

milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 17 | 549 | 643
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät | 18 | 6 070 | 6 612
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 19 | 1 260 | 1 059
Osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 29 | 1 117 | 1 058
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 21 | 238 | 201
Laskennalliset verosaamiset | 28 | 845 | 958
Johdannaisinstrumentit | 15, 16 | 266 | 216
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | 22 | 431 | 644
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 10 777 | 11 392
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 23 | 420 | 452
Johdannaisinstrumentit | 15, 16 | 379 | 389
Lyhytaikaiset korolliset saamiset | 22 | 283 | 389
Tuloverosaamiset | 28 | 101 | 59
Vakuussaaminen | 27 | 205 | 590
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 24 | 1 007 | 1 286
Likvidit varat | 25 | 4 136 | 4 183
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 6 530 | 7 347
Varat yhteensä |  | 17 307 | 18 739

milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
OMA PÄÄOMA |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |
Osakepääoma | 26 | 3 046 | 3 046
Ylikurssirahasto |  | 73 | 73
Kertyneet voittovarat |  | 5 770 | 5 592
Muut oman pääoman erät |  | 186 | -273
Yhteensä |  | 9 074 | 8 438
Määräysvallattomat omistajat |  | 79 | 60
Oma pääoma yhteensä |  | 9 154 | 8 499
VIERAS PÄÄOMA |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma |  |  |
Korollinen pitkäaikainen vieras pääoma | 27 | 4 336 | 4 573
Johdannaisinstrumentit | 15, 16 | 221 | 216
Laskennalliset verovelat | 28 | 386 | 428
Ydinvoimaan liittyvät varaukset | 29 | 1 117 | 1 058
Muut varaukset | 30 | 81 | 125
Eläkevelvoitteet, netto | 31 | 12 | 10
Muu pitkäaikainen vieras pääoma | 32 | 123 | 122
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 6 276 | 6 532
Lyhytaikainen vieras pääoma |  |  |
Korollinen lyhytaikainen vieras pääoma | 27 | 492 | 1 337
Johdannaisinstrumentit | 15, 16 | 333 | 1 057
Muut varaukset | 30 | 3 | 2
Vakuusvelka | 27 | 93 | 131
Ostovelat ja muu lyhytaikainen vieras pääoma | 33 | 956 | 1 181
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 1 877 | 3 708
Vieras pääoma yhteensä |  | 8 153 | 10 240
Oma pääoma ja vieras pääoma yhteensä |  | 17 307 | 18 739

114

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

|  |  |  | Kertyneet voittovarat | Muut oman pääoman erät |  |  |
milj. euroa | Liite | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Kertyneet voitto- varat | Muunto- erot | Kassa- virta- suojaukset | Muut laajan tuloksen erät | Muut laajan tuloksen erät osakkuus- ja yhteis- yrityksissä | Emo- yhtiön omistajat | Määräys- vallat- tomat omistajat | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 |  | 3 046 | 73 | 6 618 | -1 026 | -337 | -14 | 79 | 8 438 | 60 | 8 499
Kauden voitto, Fortum yhteensä |  |  |  | 1 164 |  |  |  |  | 1 164 | -4 | 1 160
Muuntoerot |  |  |  |  | 15 | -1 | 0 | -2 | 13 | 0 | 13
Muut laajan tuloksen erät |  |  |  |  |  | 466 | 19 | 1 | 486 | 0 | 486
Kauden laaja tulos yhteensä |  |  |  | 1 164 | 15 | 465 | 19 | 0 | 1 663 | -4 | 1 659
Osingonjako | 13 |  |  | -1 032 |  |  |  |  | -1 032 | 0 | -1 032
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | -2 | -2
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 25 | 25
Muut 1) |  |  |  | 30 |  |  |  | -25 | 5 | 0 | 5
Oma pääoma 31.12.2024 |  | 3 046 | 73 | 6 780 | -1 010 | 127 | 5 | 53 | 9 074 | 79 | 9 154
Oma pääoma 1.1.2023 |  | 3 046 | 73 | 9 499 | -3 031 | -2 182 | 172 | 93 | 7 670 | 67 | 7 737
Kauden voitto, Fortum yhteensä 2) |  |  |  | -2 069 |  |  |  |  | -2 069 | 2 | -2 067
Muuntoerot |  |  |  |  | -36 | -6 | 0 | 0 | -43 | 0 | -43
Muuntoerojen siirto tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  | 2 106 |  | -166 |  | 1 940 |  | 1 940
Muut laajan tuloksen erät |  |  |  |  |  | 1 860 | -21 | -19 | 1 820 | 0 | 1 820
Lopetettujen toimintojen laajan tuloksen erät |  |  |  |  | -63 | -9 | 0 | 5 | -68 | -2 | -69
Kauden laaja tulos yhteensä |  |  |  | -2 069 | 2 006 | 1 844 | -186 | -14 | 1 580 | 1 | 1 581
Osingonjako | 13 |  |  | -817 |  |  |  |  | -817 | 0 | -817
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | -22 | -22
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 15 | 15
Muut |  |  |  | 5 |  |  |  | 0 | 5 | 0 | 5
Oma pääoma 31.12.2023 |  | 3 046 | 73 | 6 618 | -1 026 | -337 | -14 | 79 | 8 438 | 60 | 8 499

1)Sisältää oikaisun liittyen osakaslainojen korkoja suojaavien korkojohdannaisten suojauslaskentaan Fortumin yhteisyritys Teollisuuden Voima Oyj:ssä (TVO).
2)Josta -1 940 miljoonaa euroa johtuu Venäjän toimintojen negatiivisten kumulatiivisten muuntoerojen ja niihin liittyvien nettosijoitusten suojauksien siirtämisestä tuloslaskelmaan.
115

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Muuntoerot
Ulkomaisten tytäryritysten tilinpäätöstiedot muunnetaan euroiksi käyttäen tuloslaskelman
osalta keskikurssia ja taseen osalta tilinpäätöspäivän kurssia. Kurssiero, joka syntyy muunnosta
euroiksi, kirjataan omaan pääomaan. Kurssieroa syntyy pääosin Ruotsin kruunun, Norjan kruunun
ja Puolan zlotyn vaikutuksesta.
Käytetyt valuuttakurssit on esitetty liitetiedossa 1 Olennaiset laadintaperiaatteet ja lisätietoa
valuuttariskeistä on esitetty liitetiedossa 4.3 Korkoriski ja valuuttariski.
Oman pääoman vaikutus Venäjään liittyvien muuntoerojen
ja niihin liittyvien suojauksien uudelleenluokittelusta vuonna
2023
Venäjän toimintojen konsolidoinnin päättymisen johdosta 1,9 miljardin euron negatiivinen
kumulatiivinen muuntoerä siirrettiin tuloslaskelmaan vuonna 2023. Siirrolla ei ollut vaikutusta
omaan pääomaan. Kumulatiiviset muuntoerot johtuvat Venäjän ruplan merkittävästä
heikentymisestä vuoden 2008 jälkeen, jolloin Venäjän toiminnot hankittiin.

milj. euroa | Kertyneet voitto- varat | Muunto- erot | Muut laajan tuloksen erät | Emo- yhtiön omistajat
Vaikutus tilikauden voittoon 2023 | -1 940 |  |  | -1 940
Vaikutus muihin oman pääoman eriin |  | 2 106 | -166 | 1 940
Oman pääoman vaikutus yhteensä 2023 | -1 940 | 2 106 | -166 | 0

Kassavirtasuojaukset
Emoyhtiön omistajille kuuluva osuus kassavirtasuojausten käyvän arvon muutoksista liittyy
lähinnä hyödykejohdannaisten, kuten futuurien ja termiinien, käypään arvoon arvostamiseen.
Hyödykejohdannaisilla suojataan tulevien hyödyketransaktioiden myyntihintaa ja niihin
sovelletaan suojauslaskentaa. Kun hyödykkeen markkinahinta on korkeampi (alhaisempi) kuin
suojaushinta, vaikutus omaan pääomaan on negatiivinen (positiivinen).
Osingonjako
Vuoden 2023 osingonjaosta, 1,15 euroa osaketta kohti ja yhteensä 1 032 miljoonaa euroa,
päätettiin yhtiökokouksessa 25.3.2024. Osinko maksettiin kahdessa erässä. Osingon
ensimmäinen erä, 0,58 euroa osaketta kohti ja yhteensä 520 miljoonaa euroa, maksettiin
5.4.2024. Osingon toinen erä, 0,57 euroa osaketta kohti ja yhteensä 511 miljoonaa euroa,
maksettiin 9.10.2024.
Vuoden 2022 osingonjaosta, 0,91 euroa osaketta kohti ja yhteensä 817 miljoonaa euroa,
päätettiin yhtiökokouksessa 13.4.2023. Osinko maksettiin kahdessa erässä.
Lisätietoja liitetiedossa 13 Osakekohtainen tulos ja osinko.
Vertailukelpoinen määräysvallattomat omistajat

milj. euroa | 2024 | 2023
Määräysvallattomat omistajat | 4 | -1
Määräysvallattomiin omistajiin liittyvät oikaisut | 3 | 5
Vertailukelpoinen määräysvallattomat omistajat | 7 | 4

116

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Konsernin rahavirtalaskelma

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Kauden voitto jatkuvista toiminnoista |  | 1 160 | 1 515
Oikaisuerät: |  |  |
Tuloverot |  | 239 | 69
Rahoituskulut - netto |  | -55 | 138
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | -19 | -59
Poistot | 6 | 379 | 359
Liikevoitto ennen poistoja (Käyttökate) |  | 1 704 | 2 021
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 6, 7 | -147 | -118
Vertailukelpoinen käyttökate |  | 1 556 | 1 903
Ei-kassavaikutteiset sekä muut erät |  | -89 | 129
Saadut korot |  | 236 | 153
Maksetut korot |  | -225 | -228
Saadut osingot |  | 14 | 16
Maksetut tuloverot |  | -196 | -454
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta |  | 1 297 | 1 519
Käyttöpääoman muutos |  | 95 | 191
Jatkuvien toimintojen liiketoiminnan rahavirta |  | 1 392 | 1 710
Jatkuvien toimintojen investointien rahavirta |  |  |
Investoinnit käyttöomaisuuteen | 17, 18 | -472 | -576
Hankitut osakkeet | 3 | -33 | -53
Käyttöomaisuuden myynnit |  | 3 | 12
Myydyt osakkeet ja pääoman palautukset | 3 | 764 | 5
Osakaslainat osakkuus- ja yhteisyrityksille | 22 | -26 | -30
Vakuussaamisten muutos |  | 386 | 2 024
Muutos muissa korollisissa saamisissa | 22 | -19 | 52
Jatkuvien toimintojen investointien rahavirta |  | 604 | 1 433

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Jatkuvien toimintojen rahavirta ennen rahoitusta |  | 1 995 | 3 143
Jatkuvien toimintojen rahoituksen rahavirta |  |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 27 | 5 | 1 755
Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset 1) | 27 | -944 | -1 620
Lyhytaikaisten lainojen muutos | 27 | -37 | -1 757
Osingonjako emoyhtiön omistajille | 13 | -1 032 | -817
Vakuusvelan muutos |  | -38 | -221
Muut rahoituserät |  | 2 | 19
Jatkuvien toimintojen rahoituksen rahavirta |  | -2 043 | -2 640
Jatkuvien toimintojen laskelman mukainen likvidien varojen muutos |  | -47 | 503
Lopetettujen toimintojen rahavirta |  |  |
Lopetettujen toimintojen liiketoiminnan rahavirta | — | 109
Lopetettujen toimintojen investointien rahavirta 2) |  | — | -333
Lopetettujen toimintojen rahoituksen rahavirta | — | 21
Lopetettujen toimintojen laskelman mukainen likvidien varojen muutos | 3.3 | — | -202
Rahavirta, Fortum yhteensä |  |  |
Liiketoiminnan rahavirta yhteensä |  | 1 392 | 1 819
Investointien rahavirta yhteensä |  | 604 | 1 095
Rahoituksen rahavirta yhteensä |  | -2 043 | -2 614
Laskelman mukainen likvidien varojen muutos, Fortum yhteensä |  | -47 | 301
Likvidit varat kauden alussa | 25 | 4 183 | 3 919
Muuntoerot ja odotettavissa olevat luottotappiot likvideissä varoissa |  | 0 | -36
Likvidit varat kauden lopussa | 24 | 4 136 | 4 183

1) Vuonna 2024 300 miljoonan euron vihreä laina nostettiin vihreän rahoituksen viitekehyksen puitteissa ja lainalla
jälleenrahoitettiin osittain 700 miljoonan euron pankkilaina. Lainat netotettiin ilman maksua. Lainasta maksettiin
etuajassa takaisin 400 miljoonaa euroa, vaikuttaen kassavirtaan.
2)Lopetettujen toimintojen investointien rahavirta vuonna 2023 sisältää Venäjään liittyvät rahavirrat vähennettynä 284
miljoonan euron likvideillä varoilla, jotka menetettiin Venäjän omaisuuden haltuunoton myötä.
Katso liitetieto 14 Rahavirtalaskelman lisätietoja.
117

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
1 Olennaiset laadintaperiaatteet
1.1 Liiketoiminnan kuvaus
Fortum Oy j (jäljempänä ”Yhtiö”) on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Espoo,
Suomi. Fortum Oyj:n osake noteerataan Nasdaq Helsinki -pörssissä. Fortum on pohjoismainen
energiayhtiö. Fortumin energia rakentaa maailmaa, jossa ihmiset, yritykset ja luonto menestyvät
yhdessä. Olemme yksi Euroopan puhtaimmista energiantuottajista ja toimintaamme ohjaavat
kunnianhimoiset ympäristötavoitteet. Tuotamme ja toimitamme luotettavasti puhdasta energiaa
ja autamme teollisuusasiakkaitamme vähentämään toimintansa hiilidioksidipäästöjä ja
kasvamaan. Ydinliiketoimintamme Pohjoismaissa koostuu päästöttömästä ja tehokkaasta
sähköntuotannosta sekä sähkön ja kaukolämmön myynnistä kuluttaja- ja yritysasiakkaille.
Fortum Oyj:n hallitus on hyväksynyt tämän tilinpäätöksen 17.2.2025. Tämä tilinpäätös on myös
julkaistu European Single Electronic Format (ESEF) -raportointivaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastaja, Deloitte Oy, on antanut ISAE 3000 -standardin mukaisen riippumattoman
tilintarkastajan kohtuullisen varmuuden antavan raportin Fortumin ESEF-tilinpäätöksestä. ESEF-
tilinpäätös on saatavilla Fortumin sivuilla https://www.fortum.fi/tietoa-meista/sijoittajille/
raportit-ja-esitykset.
1.2 Laadintaperusta
Fortum-konsernin konsernitilinpäätös tilikaudelle 1.1.–31.12.2024 on laadittu Euroopan unionissa
hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting
Standards, IFRS) ja niitä koskevien tulkintojen (IFRIC) mukaisesti. Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot ovat myös täydentävien Suomen kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön vaatimusten
mukaiset.
Konsernitilinpäätös on laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen, lukuun ottamatta
käypään arvoon tulosvaikutteisesti tai muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattavia
rahoitusvaroja ja -velkoja (mukaan lukien johdannaisinstrumentit).
Konsernitilinpäätöksessä esitetyt luvut on pyöristetty, joten yksittäisten esitettyjen lukujen
yhteenlaskettu summa voi poiketa esitetystä summaluvusta. Tunnusluvut on laskettu käyttäen
tarkkoja arvoja. Kaikki luvut esitetään miljoonina euroina (milj. euroa), ellei toisin ilmoiteta.
1.3 Yhdistely konsernitilinpäätökseen
Konsernitilinpäätös sisältää emoyrityksen, tytäryritykset, osakkuusyritykset ja osuudet
yhteisyrityksistä.
Fortum muodostettiin vuonna 1998 käyttämällä yhdistelmä- eli pooling-menetelmää Fortum
Power and Heat Oy:n sekä Fortum Oil and Gas Oy:n yhdistelemiseksi konsernitilinpäätökseen
(näistä jälkimmäinen jakautui Fortum Oil Oy:ksi ja Fortum Heat and Gas Oy:ksi 1.5.2004). Vuonna
2005 Fortum Oil Oy (nykyinen Neste Oyj) eriytettiin Fortumista jakamalla 85 prosenttia yhtiön
osakkeista Fortumin osakkeenomistajille ja myymällä loput 15 prosenttia osakkeista. Pooling-
menetelmän käyttö tarkoittaa sitä, että Fortum Power and Heat Oy:n ja Fortum Heat and Gas
Oy:n hankintamenot on eliminoitu näiden yhtiöiden omaa pääomaa vastaan. Tästä syntyvä
eliminointiero on kirjattu oman pääoman vähennykseksi.
1.3.1 Tytäryritykset
Tytäryrityksiä ovat ne yhtiöt, joissa Fortum Oyj:llä on määräysvalta. Fortum tulkitsee omaavansa
määräysvallan, jos se altistuu sijoituskohteen muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen
muuttuvaan tuottoon ja pystyy lisäksi käyttämään sijoituskohdetta koskevaa valtaansa ja näin
vaikuttamaan saamansa tuoton määrään. Katso liitetieto 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja
lopetetut toiminnot.
Konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset ja velat sekä konsernin sisäisistä liiketapahtumista
syntyneet realisoitumattomat voitot eliminoidaan konsernitilinpäätöksessä. Myös
realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei liiketapahtuma osoita, että siirretyn omaisuuserän
arvo on alentunut.
Tytäryritysten tilinpäätösten laadintaperiaatteita on tarvittaessa muutettu konsernin
laadintaperiaatteiden mukaisiksi, jotta voidaan varmistua niiden yhdenmukaisuudesta konsernin
noudattamien laadintaperiaatteiden kanssa.
Fortum Oyj:n tytäryritykset on esitetty liitetiedossa 40 Konserniyritykset segmenteittäin.
Konsernin omistusosuus (%) tytäryritysten kautta omistetuille yrityksille perustuu konsernin
suoraan omistusosuuteen tytäryrityksessä kerrottuna tytäryrityksen epäsuoralla omistuksella
tytäryrityksessä/osakkuu syhtiössä/yhteisyrityksessä.
1.3.2 Osakkuusyritykset
Osakkuusyrityksiä ovat yhteisöt, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta, mutta ei
määräysvaltaa. Huomattava vaikutusvalta liittyy yleensä 20–50 prosentin omistusosuuteen
äänivallasta. Konsernin sijoitukset osakkuusyrityksiin käsitellään pääomaosuusmenetelmällä.
Katso liitetieto 19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin.
118

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

1.3.3 Yhteisyritykset
Yhteisyritykset ovat järjestelyjä, joissa määräysvalta on jaettu. Konsernin sijoitukset
yhteisyrityksiin käsitellään pääomaosuusmenetelmällä. Katso liitetieto 19 Sijoitukset osakkuus-
ja yhteisyrityksiin.
1.4 Tuloksellisuuden esittäminen
ESMAn vaihtoehtoisia tunnuslukuja koskevien ohjeiden (ESMA Guidelines on Alternative
Performance Measures) mukaan vaihtoehtoisena tunnuslukuna (APM) pidetään taloudellista
tunnuslukua, joka kuvaa mennyttä tai tulevaa tulosta, taloudellista asemaa tai rahavirtoja ja joka
on muu kuin sovellettavassa tilinpäätösnormistossa määritelty tai nimetty taloudellinen
tunnusluku.
Fortum käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja (APM), kuten Vertailukelpoinen liikevoitto ja
Vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA), taloudellisessa tavoiteasetannassa ja ennustamisessa,
segmenttien ja konsernin tuloskehityksen seurannassa sekä resurssien allokoinnissa osana
konsernin liiketoiminnan johtamisprosessia. Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät eivät sisälly
vertailukelpoiseen liikevoittoon eivätkä vertailukelpoiseen käyttökatteeseen (EBITDA) ja ne
esitetään erikseen Fortumin konsernin tuloslaskelmalla, jotta liiketoiminnan tuloksen vertailu
esitettävän kauden ja aiempien kausien välillä helpottuisi.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisältävät kirjanpitovaikutuksia IFRS:n mukaisista
arvostuksista, jotka eivät johdu liiketoiminnan tuloksesta. Tällaisiin eriin kuuluvat käyvän arvon
muutokset johtuen suojauslaskennan ulkopuolelle jäävistä, tulevia kassavirtoja suojaavista
rahoitusinstrumenteista sekä käyvän arvon muutokset fyysisistä sopimuksista, joita käsitellään
johdannaisina IFRS 9 Rahoitusinstrumentit -standardin mukaisesti.
Lisäksi liiketoimintojen tulosta ei voi vertailla eri raportointikausien välillä huomioimatta
kertaluonteisia eriä koskien myyntivoittoja ja muita samankaltaisia eriä. Tällaisia kertaluonteisia
eriä ovat esimerkiksi yrityshankintojen transaktiokulut, yrityshankinnan kirjapidolliset
vaikutukset, merkittävät arvonalentumiset ja niiden peruutukset sekä muut ei-operatiiviset erät
kuten uudelleenjärjestely- ja kulujenhallintakulut. Tämän vuoksi edellä kuvatut erät on käsitelty
vertailukelpoisuuteen vaikuttavina erinä.
IFRS 3 Liiketoimintojen yhdistäminen -standardin mukaisesti tytäryhtiöosakkeiden hankintojen
transaktiokulut sisällytetään konsernin tuloslaskelmaan. Nämä kulut esitetään Myyntivoitot ja
muut -erässä Vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä.
Vaihtoehtoisia tunnuslukuja ilman Venäjää ei enää esitetä Venäjän konsolidoinnin päätyttyä
vuonna 2023 lukuun ottamatta rahoitusnettovelkaa koskevia vertailutietoja liitetiedossa 14
Rahavirtalaskelman lisätietoja.
Katso liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto. Tunnuslukujen
määritelmät on esitetty Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset -osiossa.
Rahoitusnettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) suhde on Fortumin pitkän
aikavälin taloudelliseen tavoitteen, pääomarakenteen, määritelmä. Katso liitetieto 5
Pääomariskien hallinta.
1.5 Ulkomaanrahan määräiset erät ja niiden muuntaminen
1.5.1 Toimintavaluutta ja esittämisvaluutta
Jokaisen konserniyrityksen tilinpäätöksiin sisältyvät erät arvostetaan käyttäen sen taloudellisen
ympäristön valuuttaa, jossa yritys pääasiallisesti toimii (”toimintavaluutta”). Konsernitilinpäätös
esitetään euroissa, joka on emoyhtiön toiminta- ja esittämisvaluutta.
1.5.2 Liiketapahtumat ja tase-erät
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat kirjataan tapahtumahetken kurssiin.
Tilinpäätöshetkellä taseessa olevat ulkomaanrahan määräiset saatavat ja velat arvostetaan
tilinpäätöspäivän kurssiin. Kurssierot kirjataan konsernin tuloslaskelmaan. Rahoituseriin liittyvät
kurssierot kirjataan nettomääräisinä konsernin tuloslaskelmaan, paitsi jos suojauslaskennan
soveltamisedellytykset täyttyvät, jolloin kassavirran suojausten kurssivoitot ja -tappiot kirjataan
omaan pääomaan. Kurssierot, jotka aiheutuvat rahoitusvaroista, joiden käyvän arvon muutokset
kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta, kirjataan muihin oman pääoman eriin.
1.5.3 Konserniyritykset
Niiden tytäryhtiöiden, joiden toiminta- ja esittämisvaluutta ei ole euro, tuloslaskelmat ja
kassavirrat muunnetaan euromääräisiksi käyttämällä vuoden keskimääräistä valuuttakurssia.
Tytäryhtiöiden taseet muunnetaan euroiksi käyttämällä tilikauden päätöspäivän kurssia.
Konsernitilinpäätöksessä kurssierot, jotka syntyvät ulkomaisiin yrityksiin tehtyjen
nettosijoitusten ja tällaisten sijoitusten suojauksiksi määritettyjen valuuttainstrumenttien
muuntamisesta, kirjataan omaan pääomaan. Kun ulkomainen tytäryritys myydään, nämä
kurssierot kirjataan tulosvaikutteisesti osana myyntivoittoa tai -tappiota. Ulkomaisen yrityksen
hankinnasta johtuvaa liikearvoa ja hankinnan yhteydessä tehtäviä käypien arvojen oikaisuja
käsitellään ulkomaisen yrityksen varoina ja velkoina ja ne muunnetaan tilinpäätöspäivän kurssiin.
Tilinpäätöspäivän kurssi on Euroopan keskuspankin kyseisen päivän päätöskurssi.
Keskimääräinen valuuttakurssi lasketaan Euroopan keskuspankin päivittäisten loppukurssien
keskiarvona.
119

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Konsernitilipäätöksessä käytetyt keskeisimmät valuuttakurssit

| Tilikauden keskikurssi | Tilinpäätöspäivän kurssi
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Norja (NOK) | 11,6290 | 11,4248 | 11,7950 | 11,2405
Puola (PLN) | 4,3058 | 4,5420 | 4,2750 | 4,3395
Ruotsi (SEK) | 11,4325 | 11,4788 | 11,4590 | 11,0960

1.5.4 Osakkuusyritykset ja osuudet yhteisyrityksissä
Niiden osakkuus- ja yhteisyritysten, joiden toiminta- ja esittämisvaluutta ei ole euro,
tilinpäätökset muunnetaan konsernin esittämisvaluutan määräisiksi käyttäen samoja
periaatteita kuin tytäryhtiöissä.
1.6 Tilinpäätöksen muut olennaiset laadintaperiaatteet
Fortum esittää tilinpäätöksen muut olennaiset laadintaperiaatteet liitetietojen yhteydessä.
Viereisessä taulukossa on listattu konsernin olennaiset laadintaperiaatteet, tieto missä
tilinpäätöksen liitteessä ne on esitetty sekä viittaus asianomaiseen IFRS-standardiin.

Laadintaperiaate | Liite | IFRS-standardi
Tytäryhtiöt | 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot | IFRS 3, IFRS 10
Lopetetut toiminnot | 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot | IFRS 5
Rahoitusvarat | 4 Rahoitusriskien hallinta 15 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat luokittain 16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon | IAS 32, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13
Segmenttiraportointi | 6 Segmenttiraportointi | IFRS 8, IFRS 15
Myyntituottojen määrittäminen | 6 Segmenttiraportointi 24 Myyntisaamiset ja muut saamiset | IFRS 15
Osakeperusteinen palkitseminen | 10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot | IFRS 2
Osakekohtainen tulos | 13 Osakekohtainen tulos ja osinko | IAS 33
Muut osakkeet ja osuudet | 15 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat luokittain 21 Muut pitkäaikaiset sijoitukset | IAS 32, IAS 36, IFRS 9
Arvojen määrittämishierarkia | 16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon | IFRS 13
Aineettomat hyödykkeet | 17 Aineettomat hyödykkeet | IAS 38
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 18 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät | IAS 16
Yhteisjärjestelyt | 19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin | IFRS 11, IAS 28, IFRS 12
Osakkuusyritykset | 19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin | IAS 28, IFRS 12
Arvonalentumistestaus | 20 Arvonalentumistestaus | IAS 36
Vaihto-omaisuus | 23 Vaihto-omaisuus | IAS 2
Myyntisaamiset | 24 Myyntisaamiset ja muut saamiset | IFRS 9
Likvidit varat | 25 Likvidit varat | IAS 7
Lainat | 27 Korolliset velat | IFRS 9
Tuloverot | 28 Tuloverosaamiset ja -velat | IAS 12
Ydinvoimalaitosten käytöstä poistamiseen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitukseen liittyvät varat ja velat | 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat | IFRIC 5
Varaukset | 30 Muut varaukset | IAS 37
Eläkevelvoitteet | 31 Eläkevelvoitteet | IAS 19
Vuokrasopimukset | 34 Vuokrasopimukset | IFRS 16
Ehdolliset velat | 36 Pantatut varat ja vastuut | IAS 37
Tilikauden jälkeiset tapahtumat | 39 Tilikauden jälkeiset tapahtumat | IAS 1

120

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

1.7 Lopetetut toiminnot
Venäjä vuonna 2023
Määräysvalta Fortumin Venäjän toimintoihin menetettiin 25.4.2023 Venäjän presidentin
asetuksen nro 302 vuoksi, jonka nojalla viranomaiset voivat väliaikaisesti hallita tiettyjen
ulkomaisten yhtiöiden omaisuutta Venäjällä, ja jota seurasi uuden ulkopuolisen toimitusjohtajan
nimitys PAO Fortumille. Tämän vuoksi Fortumin Russia-segmentin konsolidointi päättyi vuoden
2023 toisella neljänneksellä ja se luokiteltiin lopetetuiksi toiminnoiksi IFRS 5 Myytävänä olevat
pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot -standardin mukaisesti. Tiedot konsolidoinnin
päättymisestä perustuvat 31.3.2023 taseeseen, koska Fortum ei ole saanut Russia-segmentin
taloudellista tai ei-taloudellista tietoa vuoden 2023 ensimmäisen neljänneksen raportoinnin
jälkeen.
Konsolidoinnin päättyminen vuonna 2023 johti 3,6 miljardin euron kertaluonteiseen
kassavirtavaikutuksettomaan negatiiviseen erään. Kyseinen erä sisälsi Russia-segmentin varojen
1,7 miljardin euron alaskirjauksen ja 1,9 miljardia euroa negatiivisia kumulatiivisia muuntoeroja,
jotka oli aiemmin kirjattu omaan pääomaan. Nämä kumulatiiviset muuntoerot siirrettiin omasta
pääomasta tuloslaskelmaan IFRS-vaatimusten mukaisesti konsolidoinnin päättyessä. Siirrolla ei
ollut vaikutusta omaan pääomaa n.
Katso lisätietoja liitetiedoissa 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat ja 3.3 Lopetetut
toiminnot.
1.8 Uudet standardit, muutokset ja tulkinnat
1.1.2024 käyttöön otetuilla uusilla standardeilla, standardimuutoksilla tai tulkinnoilla ei ollut
merkittävää vaikutusta Fortumin tilinpäätökseen.
Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja laativa IASB julkaisi huhtikuussa 2024 IFRS 18 -
tilinpäätösstandardin 'Tilinpäätöksen esittämistapa ja tilinpäätöksessä esitettävät tiedot', joka
korvaa IAS 1 -standardin 'Tilinpäätöksen esittäminen'. IFRS 18 sisältää uusia vaatimuksia, joiden
tavoitteena on vertailtavuuden lisääminen samankaltaisten yritysten tuloksellisuuden välillä sekä
käyttäjille merkityksellisen ja läpinäkyvän tiedon tarjoaminen, IFRS 18 muuttaa tilinpäätöksen
esitystapaa ja liitetietoja, mutta ei erien kirjaus- ja arvostusperiaatteita. Voimaantulopäivä on
1.1.2027 EU:n hyväksyntä edellyttäe n. Fortum analysoi parhaillaan uuden standardin vaikutuksia.
Muilla 1.1.2025 tai myöhemmin käyttöön otettavilla tilinpäätöshetkeen mennessä julkaistuilla
uusilla standardeilla, standardimuutoksilla tai tulkinnoilla ei odoteta olevan merkittävää
vaikutusta Fortumin tilinpäätökseen.
121

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat
Konsernitilinpäätöksen laatiminen IFRS-tilinpäätöskäytännön mukaisesti edellyttää, että yhtiön
johto tekee tiettyjä arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat raportoitavien varojen ja velkojen
määriin, ehdollisten varojen ja velkojen esittämiseen konsernitilinpäätöksen laatimishetkellä
sekä tuottojen ja kulujen määriin raportoitavalla kaudella.
Arvioita ja harkintoja arvioidaan jatkuvasti ja ne perustuvat historialliseen kokemukseen ja
muihin tekijöihin, mukaan lukien odotuksiin tulevaisuuden tapahtumista, joiden uskotaan olevan
perusteltuja. Ne voivat perustua esimerkiksi energiapolitiikan ja sääntely-ympäristön
analyyseihin. Nämä tekijät voivat vaikuttaa varojen ja velkojen kirjanpitoarvoihin, tuottojen
määrään ja kirjaamisajankohtaan sekä kassavirtoihin.
Alla olevassa taulukossa on esitetty ne osa-alueet, jotka ovat tavanomaista monimutkaisempia
tai joiden osalta on käytetty tavanomaista suuremmassa määrin harkintaa, tai joihin liittyvät
oletukset ja arviot ovat konsernitilinpäätöksen kannalta merkittäviä. Taulukosta käy selville,
mistä liitetiedosta löytyy enemmän tietoa edellä mainituista oletuksista ja arvioista.

Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat | Liite
Tiettyjen rahoitusinstrumenttien arvon määrittämisessä käytetty harkinta | 15 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat luokittain 16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon
Määräysvallan menettämisen arviointiin käytetyt oletukset tytäryrityksistä luopumisen yhteydessä | 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot
Tytäryrityksen hankintojen kautta saatujen aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden käyvät arvot ja poistoajat | 17 Aineettomat hyödykkeet 18 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät
Aineettomien ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden sekä osakkuusyritysten ja yhteisyritysten arvonalentumistestauksessa käytetyt arviot ja oletukset | 17 Aineettomat hyödykkeet 18 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät 19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin 20 Arvonalentumistestaus
Harkinta, jota on käytetty arvioitaessa Fortumin omistuksien luonnetta, yhteisjärjestelyjen luokittelua sekä yhteisjärjestelyistä aiheutuvia sitoumuksia | 19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin
Laskennallisten verosaamisten kirjaamisessa ja arvostamisessa käytetyt arviot | 28 Tuloverosaamiset ja -velat
Ydinvoimatuotantoon liittyvien varausten määrittämisessä tehtävät oletukset pitkän aikavälin kassavirtaennusteista | 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat
Varausten arvioinnissa käytetyt oletukset | 30 Muut varaukset
Tulevien eläkevelvoitteiden määrittämisessä käytetyt oletukset | 31 Eläkevelvoitteet

2.1 Venäjän hyökkäys Ukrainaan
Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaan helmikuussa 2022 on ollut vakavia vaikutuksia Fortumin
nykyisiin ja tuleviin liiketoimintoihin. Fortumin 2023 tilinpäätöksen kannalta merkittävimmät
vaikutukset liittyvät tapahtumiin, jotka johtivat Russia-segmentin konsolidoinnin päättymiseen
vuonna 2023, sekä Uniperin myyntiin Saksan valtiolle vuonna 2022.
2.1.1 Russia-segmentin konsolidoinnin päättyminen vuonna 2023
Fortumin tytäryhtiön PAO Fortumin (Fortum JSC) omaisuus otettiin hallintaan presidentin
asetuksen nro 302 mukaisesti Venäjällä 25.4.2023. Asetuksen nojalla voidaan ”väliaikaisesti”
hallita tiettyjen ulkomaisten yhtiöiden omaisuutta. Hallintaanoton seurauksena yhtiö pakotettiin
vaihtamaan toimitusjohtaja 26.4.2023 ja Venäjän viranomaiset ottivat haltuun Fortumin
omistukset Venäjällä. Asetus ja sitä seurannut uuden ulkopuolisen toimitusjohtajan pakkonimitys
PAO Fortumille johti määräysvallan arviointiin IFRS 10 Konsernitilinpäätös -standardin
vaatimusten mukaisesti. Arvioinnin perusteella Fortumin oikeudet eivät ole enää tosiasialliset,
koska yhtiöllä ei enää käytännössä ole mahdollisuutta ohjata Venäjän toimintoja. Näin ollen
määräysvalta menetettiin 25.4.2023 ja Russia-segmentin konsolidointi päättyi vuonna 2023.
Katso myös liitetieto 3.3 Lopetetut toiminnot.
2.1.2 Laskennallinen verosaaminen
Laskennalliset verosaamiset vuoden 2024 lopussa sisältää 780 miljoonaa euroa (2023: 829)
vuonna 2023 ja vuonna 2022 Irlannissa realisoituneita kertaluonteisia verovaikutuksia, jotka
johtivat vahvistetuista tappioista kirjattujen laskennallisten verosaamisten kasvuun. Kirjattu
laskennallinen verosaaminen liittyy pääosin Uniperin myynnin ja Venäjän konsolidoinnin
päättymisen vaikutuksiin, ja sen hyödyntäminen riippuu tulevaisuuden verotettavista tuloista
Irlannissa. Katso liitetieto 28 Tuloverosaamiset ja -velat.
2.2 Makrotaloudellinen ympäristö
Vuonna 2024 sähkömarkkinoiden hintojen volatiliteetti jatkui. Yleisesti hintojen epävakauden
odotetaan jatkuvan, koska sään mukaan vaihtelevan tuotannon osuus kasvaa ja energian
toimitusvarmuuteen liittyvät huolenaiheet nousevat ajoittain ajankohtaisiksi. Myös geopoliittisen
epävarmuuden lisääntyminen sekä pelko muiden konfliktien kärjistymisestä voivat vaikuttaa
sähkön ja muiden hyödykkeiden hintoihin ja hintojen heiluntaan.
Markkinoiden volatiliteetti ja epävarmuus lisäävät johdon harkinnan ja arvioiden merkitystä
erityisesti arvonalentumistestauksen kassavirtaennusteiden ja diskonttokoron, varausten ja
velvoitteiden diskonttokoron, laskennallisten verosaamisten ja odotettujen luottotappioiden
osalta.
Fortumin likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskit aiheutuvat ensisijaisesti tarpeesta rahoittaa
konsernin liiketoimintaa ja kattaa suojaustoimintaan liittyviä vakuusvaateita.
122

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Hyödykemarkkinoiden korkeammat hinnat ja volatiliteetti johtavat korkeampiin kaupankäynnin
vakuusvaateisiin, jotka toimitetaan pääasiallisesti rahavakuutena selvitysyhteisöille ja
selvityspankeille. Fortum pienentää tätä riskiä käymällä kauppaa OTC-markkinoilla tehden
kahdenvälisiä sopimuksia, jotka eivät vaadi vakuusmaksuja. Tämän seurauksena vastapuoliriski
OTC-vastapuolien kanssa tehdyistä johdannaissopimuksista on kasvanut.
2.3 Ilmastoasiat
Fortumin sähköntuotanto Pohjoismaissa perustuu pääosin vähähiiliseen vesi- ja
ydinvoimatuotantoon. Tällä hetkellä pieni osuus Fortumin sähköntuotannosta perustuu
maatuulivoimaan. Fortumilla on myös kaukolämmön ja -kylmän tuotantoa Suomessa ja Puolassa.
Näitä liiketoimintoja täydentävät sähkön ja kaasun vähittäismyynti Puolassa sekä akkujen
kierrätysliiketoiminta. Lämpöä tuotetaan pääosin energiatehokkaissa sähkön ja lämmön
yhteistuotantolaitoksissa (CHP). Lisäksi Fortum on suuri sähkön vähittäismyyjä Pohjoismaissa.
Fortumille olennaisimmat ilmastoriskit ovat sekä siirtymäriskit kuten lainsäädännön muutokset,
vaikutukset kysyntään ja tarjontaan ja vaikutus maineeseen että fyysiset riskit kuten riskit, jotka
johtuvat äärimmäisistä sääolosuhteista tai pitkäaikaisen sään muutoksista. Esimerkiksi tulvat
vaikuttavat vesivoimalaitoksien optimaaliseen toimintaan. Fortum pyrkii pitkäaikaisilla
investoinneilla järjestelmällisesti pienentämään patoturvallisuuteen liittyviä riskejä
varmistaakseen turvallisen juoksutuksen myös äärimmäisissä tulvatilanteissa. Lainsäädännön
muutos riski liittyy sekä EU-tason että kansalliseen ilmastopolitiikkaan ja -sääntelyyn.
Ilmastonmuutoksen vaikutukset huomioidaan konsernitilinpäätöksessä yleensä, kun näihin
liittyvät yksityiskohtaiset toimenpiteet on hyväksytty. Toimenpiteinä voi olla uudet investoinnit,
joilla siirrytään vähähiiliseen tuotantoon tai joilla ennakkoon torjutaan ilmastonmuutoksen
vaikutuksia, tai investoinnit toteutuneiden ilmastoriskien vaikutusten korjaamiseen.
Fortumin ilmastonmuutoksen siirtymäsuunnitelma sisältää toimenpiteitä Scope 1, 2 ja 3 -
päästöjen vähentämiseksi sekä vähähiilisen sähköntuotantokapasiteetin lisäämiseksi.
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöintensiteettiä koskevan tavoitteen osalta merkittävin päästöjen
vähennyskeino on hiilen käytöstä luopuminen lämmön- ja sähköntuotannossa vuoden 2027
loppuun mennessä. Katso lisätietoja vaikutuksista konsernitilinpäätökseen liitetiedossa 18
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät. Uusiutuvan tai ydinvoimaan
perustuvan sähkön hankinta omaan käyttöön on merkittävin Scope 2 -päästöjen vähennyskeino,
ja Fortumin Scope 3 -päästöt vähenevät toimitusketjun hiilestä irtautumisen myötä. Scope 2 ja
Scope 3 -toimenpiteillä ei ole ollut olennaista vaikutusta konsernitilinpäätökseen vuonna 2024.
Lisätäkseen vähähiilistä sähköntuotantokapasiteettia Fortumin tavoitteena on kehittää uusia
rakennusvalmiita tuuli- ja aurinkovoimaloita sekä modernisoida olemassa olevia ydin- ja
vesivoimaloita. Nämä investoinnit aktivoidaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin. Katso
liite 18 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät.
Ilmastoasioihin liittyvillä riskeillä ei ole ollut olennaista vaikutusta konsernitilinpäätökseen
vuonna 2024.
Merkittävin vaikutus ilmastoasioilla on seuraaviin tilinpäätöksen eriin:
• Arvonalentumistestaus: hyväksytyt toimenpiteet Fortumin ilmastoriskien vaikutusten
korjaamiseksi ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi otetaan huomioon
arvonalentumistestauksessa käytetyissä oletuksissa. Katso liitetieto 20
Arvonalentumistestaus.
• Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet: Fortumin ilmastoriskeihin ja -tavoitteisiin liittyvät
hyväksytyt toimenpiteet huomioidaan hyödykkeiden taloudellisissa käyttöajoissa ja
aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitoarvoissa. Katso liitetieto 18 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät.
• Ydinvoimaan liittyvät varaukset sisältävät laitosten käytöstä poistamiseen liittyvät ja käytetyn
polttoaineen loppusijoitukseen liittyvät tulevat kustannukset. Katso liitetieto 29 Ydinvoimaan
liittyvät varat ja velat.
Päästöoikeuksien ja uusiutuvan energian sertifikaattien kirjanpitokäsittelystä löytyy tietoa
liitetiedosta 23 Vaihto-omaisuus.
123

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot
LAADINTAPERIAATTEET
TYTÄRYRITYKSET
Tytäryritysten hankinta käsitellään hankintamenetelmällä. Luovutetuksi vastikkeeksi
muodostuu hankintahetken käypiin arvoihin arvostettujen vastikkeeksi annettujen varojen ja
syntyneiden tai vastuulle otettujen velkojen yhteissumma. Hankitut, yksilöitävissä olevat varat
ja velat arvostetaan alun perin hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin, riippumatta mahdollisen
vähemmistöosuuden suuruudesta. Se määrä, jolla hankintameno ylittää konsernin osuuden
yksilöitävissä olevien nettovarojen käyvästä arvosta, kirjataan liikearvoksi.
Tytäryritykset yhdistellään täysimääräisesti konsernitilinpäätökseen siitä päivästä lähtien,
jolloin määräysvalta siirtyy konsernille ja yhdistely päättyy sinä päivänä, kun määräysvalta
lakkaa. Katso lisätietoja liitetiedosta 1.3 Yhdistely konsernitilinpäätökseen.
LOPETETUT LIIKETOIMINNOT
Lopetettu toiminto on konsernin osa, josta on luovuttu tai luokitellaan myytävänä olevaksi, ja
joka edustaa erillistä keskeistä liiketoiminta-aluetta tai maantieteellistä toiminta-aluetta tai on
osa yhtä koordinoitua suunnitelmaa, joka koskee luopumista tällaisesta liiketoiminta-alueesta
tai maantieteellisestä toiminta-alueesta. Lopetettujen toimintojen tulos esitetään omana
eränään konsernin tuloslaskelmassa.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT: MÄÄRÄYSVALLAN
MENETTÄMISEEN KÄYTETYT OLETUKSET
Fortum uudelleenarvioi onko sillä määräysvalta tytäryhtiöissään, jos tosiseikat ja olosuhteet
antavat viitteitä siitä, että yhdessä tai useammassa kolmesta määräysvallan osatekijöistä on
muutoksia: sijoituskohdetta koskeva valta, altistuminen tai oikeus sijoituskohteen muuttuvaan
tuottoon, tai mahdollisuus käyttää valtaa ja näin vaikuttaa tuoton määrään. Siksi päivämäärä,
jolloin määräysvalta tytäryhtiössä arvioidaan menetetyksi voi vaatia johdon harkintaa. Russia-
segmentin konsolidoinnin päättymisen osalta johto on käyttänyt harkintaa päätyessään siihen,
että Venäjän presidentin 25.4.2023 antama asetus johti määräysvallan menettämiseen. Katso
myös liitetieto 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat.
3.1 Yrityshankinnat

milj. euroa | 2024 | 2023
Hankitut tytäryhtiöosakkeet (brutto) | 0 | 22
Hankitut osakkuus- ja yhteisyritysosakkeet (brutto) | 19 | 12
Hankitut muut osakkeet (brutto) | 14 | 19
Yhteensä | 33 | 53

Yrityshankinnat vuoden 2024 aikana
Vuoden 2024 aikana ei ollut merkittäviä yrityshankintoja.
Yrityshankinnat vuoden 2023 aikana
Fortum hankki 31.8.2023 ruotsalaisen sähköntoimittajan Telge Energi AB:n koko osakekannan
Telge AB:lta. Velaton kokonaiskauppahinta oli noin 450 miljoonaa Ruotsin kruunua (39 milj.
euroa). Kauppahinta, josta on vähennetty hankitut käteisvarat ja muut oikaisut, oli 22
miljoonaa euroa. Telge Energi AB on osa Consumer Solutions -segmenttiä.
3.2 Yritysmyynnit

milj. euroa | 2024 | 2023
Myydyt tytäryhtiöosakkeet (brutto) | 747 | 1
Myydyt osakkuus- ja yhteisyritysosakkeet (brutto) | 38 | 0
Myydyt muut sijoitukset (brutto) | 0 | 3
Yhteensä | 785 | 4

3.2.1 Myydyt tytäryhtiöosakkeet
Myynnit vuoden 2024 aikana
31.12.2024 Fortum saattoi päätökseen turbiini- ja generaattoripalvelujensa myynnin teollisuuden
kunnossapitopalveluja tarjoavalle Elcoline Group Oy:lle. Kaupalla ei ollut merkittävää
taloudellista vaikutusta Fortum-konsernin tulokseen.
29.11.2024 Fortum saattoi päätökseen kierrätys- ja jäteliiketoimintansa myynnin Summa
Equitylle. Fortum kirjasi 176 miljoonan euron verottoman myyntivoiton, joka raportoidaan
vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä Muut toiminnot -segmentin tuloksessa. Kaupasta
saatu nettorahavirta oli noin 720 miljoonaa euroa.
Myynnit vuoden 2023 aikana
Vuoden 2023 aikana ei ollut merkittäviä yritysmyyntejä.
124

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Määräysvalta Fortumin Venäjän toimintoihin menetettiin 25.4.2023 Venäjän presidentin
asetuksen nro 302 vuoksi. Tämän vuoksi Fortumin Russia-segmentin konsolidointi päättyi
vuonna 2023 ja se luokiteltiin lopetetuiksi toiminnoiksi. Tiedot konsolidoinnin päättymisestä
perustuvat 31.3.2023 taseeseen, koska Fortum ei ole saanut Russia-segmentin taloudellista tai
ei-taloudellista tietoa vuoden 2023 ensimmäisen neljänneksen raportoinnin jälkeen. Katso
lisätietoja liitetieto 3.3 Lopetetut toiminnot.
Myydyt tytäryhtiöosakkeet – vaikutus rahoitusasemaan
Alla olevassa taulukossa ei ole mukana Venäjän konsolidoinnin päättymisen vaikutusta vuonna
2023, joka esitetään erikseen liitetiedossa 3.3.2 Venäjän konsolidoinnin päättymisen vaikutus.

milj. euroa | 2024 | 2023
Myydyt tytäryhtiöosakkeet (brutto) | 747 | 1
Aineettomat hyödykkeet sekä aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 660 | 0
Muut pitkä- ja lyhytaikaiset varat | 143 | 0
Likvidit varat | 31 | 0
Korolliset velat | -26 | 0
Laskennalliset verot | -75 | 0
Muut velat ja varaukset | -158 | 0
Myydyt nettovarat | 575 | 0
Myynnistä syntynyt tulosvaikutus | 182 | 1

3.2.2 Muut yritysmyynnit
Fortum ilmoitti 23.9.2024 allekirjoittaneensa sopimuksen, jonka mukaan se myy AM Green
Technology & Solutions B.V:lle 37,4 %:n omistusosuutensa Chempolis Oy:stä, mukaan lukien
kaikki Fortumin biopohjaisten ratkaisujen liiketoiminnot, sekä osakkeensa holdingyhtiössä, joka
omistaa 40,3 % Assam Bio Ethanol Pvt Ltd:stä. Kaupalla ei ollut merkittävää taloudellista
vaikutusta Fortum-konsernin tulokseen.
Fortum saattoi päätökseen 28.6.2024 jäljellä olleen osuutensa (43,75 %) myynnin
aurinkovoimaliiketoiminnoistaan Intiassa Gentari Renewables India Pte. Ltd:lle, joka on puhtaan
energian ratkaisujen tarjoajan Gentari Sdn. Bhd:n tytäryhtiö. Kauppaan kuului Intiassa neljä
aurinkovoimalaitosta, joiden kokonaiskapasiteetti on 185 MW. Verovapaa myyntivoitto, 16
miljoonaa euroa, kirjattiin Generation-segmentin vertailukelpoiseen liikevoittoon vuonna 2024.
Kokonaismyyntituotto oli 33 miljoonaa euroa.
Vuoden 2023 aikana ei ollut merkittäviä yritysmyyntejä.
3.3 Lopetetut toiminnot
Russia-segmentti luokiteltiin lopetetuiksi toiminnoiksi vuonna 2023. Lisätietoa liitetiedossa 1
Olennaiset laadintaperiaatteet ja liitetiedossa 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat.
Lopetettujen toimintojen tulos- ja rahavirtatiedot esitetään Russia-segmentille 31.3.2023 asti.
3.3.1 Taloudellinen tulos
Lopetettujen toimintojen tulos esitetään yhdellä rivillä konsernin tuloslaskelmassa. Seuraavassa
taulukossa on esitetty tuloslaskelmatietojen erittely lopetettujen toimintojen osalta. Lopetetut
toiminnot sisältävät Russia-segmentin vuonna 2023. Venäjän toimintojen konsolidoinnin
päättyminen vuonna 2023 johti 3,6 miljardin euron kertaluonteiseen
kassavirtavaikutuksettomaan negatiiviseen erään. Sisäisten myyntien ja ostojen eliminointien
vaikutukset on sisällytetty lopetettuihin toimintoihin. Nettorahoituskulut perustuvat yksittäisten
yhtiöiden historiallisiin rahoituskustannuksiin.
125

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

milj. euroa | 2023
Liikevaihto | 287
Muut tuotot | 6
Materiaalit ja palvelut | -148
Henkilöstökulut | -20
Poistot | -23
Muut kulut | -15
Vertailukelpoinen liikevoitto | 86
Konsolidoinnin päättymisen vaikutus | -3 608
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 0
Liikevoitto | -3 521
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 26
Rahoituskulut - netto | -88
Voitto ennen tuloveroja | -3 584
Tuloverot | 2
Kauden voitto lopetetuista toiminnoista | -3 582
Jakautuminen: |
Emoyhtiön omistajille | -3 583
Määräysvallattomille omistajille | 1
Lopetettujen toimintojen tulos/osake, euroa | -3,99
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto | 34
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen tulos/osake, euroa | 0,04

3.3.2 Venäjän konsolidoinnin päättymisen vaikutus
Venäjän toimintojen konsolidoinnin päättyminen vuonna 2023 johti 3,6 miljardin euron
kertaluonteiseen kassavirtavaikutuksettomaan negatiiviseen erään. Kyseinen erä sisältää
Russia-segmentin varojen 1,7 miljardin euron alaskirjauksen ja 1,9 miljardia euroa negatiivisia
kumulatiivisia muuntoeroja, jotka oli aiemmin kirjattu omaan pääomaan. Nämä kumulatiiviset
muuntoerot siirretään omasta pääomasta tuloslaskelmaan IFRS-vaatimusten mukaisesti
konsolidoinnin päättyessä. Siirrolla ei ollut vaikutusta omaan pääomaan. Tiedot konsolidoinnin
päättymisestä perustuvat 31.3.2023 taseeseen, koska Fortum ei ole saanut Russia-segmentin
taloudellista tai ei-taloudellista tietoa vuoden 2023 ensimmäisen neljänneksen raportoinnin
jälkeen.

milj. euroa | 31.3.2023
Aineettomat hyödykkeet | 18
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeeet ja käyttöoikeusomaisuuserät | 896
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 221
Korolliset saamiset | 33
Muut pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset | 594
Likvidit varat | 284
Määräysvallattomat omistajat | -22
Korollinen vieras pääoma | -178
Muu vieras pääoma | -161
Nettovarat | 1 685
Tuloslaskelmaan siirretyt erät | -1 922
Konsolidoinnin päättymisen vaikutus (negatiivinen) | -3 608

3.3.3 Rahavirtalaskelman tietoja
Lopetettujen toimintojen liiketoiminnan, investointien ja rahoituksen nettorahavirrat on esitetty
erikseen rahavirtalaskelmassa. Venäjän toimintojen konsolidointi päättyi määräysvallan
menettämisen vuoksi myynnin sijaan (katso liitetieto 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat),
eli Venäjän toiminnoista ei ole saatu vastiketta. Lopetettujen toimintojen investointien rahavirta
vuonna 2023 sisältää Venäjään liittyvät rahavirrat vähennettynä 284 miljoonan euron likvideillä
varoilla, jotka menetettiin Venäjän omaisuuden haltuunoton myötä.

milj. euroa | 2023
Liiketoiminnan rahavirta | 109
Investointien rahavirta | -333
Rahoituksen rahavirta | 21
Likvidien varojen vähennys/lisäys yhteensä | -202

126

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

4 Rahoitusriskien hallinta
Fortumin Riskienhallinnan viitekehys ja tavoitteet, organisaation ja prosessien sekä strategisten,
kestävän kehityksen, operatiivisten ja rahoitusriskien kuvaukset löytyvät toimintakertomuksen
Riskienhallinta-osiosta.
4.1 Hyödykemarkkina- ja polttoaineriskit
Fortumin liiketoiminta on alttiina hintojen vaihtelulle sekä energian tuotannossa, siirrossa että
myynnissä käytettävien hyödykkeiden saatavuudelle. Pääasiallisesti riskit liittyvät sähkön
hintaan ja volyymiin, päästöjen hintaan sekä polttoaineiden hintaan että saatavuuteen. Fortum
suojaa hyödykemarkkinariskejä parantaakseen tuloksen ennustettavuutta ja vähentääkseen
kassavirran vaihtelua, varmistaen samalla, että kassavirtariski on hyväksyttävällä tasolla.
Hyödykemarkkinariskien suojauksen ja hyödykemarkkinakaupankäynnin riskienhallinta perustuu
alan yleisiin standardeihin, ja siinä huomioidaan tehtävien eriyttäminen sekä päivittäisen
tuloksen, positioiden ja riskin laskenta, valvonta ja raportointi. Fortum on määrittänyt kontrollit,
joilla varmistetaan, että kaupankäynti on hyväksyttyjen rajojen ja mandaattien puitteissa.
Suojaustoiminnassa käytetään sekä rahoitusjohdannaisia että kiinteähintaisia fyysisiä
toimitussopimuksia.
4.1.1 Sähkön hinta- ja volyymiriskit
Normaalit sähkön pohjoismaiset hinta- ja volyymivaihtelut (esimerkiksi säätilan vaihteluiden
aiheuttamat vaikutukset kysyntään ja tarjontaan) muodostavat suurimman tuottoihin
kohdistuvan markkinariskin Fortum-konsernissa. Riski aiheutuu sähkön tuotannosta (vesivoima,
ydinvoima ja tuulivoima), jota suojataan sähköjohdannaisilla hyödykepörsseissä kuten Nasdaq
Commodities tai European Energy Exchange sekä käymällä kauppaa suoraan energia- ja
rahoitusmarkkinoilla aktiivisesti toimivien osapuolten kanssa. Suojaustoiminnan päätavoite on
vähentää sähkön hintavolatiliteetin vaikutusta tulokseen varmistaen samalla, että kassavirtariski
on hyväksyttävällä tasolla, ja parantaa tuloksen ennustettavuutta. Generation-segmentin
suojausstrategiat kattavat useita vuosia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Näitä
suojausstrategioita toimeenpannaan hyväksyttyjen mandaattien puitteissa ja niitä arvioidaan
jatkuvasti niin sähkön, kuin muiden hyödykehintojen, vesitilanteen ja muiden oleellisten
parametrien muuttuessa.
Generation-segmentin sähkön myynnin suojaus tehdään euroissa pohjoismaisella tasolla
käsittäen sekä Suomen että Ruotsin. Näiden suojausten valuuttakomponenttia ei tällä hetkellä
suojata Ruotsissa. Generation-segmentin herkkyys Pohjoismaissa sähkön markkinahinnalle
määräytyy tietyn ajanjakson suojausasteen mukaan. Suojaustaso 31.12.2024 oli noin 75 %
Generation-segmentin ennustetusta pohjoismaisesta sähkön myyntivolyymistä
kalenterivuodelle 2025 hinnalla 42 EUR/MWh ja noin 45 % kalenterivuodelle 2026 hinnalla
41 EUR/MWh.
4.1.2 Hyödykejohdannaiset
Seuraavassa taulukossa on esitetty konsernin hyödykejohdannaiset, joihin sovelletaan IFRS 9:n
mukaista suojauslaskentaa. Käyvät arvot edustavat taseeseen kirjattuja arvoja. Katso myös
liitetieto 15 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat luokittain johdannaisten laskentaperiaatteet, sekä
liitetieto 16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon.
Suojauslaskennan alaiset hyödykejohdannaiset 2024

| Määrä, TWh | Käypä arvo, milj. euroa
| Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä | Positii- vinen | Negatii- vinen | Netto
Sähköjohdannaiset | 20 | 21 | 2 | 43 | 445 | 344 | 101
Kaasujohdannaiset | 3 | 1 | 0 | 4 | 26 | 7 | 18
Netotukset hyödykepörssejä vastaan 1) |  |  |  |  | -128 | -128 | 0
Yhteensä |  |  |  |  | 343 | 224 | 120

1) Saamiset ja velat sähkö- ja muista hyödykejohdannaisista netotetaan, kun hyödykepörssien kanssa tehdyillä
standardijohdannaissopimuksilla on samanaikainen toimitus.
Suojauslaskennan alaiset hyödykejohdannaiset 2023

| Määrä, TWh | Käypä arvo, milj. euroa
| Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä | Positii- vinen | Negatii- vinen | Netto
Sähköjohdannaiset | 23 | 18 | 1 | 42 | 439 | 869 | -430
Kaasujohdannaiset | 3 | 1 | 0 | 4 | 24 | 117 | -94
Netotukset hyödykepörssejä vastaan 1) |  |  |  |  | -153 | -153 | 0
Yhteensä |  |  |  |  | 309 | 833 | -524

1) Saamiset ja velat sähkö- ja muista hyödykejohdannaisista netotetaan, kun hyödykepörssien kanssa tehdyillä
standardijohdannaissopimuksilla on samanaikainen toimitus.
4.1.3 Herkkyysanalyysi sähköjohdannaisista
Alla oleva taulukko esittää johdannaisten arvonmuutoksen vaikutuksen tulokseen ennen veroja
sekä omaan pääomaan, jos sähkötermiinien ja futuurien noteeraus muuttuisi yhden euron
megawattitunnilta ajanjaksolla, jolla Fortumilla on johdannaisia. Suojauslaskentaa sovelletaan
suurimpaan osaan suojausstrategioita, joissa käytetään johdannaisia, minkä seurauksena
johdannaisten markkinahintojen muutoksen vaikutukset kirjataan pääosin omaan pääomaan.
Herkkyys alla olevassa taulukossa on laskettu perustuen sähköpositioon 31.12. Positioita
hallinnoidaan aktiivisesti päivittäisessä liiketoiminnassa, ja siksi herkkyydet vaihtelevat hetkestä
toiseen. Herkkyysanalyysi sisältää ainoastaan johdannaisista syntyvän markkinariskin eli
suojattavan fyysisen sähkön myynnin ja oston hintariskiä ei ole analyysissa mukana.
127

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Herkkyys on laskettu sillä oletuksella, että sähkötermiinien ja futuurien noteeraus muuttuisi
yhden euron megawattitunnilta ajanjaksolla, jolla Fortumilla on johdannaisia. Eri suuruisten
hinnanmuutosoletusten vaikutusta herkkyysanalyysiin voidaan arvioida verrannollisesti
suhteessa taulukossa esitettyyn yhden euron muutokseen megawattitunnilta.
Herkkyysanalyysi

+/- 1 EUR/MWh muutos sähkötermiinien ja futuurien noteerauksissa, milj. euroa | Vaikutus | 2024 | 2023
Vaikutus tulokseen ennen veroja | -/+ | 5 | 1
Vaikutus omaan pääomaan | -/+ | 43 | 42

4.2 Rahoitus ja likviditeetin hallinta
Fortumin liiketoiminta on altista likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskille johtuen ensisijaisesti
tarpeesta rahoittaa konsernin liiketoimintaa ja kattaa suojaustoimintaan liittyviä vakuusvaateita.
Kaupankäynti johdannaisilla altistaa konsernin likviditeettiriskille, kun kaupankäyntiä varten on
toimitettava vakuuksia kuten rahaa tai pankkitakauksia. Fortumin luottoluokituksen alentaminen
erityisesti alle hyvän luottoluokituksen (investment grade) voi oikeuttaa vastapuolen vaatimaan
lisävakuutta, joka tulisi toimittaa rahana tai pankkitakauksena.
Konserni käy kauppaa johdannaisilla pörsseissä ja OTC (over-the-counter) -markkinoilla
valikoitujen vastapuolten kanssa perustuen kahdenvälisiin sopimuksiin. Kaupankäynti
johdannaispörsseissä vaatii rahavakuuksia (vakuusmaksuja) selvitysyhteisöjen ja
selvityspankkien markkinariskin kattamiseksi. Nämä johdannaispörssin edellyttämät
rahavakuudet kattavat tilanteen, jossa vastapuoli ajautuisi maksukyvyttömäksi ja vastapuolen
kaupankäyntisalkku suljettaisiin. Osa valuutta- ja korkosuojista ovat vakuudellisia (Credit
Support Annex -sopimuksien alaiset valuutta- ja korkojohdannaiset) ja näiden suojien markkina-
arvojen muutokset suoritetaan käteisellä välittömästi vastapuolelle. Vakuudettomien
valuuttakauppojen kassavirtavaikutus realisoituu, kun kaupat erääntyvät ja kun kauppoja
jatketaan eteenpäin, yleensä kaupat erääntyvät seuraavan 12 kuukauden aikana. Myös
kaupankäynti OTC (over-the-counter) -markkinoilla altistaa konsernin likviditeettiriskille, jos
kahdenvälisen sopimuksen vastapuoli ajautuu maksukyvyttömäksi.
Maksukyvyttömyystilanteessa kahdenvälisien sopimuksien positiivinen nettomarkkina-arvo
tulee suorittaa käteisellä (sopimusten päättymisestä aiheutuvat maksut, termination payments)
vastapuolelle. Hyödykejohdannaisten vakuussaamiset sekä Credit Support Annex -sopimuksien
alaisten valuutta- ja korkojohdannaisten vakuussaamiset tilinpäätöspäivänä olivat 205 miljoonaa
euroa (2023: 590) ja vakuusvelat olivat 93 miljoonaa euroa (2023: 131).
Fortum arvioi ja seuraa jatkuvasti suojaustoimintaan liittyviä vakuusvaateita, kahdenvälisten
sopimusten päättymisestä aiheutuvia maksuja (termination payments), käyttöpääomatarpeita ja
lisävakuusvirtoja, jotta konsernilla on saatavilla riittävät rahavarat kattamaan johdannaisten
kaupankäyntiin vaadittavia käteisvakuuksia. Olemassa olevilla limiiteillä turvataan käteisvarojen
ja luottolimiittien riittävyys kattamaan vakuusvaatimukset ja sopimusten päättymisestä
aiheutuvat maksut (termination payments) myös äärimmäisissä markkinatilanteissa.
Fortum hallitsee likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskejä kassavaroilla ja yhteistyöpankkien kanssa
tehtyjen valmiusluottosopimusten ja muiden luottosopimusten avulla. Lainojen maturiteettia
seurataan jatkuvasti, jotta varmistutaan konsernin riittävistä rahavaroista investointeihin,
lainojen takaisinmaksuihin ja hyödykemarkkinakaupankäynnin vakuuksiin. Lainojen vakaa
maturiteettiprofiili ja korkoriskiprofiili pienentävät jälleenrahoitusriskiä sekä
uudelleenrahoituksen saatavuuden että lainasalkun keskihinnan osalta.
Fortumin liiketoiminta on pääomavaltaista, ja konsernilla on hajautettu lainasalkku. Pitkäaikainen
rahoitus koostuu suurimmaksi osaksi joukkovelkakirjalainoista, joita on laskettu liikkeelle
Fortum Oyj:n EMTN-ohjelman (Euro Medium Term Note programme) puitteissa sekä erilaisista
kahdenkeskisistä ja syndikoiduista rahoitusjärjestelyistä usean eri rahoituslaitoksen kanssa.
Fortumissa rahoitusta on pääasiassa nostettu emoyhtiötasolla ja sitä on jaettu erilaisten
sisäisten rahoitusjärjestelyjen kautta konserniyhtiöille.
Ulkoisesta lainasta 31.12.2024 oli 90 % (2023: 90 %) emoyhtiö Fortum Oyj:n nostamaa ja loput
10 % muiden tytäryhtiöiden nostamaa (2023: 10 %).
Vuoden 2024 lopussa rahoitusnettovelka oli 367 miljoonaa euroa (2023: 942).
Vuoden 2024 lopussa 12 seuraavan kuukauden aikana erääntyviä lainoja oli yhteensä
476 miljoonaa euroa (2023: 1 316) sisältäen 17 miljoonaa euroa lainoja rahoituslaitoksilta ja
105 miljoonaa euroa yritystodistusvelkaa. Vuoden 2025 lainojen erääntymiset sisältävät myös
350 miljoonaa euroa lainoja, joiden eräpäivää ei ole määritetty.
Raportointikauden lopussa konsernin likvidit varat olivat 4 136 miljoonaa euroa (2023: 4 183).
Lainojen erääntyminen

milj. euroa | 2024
2025 | 476
2026 | 757
2027 | 15
2028 | 522
2029 | 1 056
2030 ja myöhemmin | 1 907
Yhteensä | 4 733

Katso lisätietoa liitetieto 27 Korolliset velat.
128

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Likvidit varat sekä tärkeimmät luottolimiitit ja luotto-ohjelmat 2024

milj. euroa |  |  |
Likvidit varat |  |  | 4 136
Sitovat luottolimiitit | Kokonais- määrä | Käytettävissä | Nostettu määrä
Fortum Oyj, 2 400 miljoonan euron syndikoitu luottolimiitti | 2 400 | 2 400 | 0
Fortum Oyj, 800 miljoonan euron kahdenvälinen luottolimiitti | 800 | 800 | 0
Fortum Oyj, 800 miljoonan euron kahdenvälinen luottolimiitti | 800 | 800 | 0
Fortum Oyj, luotolliset tilit | 100 | 100 | 0
Yhteensä 1) | 4 100 | 4 100 | 0

1)Lisäksi Fortumilla on yritystodistusohjelmia Suomessa ja Ruotsissa, vakuuslimiittejä hyödykejohdannaisten kaupankäyntiä
varten ja EMTN-ohjelma. Nämä ohjelmat ja limiitit eivät ole vastapuolta sitovia. Yritystodistusohjelmasta oli nostettu 105
miljoonaa euroa, vakuuslimiitistä 282 miljoonaa euroa ja EMTN-ohjelmasta 2 755 miljoonaa euroa raportointikauden
lopussa.
Likvidit varat sekä tärkeimmät luottolimiitit ja luotto-ohjelmat 2023

milj. euroa |  |  |
Likvidit varat |  |  | 4 183
Sitovat luottolimiitit | Kokonais- määrä | Käytettävissä | Nostettu määrä
Fortum Oyj, 2 400 miljoonan euron syndikoitu luottolimiitti | 2 400 | 2 400 | 0
Fortum Oyj, 800 miljoonan euron kahdenvälinen luottolimiitti | 800 | 800 | 0
Fortum Oyj, luotolliset tilit | 100 | 100 | 0
Yhteensä 1) | 3 300 | 3 300 | 0

1)Lisäksi Fortumilla on yritystodistusohjelmia Suomessa ja Ruotsissa, vakuuslimiitti hyödykejohdannaisten kaupankäyntiä
varten ja EMTN-ohjelma. Nämä ohjelmat ja limiitti eivät ole vastapuolta sitovia. Yritystodistusohjelmasta oli nostettu 174
miljoonaa euroa, vakuuslimiitistä 376 miljoonaa euroa ja EMTN-ohjelmasta 2 750 miljoonaa euroa raportointikauden
lopussa.
Rahoitusvelkojen ja johdannaissopimusten erääntyminen
Korolliset lainat ja vuokrasopimusvelat ovat sopimukseen perustuvia diskonttaamattomia
kassavirtoja sisältäen pääoman takaisinmaksut ja tulevat korkomaksut. Ostovelat vastaavat
tasearvoa sillä ne erääntyvät seuraavien 12 kuukauden aikana. Alla olevassa taulukossa esitetään
bruttomääräisesti toteutettavien johdannaissopimusten sopimukseen perustuvat nimellisarvot
ja nettosuoritettavien koronvaihtosopimusten nettomääräiset rahavirrat.

| 2024 | 2023
milj. euroa | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä
Muut kuin johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset lainat, pääoma- ja korkomaksut | 627 | 2 815 | 2 300 | 5 741 | 1 149 | 2 676 | 3 149 | 6 974
Vuokrasopimusvelat | 18 | 45 | 49 | 112 | 21 | 55 | 56 | 131
Ostovelat | 361 |  |  | 361 | 488 | 0 | 0 | 488
Muut kuin johdannaiset yhteensä | 1 006 | 2 860 | 2 349 | 6 214 | 1 657 | 2 731 | 3 205 | 7 593
Johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset ja koron- ja valuutanvaihtosopimukset |  |  |  |  |  |  |  |
Sisääntulevat rahavirrat (-) | -5 632 | -499 | 0 | -6 131 | -5 910 | -376 | 0 | -6 286
Ulospäin maksettavat rahavirrat | 5 636 | 492 | 0 | 6 128 | 6 142 | 387 | 0 | 6 529
Koronvaihtosopimusvelat (nettosuoritettavat) | 27 | 29 | 0 | 56 | 36 | 51 | 0 | 87
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Sisääntulevat rahavirrat (-) | -1 096 | -425 | -25 | -1 546 | -1 819 | -395 | -12 | -2 226
Ulospäin maksettavat rahavirrat | 2 021 | 486 | 20 | 2 526 | 3 392 | 606 | 15 | 4 013
Johdannaiset yhteensä | 956 | 83 | -6 | 1 034 | 1 842 | 273 | 2 | 2 117

Kaupankäynti johdannaispörsseissä vaatii finanssivakuuksia (kuten käteistä tai arvopapereita).
Fortumilla on vakuusjärjestelyjä sähköpörsseissä kattamaan hyödykejohdannaisten
vakuusmaksuja (initial margin payments). Vakuussaamiset ovat kaupankäyntiä varten
toimitettuja käteis-/arvopaperimuotoisia vakuuksia selvitysyhteisöille kattamaan markkinariskiä
(initial margin) tilanteessa, jossa pörssin jäsen ajautuisi maksukyvyttömäksi ja vastapuolien
välillä suoritettuja käteisvakuuksia kattaakseen futuurien negatiiviset markkina-arvot (variation
margin) sähköpörssissä, mikä vähentää vastapuoliriskiä kahdenvälisiin sopimuksiin verrattuna.
Nämä hyödykejohdannaisten käteisvakuudet vaihtelevat jatkuvasti hyödykemarkkinoiden
muutosten mukaan, eli jos hinnat nousevat/laskevat, johdannaispörssien kautta kaupankäynnin
kohteena olevien hyödykejohdannaisten negatiivinen/positiivinen käypä arvo tulee kattaa
välittömästi maksamalla/vastaanottamalla käteisvakuus. Suojaavien johdannaisten
vakuussaamiset (maksetut rahat) olivat tilinpäätöspäivänä 205 miljoonaa euroa (2023: 590) ja
vakuusvelat (saadut rahat) olivat 93 miljoonaa euroa (2023: 131).
129

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

4.3 Korkoriski ja valuuttariski
4.3.1 Korkoriskit
Fortum altistuu kassavirtariskille korkojen muuttuessa pääosin sen korollisten velkojen, likvidien
varojen ja johdannaisten kautta kiinteiden ja vaihtuvien korkojen suhteessa.
Fortum hallinnoi korkoriskiä seuraamalla bruttomääräisen lainasalkun duraatiota (pois lukien
vuokrasopimusvelat ja varaukset) ja nettolainaposition korkojen muutoksien vaikutusta
kassavirtariskilimiittiin tekemällä erityyppisiä rahoitussopimuksia sekä
korkojohdannaissopimuksia. Fortum arvioi ja kehittää koronhallintastrategiaansa löytääkseen
optimaalisen suhteen riskien ja rahoituskustannusten välillä.
Vuoden 2024 lopussa Fortumin velkasalkun (johdannaiset mukaan lukien) keskimääräinen
duraatio oli 1,8 vuotta (2023: 1,8). Noin 58 % (2023: 66 %) velkasalkusta oli vaihtuvakorkoisia tai
seuraavien 12 kuukauden aikana jälleenrahoitettavia kiinteäkorkoisia lainoja. Virtariski, joka
lasketaan korkokäyrän 1 % nousuna Fortumin nettolainapositiolle kaikissa valuutoissa ja
maturiteeteissa seuraavalle 12 kuukaudelle, oli 22 miljoonaa euroa positiivinen
(2023: 15 positiivinen).
Fortum soveltaa suojauslaskentaa suurimalle osalle sen korkojohdannaisista, joita käytetään
lainasalkun hallinnoimiseen. Pääasiassa käytetään käyvän arvon suojauslaskentaa, jolloin
koronmuutoksilla ei ole merkittävää vaikutusta konsernin tuloslaskelmaan tai oman pääoman
suojausrahastoon, kun suojattavan joukkovelkakirjalainan vastakkaismerkkinen käyvän arvon
muutos kirjataan myös konsernin tuloslaskelmaan. Korkojohdannaisten osalta +1 %/-1 % muutos
koroissa vaikuttaisi omaan pääomaan +7/-7 miljoonaa euroa (2023: +9/-10), kun taas konsernin
tuloslaskelmaan muutoksella ei olisi merkittävää vaikutusta.
Lainasalkun keskimääräinen korkokulu johdannaisineen oli tilinpäätöspäivänä 3,8 % (2023: 4,3
% ). Euromääräisten lainojen keskikorko oli 3,6 % (2023: 4,0 %). Likvidien varojen keskimääräinen
korkotuotto tilinpäätöspäivänä oli 3,0 % (2023: 3,9 %).
Meneillä olevan IBOR (Interbank Offered Rates) -viitekorkouudistuksen myötä tietyt
vaihtuvakorkoiset viitekorot muutetaan vaihtoehtoisiin riskittömiin korkoihin (ARR, alternative
risk free rate). Konsernilla on korkojohdannaisia euroissa sekä Ruotsin kruunuissa, ja IBOR-
viitekorkouudistuksella ei odoteta olevan merkittävää vaikutusta näiden korkojohdannaisten
arvoon ja tehokkuuteen.
4.3.2 Valuuttariskit
Fortumin politiikkana on suojata huomattavat transaktioriskit paikallisella tasolla jokaisen yhtiön
raportointivaluutassa, jotta vältyttäisiin tuloslaskelman kurssieroilta. Poikkeuksen muodostaa
Generation-segmentin sähkön myynnin suojaus Ruotsissa, jossa valuuttakomponenttia ei
suojata. Johdannaisia käytetään suojaamaan olemassa olevaa valuuttariskiä, ei
kaupankäyntitarkoitukseen.
Rahoituksen transaktiopositio

| 2024 | 2023
milj. euroa | Netto- positio | Suojaus | Avoin | Netto- positio | Suojaus | Avoin
SEK | 4 285 | -4 283 | 1 | 4 877 | -4 879 | -2
PLN | 511 | -511 | -1 | 543 | -541 | 1
NOK | 447 | -448 | 0 | 522 | -521 | 1
USD | -96 | 96 | -1 | -83 | 83 | 0
Muut | 56 | -55 | 1 | 1 | 6 | 6
Yhteensä | 5 202 | -5 201 | 1 | 5 859 | -5 853 | 6

Fortumilla on rahavirtoja, saamisia ja velkoja muissa valuutoissa kuin euroissa, ja siksi yhtiö
altistuu valuuttakurssien vaihteluille. Valuuttariskit jaetaan transaktioriskeihin (valuuttariskit,
jotka liittyvät sellaisiin kassavirtoihin ja tase-eriin, joiden tuottoon tai kassavirtaan
valuuttakurssin muutos vaikuttaa) sekä translaatioriskeihin (valuuttariski, joka syntyy, kun
ulkomaisten tytäryhtiöiden tulos- ja tase-erät yhdistellään konsernitasolla).
Transaktioriski syntyy pääasiassa fyysisten hyödykkeiden kaupankäynnistä ja niihin liittyvistä
hyödykejohdannaisista, olemassa olevista ja uusista investoinneista, ulkoisesta ja sisäisestä
rahoituksesta sekä konsernin sisäisistä osakaslainoista. Sovitut kassavirtaerät suojataan, jotta
vältytään tulevien kassavirtojen vaihteluilta. Suojaukseen käytetään yleensä
valuuttajohdannaisia, jotka kohdistetaan alla olevan kassavirran eräpäivän mukaan. Fortumilla
on sekä valuuttariskin kassavirtasuojauksia, joihin sovelletaan IFRS:n mukaista suojauslaskentaa,
että valuuttariskin suojauksia, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa. Ne valuuttariskiin liittyvät
kassavirran suojaukset, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa, suojaavat pääasiassa
hyödykejohdannaisia ja aiheuttavat liikevoiton volatiliteettia. Kassavirran suojauksissa ei ole
ollut olennaista tehottomuutta tilikauden aikana.
Euron 5 % heikkenemisellä/vahvistumisella laskettuna lainoista, saatavista ja johdannaisista olisi
ollut raportointipäivänä 31.12.2024 -19/+19 miljoonan euron (2023: -17/+17) vaikutus konsernin
tuloslaskelmaan ja -3/+3 miljoonan euron (2023: -3/+3) vaikutus omaan pääomaan.
Tuloslaskelmaherkkyys johtuu Ruotsin kruunun ja Norjan kruunun valuuttamääräisistä eristä ja
oman pääoman herkkyyteen vaikuttaa Ruotsin kruunu, Yhdysvaltain dollari ja Puolan zloty.
Translaatioriski syntyy pääosin nettoinvestoinneista ulkomaisiin tytär- ja osakkuusyrityksiin.
Translaatiopositiot Fortumissa eivät ole tyypillisesti suojattuja, koska pääosan omaisuudesta
katsotaan olevan pitkäaikaista strategista omistusta. Fortumissa tämä muodostuu suurimmaksi
osaksi yhtiöistä Ruotsissa, Norjassa ja Puolassa, joiden kotivaluutta ei ole euro.
130

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Konsernitilinpäätöksessä kurssierot, jotka syntyvät ulkomaisiin yrityksiin tehtyjen
nettosijoitusten muuntamisesta, kirjataan omaan pääomaan. Pääasiassa Ruotsin kruunusta,
Norjan kruunusta ja Puolan zlotysta johtuva muuntoeron nettomuutos vaikutti konsernin
emoyhtiön omistajille kuuluvaan omaan pääomaan -1 010 miljoonaa euroa (2023: -1 026). Katso
konsernin muuntoerot kokonaisuudessaan: Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista.
Korko- ja valuuttajohdannaiset instrumenteittain 2024

| Nimellismäärä | Käypä arvo
| Erääntymisprofiili |
milj. euroa | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteen- sä | Positii- vinen | Negatii- vinen | Netto
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 172 | 124 | 0 | 296 | 6 | 12 | -6
Koronvaihtosopimukset | 0 | 2 425 | 450 | 2 875 | 95 | 54 | 40
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 0 | 116 | 0 | 116 | 3 | 1 | 2
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 5 430 | 251 | 0 | 5 682 | 28 | 22 | 6
Koronvaihtosopimukset | 0 | 13 | 0 | 13 | 0 | 0 | 0
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 24 | 0 | 0 | 24 | 2 | 0 | 2
Yhteensä | 5 625 | 2 930 | 450 | 9 005 | 134 | 89 | 45
Pitkäaikaisia |  |  |  |  | 105 | 56 | 48
Lyhytaikaisia |  |  |  |  | 30 | 32 | -3

Korko- ja valuuttajohdannaiset instrumenteittain 2023

| Nimellismäärä | Käypä arvo
| Erääntymisprofiili |
milj. euroa | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteen- sä | Positii- vinen | Negatii- vinen | Netto
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 168 | 124 | 0 | 292 | 3 | 15 | -12
Koronvaihtosopimukset | 100 | 1 300 | 1 575 | 2 975 | 114 | 83 | 31
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 47 | 73 | 0 | 120 | 3 | 0 | 2
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 5 689 | 151 | 0 | 5 840 | 8 | 234 | -226
Koronvaihtosopimukset | 0 | 14 | 0 | 14 | 1 | 0 | 1
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 0 | 24 | 0 | 24 | 1 | 0 | 1
Yhteensä | 6 004 | 1 686 | 1 575 | 9 265 | 129 | 333 | -204
Pitkäaikaisia |  |  |  |  | 115 | 95 | 21
Lyhytaikaisia |  |  |  |  | 14 | 238 | -224

4.4 Luottoriskit
Kaikkien vastapuolien kanssa tehdyt sopimukset altistavat Fortumin vastapuoliriskille.
Johdannaissopimuksiin liittyvät luottoriskit ovat usein volatiileja, ja sisältävät niin korvaamis-
kuin selvitysriskin. Johdannaiset, joilla käydään kauppaa pörsseissä, selvitetään
keskusselvitysosapuolten (central clearing parties, CCPs) tai selvityspankkien kanssa.
Kahdenväliset johdannaiset tehdään suoraan erilaisten vastapuolien kanssa, jotka ovat aktiivisia
osapuolia rahoitus- ja energiamarkkinoilla. Tällaisia ovat energian tukku- ja vähittäismyyjät,
yleishyödylliset palveluyhtiöt, energian tuotantoyhtiöt, kaupankäyntiyhtiöt, teolliset energian
loppukäyttäjät ja rahoituslaitokset. Koska Fortumin suojaukset ovat enimmäkseen
myyntisopimuksia, vastapuoliriski tyypillisesti kasvaa hintojen laskiessa. Valuutta- ja
korkojohdannaisten vastapuolet on rajattu hyvän luottoluokituksen (investment grade)
saaneisiin pankkeihin ja rahoituslaitoksiin. Vastapuolista valtaosan kanssa on voimassa
International Swaps and Derivatives Association (ISDA) -puitesopimukset, johon sisältyy
netotuslausekkeet ja joissain tapauksissa Credit Support Annex -sopimus.
Hyödykejohdannaisten osalta kauppaa käydään pääosin sellaisten vastapuolien kanssa, joilla on
hyvä luottoluokitus (investment grade) tai vastaava luottokelpoisuus. Vastapuolista valtaosan
kanssa on voimassa puitesopimukset, kuten ISDA:n tai European Federation of Energy Tradersin
(EFET) julkaisema puitesopimus, joissa on netotuslausekkeet.
Rahoituksen ja maksuvalmiuden hallinnan tarpeista johtuen, Fortumilla on useaan pankkiin tai
rahoituslaitokseen kohdistuva luotto- ja vastapuoliriski pankkitalletusten ja yritystodistusten
muodossa erityisesti pohjoismaisilla markkinoilla. Suurin osa luottoriskeistä kohdistuu Fortumin
yhteistyöpankkeihin, jotka ovat erittäin luottokelpoisia instituutioita. Kaikki sijoitukset
yritystodistuksiin on solmittu hyvän luottoluokituksen saaneiden vastapuolten kanssa
31.12.2024.
Asiakkaisiin liittyvä luottoriski on jakautunut laajasti teollisiin vastapuoliin, energiayhtiöihin,
valtiollisiin ja kunnallisiin toimijoihin, yleishyödyllisiin palveluyhtiöihin, pienyrityksiin, taloyhtiöihin
ja yksityishenkilöihin eri maantieteellisillä alueilla. Pääosa vastapuoliriskipositiosta tulee
johdannaisten käyvistä arvoista sekä myyntisaamisista sähkön, kaasun ja lämmön myynnistä
Pohjoismaissa ja Puolassa.
4.4.1 Rahoitusvarojen luottoriskin arviointi
Fortum kirjaa odotettavissa olevat luottotappiot jaksotettuun hankintamenoon luokitelluista
rahoitusvaroista jokaisena raportointipäivänä. Luottotappiomallia sovelletaan rahoitusvaroihin
kuten myyntisaamisiin, pankkitalletuksiin, yritystodistuksiin, lainasaamisiin ja muihin korollisiin
saamisiin. Lisätietoja myyntisaamisten odotettavissa olevista luottotappioista, katso liitetieto 24
Myyntisaamiset ja muut saamiset.
131

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Odotettavissa oleva luottotappio kirjataan yksittäisen vastapuolten tasolla talletuksista,
yritystodistuksista, lainasaamisista sekä muista korollisista saamisista. Odotettavissa olevaa
luottotappiota ei kirjata pankkeihin talletettuihin käteisvaroihin, koska luottoriski on
epäolennainen alhaisen maksukyvyttömyysriskin takia. Maksukyvyttömyysriski arvioidaan
jokaisena raportointipäivänä luottoluokituksen perusteella sen määrittämiseksi, onko luottoriski
merkittävästi kasvanut. Vakuudet ja muut luottoriskiä vähentävät seikat (esim.
maksukyvyttömyysvakuutus) otetaan huomioon, kun määritetään odotettavissa olevien
luottotappioiden tappio-osuus maksukyvyttömyystilanteessa.
Rahoitusvaroilla, joilla on hyvä luottoluokitus (investment grade) arvioidaan olevan alhainen
luottoriski. Luottoluokituksen muutos hyvästä luottoluokituksesta (investment grade)
alhaisempaan luottoluokituksen (non-investment grade) merkitsee luottoriskin merkittävää
kasvua. Jos rahoitusvaroihin liittyvä luottoriski ei ole kasvanut merkittävästi alkuperäisen
kirjauksen jälkeen, luottotappiovarauksen osuus on 12 kuukauden odotettavissa olevien
luottotappioiden määrä. Jos rahoitusvaroihin liittyvä luottoriski on lisääntynyt merkittävästi
alkuperäisen kirjaamisen jälkeen, luottotappiovaraus vastaa odotettavissa olevaa luottotappiota
luoton koko elinkaaren osalta.
Korollisten saamisten luottotappiovaraus oli yhteensä 27 miljoonaa euroa 31.12.2024 (2023: 1).
Korolliset saatavat mukaan lukien pankkitalletukset ja taseen saamisina esitetyt
johdannaisinstrumentit on esitetty oheisessa taulukossa.
Vastapuolen luottoriski on otettu huomioon määritettäessä johdannaisinstrumenttien käypää
arvoa. Luottoriskin vaikutus käypään arvoon on määritetty vastapuolikohtaisesti vastuun
arvonoikaisumenetelmällä (credit value adjustment), jossa käytetään vastaavia syöttötietoja ja
oletuksia kuin odotettavissa olevan luottotappion määrittämisessä. Katso myös liitetieto 16
Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon, käyvän arvon määrittäminen.
Kaikilla valuutta- ja korkojohdannaisvastapuolilla ja pääosalla pankkitalletusvastapuolista on
ulkopuolisten luottoluokittajien S&P Global Ratingsin, Fitchin ja/tai Moody’sin luokitus.
Vastapuolille, joilla on luottoluokituksia useammalta luottoluokittajalta, luokitus tehdään
heikomman luokituksen mukaan.
Hyödykejohdannais- ja yritystodistusmarkkinoilla on paljon vastapuolia, joilla ei ole S&P Global
Ratingsin, Fitchin tai Moody’sin luokitusta. Näille vastapuolille Fortum antaa oman sisäisen
luokituksen. Sisäinen luokitus, joka vastaa hyvää luottokelpoisuutta (investment grade) on
määritelty samoin perustein kuin S&P Global Ratingsin, Fitchin ja/tai Moody’sin luokitus
arvioimaan taloudellisia tunnuslukuja tai historiallista maksukyvyttömyysriskiä.
Rahoitusvarojen luottoriskin arviointi

| 2024 | 2023
milj. euroa | Tasearvo | josta erääntynyt | Tasearvo | josta erääntynyt
Saamiset yhtiöiltä, joilla hyvä luottokelpoisuus (investment grade) tai vastaava luottokelpoisuus |  |  |  |
Pankkitalletukset ja yritystodistukset | 4 089 | 0 | 4 122 | 0
Korko- ja valuuttajohdannaisten käyvät arvot | 134 | 0 | 129 | 0
Johdannaisten käyvät arvot energiapörsseistä | 84 | 0 | 135 | 0
Kahdenvälisten hyödykejohdannaisten käyvät arvot | 394 | 0 | 301 | 0
Saamiset yhteensä yhtiöiltä, joilla hyvä luottokelpoisuus (investment grade) tai vastaava luottokelpoisuus | 4 701 | 0 | 4 688 | 0
Saamiset yhtiöiltä, joilla alhainen luottoluokitus (non-investment grade) tai vastaava luottoluokitus |  |  |  |
Kahdenvälisten hyödykejohdannaisten käyvät arvot | 33 | 0 | 39 | 0
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset | 1 | 0 | 0 | 0
Saamiset yhteensä yhtiöiltä, joilla alhainen luottoluokitus (non-investment grade) tai vastaava luottoluokitus | 34 | 0 | 39 | 0
Muut saamiset 1) |  |  |  |
Saamiset osakkuusyhtiöiltä ja yhteisyrityksiltä | 431 | 0 | 644 | 0
Pantatut rahavarat | 7 | 0 | 13 | 0
Rahavarat muilla tileillä | 47 | 0 | 62 | 0
Muut saamiset yhteensä | 485 | 0 | 719 | 0
Yhteensä | 5 220 | 0 | 5 446 | 0

1) Muut saamiset sisältää rahoitusvaroja, joita ei ole jaettu hyvään luottoluokitukseen ja alhaiseen luottoluokitukseen tai
vastaaviin.
132

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

4.4.2 Netotussopimukset rahoitusvaroille ja -veloille
Alla oleva taulukko esittää sekä netotetut rahoitusinstrumentit että rahoitusinstrumentit ja
vastaavat sopimukset, jotka ovat ehdollisten netotussopimusten piirissä, mutta joita ei ole
netotettu. Sarakkeessa "nettomäärä" esitetään vaikutus konsernin taseessa, jos kaikki
netotusoikeudet käytettäisiin.
Netotussopimukset rahoitusvaroille ja -veloille 2024

milj. euroa | Brutto- määrä | Brutto- määrä, joka on netotettu taseessa 1) | Nettomäärä taseessa | Ehdollisesti netotettava määrä (netotus- sopimukset) | Saatu/ annettu rahoitus- vakuus | Netto- määrä
Rahoitusvarat |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 134 | 0 | 134 | 57 | 69 | 8
Hyödykejohdannaiset | 842 | 331 | 511 | 233 | 4 | 274
Myyntisaamiset | 812 | 0 | 812 |  |  | 812
Yhteensä | 1 788 | 331 | 1 457 | 290 | 73 | 1 094
Rahoitusvelat |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 89 | 0 | 89 | 57 | 9 | 22
Hyödykejohdannaiset | 796 | 331 | 465 | 233 |  | 232
Ostovelat | 361 | 0 | 361 |  |  | 361
Yhteensä | 1 246 | 331 | 915 | 290 | 9 | 616

1)Saamiset ja velat sähkö- ja muista hyödykejohdannaisista netotetaan, kun hyödykepörssien kanssa tehdyillä
standardijohdannaissopimuksilla on samanaikainen toimitus.
Netotussopimukset rahoitusvaroille ja -veloille 2023

milj. euroa | Brutto- määrä | Brutto- määrä, joka on netotettu taseessa 1) | Nettomäärä taseessa | Ehdollisesti netotettava määrä (netotus- sopimukset) | Saatu/ annettu rahoitus- vakuus | Netto- määrä
Rahoitusvarat |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 129 | 0 | 129 | 80 | 42 | 7
Hyödykejohdannaiset | 990 | 514 | 476 | 343 | 4 | 129
Myyntisaamiset | 1 120 | 0 | 1 120 |  |  | 1 120
Yhteensä | 2 238 | 514 | 1 725 | 423 | 46 | 1 255
Rahoitusvelat |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 333 | 0 | 333 | 80 | 176 | 76
Hyödykejohdannaiset | 1 454 | 514 | 940 | 343 |  | 597
Ostovelat | 488 | 0 | 488 |  |  | 488
Yhteensä | 2 274 | 514 | 1 760 | 423 | 176 | 1 161

1)Saamiset ja velat sähkö- ja muista hyödykejohdannaisista netotetaan, kun hyödykepörssien kanssa tehdyillä
standardijohdannaissopimuksilla on samanaikainen toimitus.
133

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

5 Pääomariskien hallinta
Helmikuussa 2024 Fortumin hallitus täsmensi yhtiön strat egiaa.
Fortumin pitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet ovat:
• Säilyttää vähintään tason BBB luottoluokitus. Nykyisen luottoluokituksen varmistamiseksi
rahoitusnettovelan suhde vertailukelpoiseen käyttökatteeseen voi olla enintään 2,0–2,5.
• Vuosina 2025–2027 Fortumin investointien arvioidaan olevan noin 1,4 miljardia euroa (ilman
yritysostoja), josta vuotuisten kasvuinvestointien arvioidaan olevan 150–300 miljoonaa euroa
ja kunnossapitoinvestointien 250 miljoonaa euroa.
• Fortum valitsee jatkossakin kasvuhankkeensa tarkasti varmistaakseen asetetut
tuottovaatimukset; uusien investointien projektikohtainen vähimmäistuottovaatimus on
pääomakustannusten painotettu keskiarvo (WACC) lisättynä 150–400 korkopisteellä
teknologiasta tai hankkeesta riippuen sekä huomioiden yhtiön ympäristötavoitteet.
• Fortumin osinkopolitiikka: osingonjakosuhde on 60–90 % vertailukelpoisesta osakekohtaisesta
tuloksesta. Osingonjakosuhteen vaihteluvälin yläpäätä sovelletaan silloin, kun tase on vahva ja
investointeja vähän, kun taas vaihteluvälin alapäätä sovelletaan velkaantuneisuusasteen
ollessa korkea ja/tai käynnissä on suuria investointeja.
Fortum ilmoitti 2.11.2023 käynnistäneensä toiminnan tehostamisohjelman, jonka tavoitteena on
asteittain vähentää vuositason kiinteitä kustannuksia 100 miljoonalla eurolla vuoden 2025
loppuun mennessä.
Vertailukelpoinen käyttökate on vaihtoehtoinen tunnusluku, ja sitä käytetään osatekijänä
pääomarakenteen tavoitteen tunnusluvussa rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate
(EBITDA).
S&P Global Rating (S&P) nosti 25.3.2024 Fortumin pitkäaikaisen luottoluokituksen tasolle BBB+
vakain näkymin. Aikaisempi luottoluokitus oli BBB vakain näkymin.
Fitch Ratings (Fitch) vahvisti 18.3.2024 säilyttävänsä Fortumin luottoluokituksen ennallaan
tasolla BBB vakain näkymin.
Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate -
tunnusluku

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
+ Korollinen vieras pääoma |  | 4 828 | 5 909
- Likvidit varat |  | 4 136 | 4 183
- Vakuusjärjestely |  | 213 | 325
- Vakuussaaminen |  | 205 | 590
+ Vakuusvelka |  | 93 | 131
+/- Nettovakuusvelka/-saaminen |  | -111 | -459
Rahoitusnettovelka | 27 | 367 | 942
Liikevoitto |  | 1 325 | 1 662
+ Poistot |  | 379 | 359
Käyttökate |  | 1 704 | 2 021
- Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | -147 | -118
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen käyttökate |  | 1 556 | 1 903
Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate |  | 0,2 | 0,5

Katso lisätietoa vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä liitetiedossa 7 Vertailukelpoinen
liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto, ja lisätietoa rahoituksesta sekä
likviditeettitilanteesta liitetiedossa 27 Korolliset velat. Katso myös Tunnuslukujen laskentakaavat
ja täsmäytykset.
134

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

6 Segmenttiraportointi
OLENNAISET LAADINTAPERIAATTEET
MYYNTITUOTTOJEN MÄÄRITTÄMINEN
Fortumin liiketoiminta koostuu sähkön, kaukolämmön ja -kylmän, kaasun sekä jätteiden
käsittelyn myynnistä. Liikevaihto voidaan jakaa viiteen tulonmuodostusprosessiin: sähkön
myyntiin tukkumarkkinoille, sähkön myyntiin vähittäisasiakkaille, lämmönmyyntiin, kaasun
myyntiin ja jätteiden käsittelyn myyntiin.
Liikevaihto kirjataan, kun (tai sitä mukaa kun) tavarat luovutetaan tai palvelut suoritetaan, ts.
kun suoritevelvoite täytetään ja asiakas saa määräysvallan kyseisen suoritevelvoitteen alla
olevaan tavaraan tai palveluun. Liikevaihto tuloutetaan sillä hinnalla, johon Fortum odottaa
olevansa oikeutettu ja esitetään vähennettynä nettohyvityksillä, alennuksilla sekä myyntiin
perustuvilla välillisillä veroilla kuten arvonlisäveroilla ja valmisteveroilla, mukaan lukien
sähkövero. Liikevaihto sisältää fyysisesti toteutettujen sopimusten vaikutukse t, joita ei ole
solmittu ja joita ei pidetä edelleen voimassa tarkoituksena vastaanottaa tai toimittaa kohteena
oleva hyödyke konsernin osto-, myynti- ja käyttötarpeiden mukaisesti ja siten kuuluvat IFRS 9:n
soveltamisalaan. Katso liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden
voitto. Eri tulonmuodostusprosesseja koskevat laadintaperiaatteet on esitetty alla.
SÄHKÖN MYYNTI TUKKUMARKKINOILLE JA TEOLLISUUSASIAKKAILLE
Fyysisen sähkön myynti tuloutetaan toimitushetkellä. Myynti tukkumarkkinoille tehdään spot-
hinnalla eikä se siten sisällä muuttuvia elementtejä. Fortum myy sähköä myös
teollisuusasiakkaille ja kunnille kahdenvälisillä sopimuksilla (Power Purchase Agreements,
PPAs). Nämä sopimukset ovat tyypillisesti kiinteähintaisia ja kestoltaan useampia vuosia.
Sopimusten kesto voi olla jopa yli kymmenen vuotta. Ne voivat sisältää myös uusiutuvan
energian sertifikaattien kiinteähintaisen myynnin. Molemmat myynnit ovat Fortumin
tavanomaista myyntiä ja siten eivät kuulu IFRS9:n soveltamisalaan. Sopimukset tehdään
tasaisen kassavirran varmistamiseksi sekä tuloslaskelman volatiliteetin pienentämiseksi.
Myyntituloja kertyy myös uusiutuvan energian sertifikaattien myynnistä. Ne koostuvat pääosin
alkuperätakuista, jotka saadaan vastikkeetta ja perustuen uusiutuvaan energian tuotantoon.
Toimittamattomat sertifikaatit esitetään varastossa. Kun ne toimitetaan asiakkaalle, ne
esitetään myynniss ä. Katso liitetieto 23 Vaihto-omaisuus.
SÄHKÖN MYYNTI VÄHITTÄISASIAKKAILLE
Fortumin sähkön myyntisopimus kuluttaja- ja yritysasiakkaiden kanssa kattaa sähkön myynnin,
kun taas sähkönsiirto tapahtuu paikallisen verkkoyhtiön toimesta. Fortumilla on yksi
suoritevelvoite, eli valmius toimittaa sähköä asiakkaalle. Myyntihinta sisältää usein sekä
kiinteän että muuttuvan osan, joka muodostuu toimitetun sähkömäärän perusteella. Koska
Fortumin lupaus on valmius toimittaa sähköä asiakkaalle, kiinteä ja muuttuva maksu
kohdistetaan ja tuloutetaan asiakkaalta veloitettavissa olevien maksujen perusteella. Jos
etäluettavaa mittaria ei ole käytössä, viimeisimmän mittarinluennan ja kuun lopun välinen
kulutus arvioidaan.
LÄMMÖNMYYNTI
Monilla alueilla kaukolämpösopimus kattaa sekä lämmön jakelun että myynnin. Vaikka lämpö
joillakin alueilla ostetaankin kolmannelta osapuolelta, Fortum vastaa lämmön toimittamisesta
kokonaisuudessaan ja toimii siten päämiehenä myös lämmön myynnin osalta. Fortumilla on
yksi suoritevelvoite, eli valmius toimittaa lämpöä asiakkaalle. Lämmön hinta sisältää usein sekä
kiinteän että muuttuvan maksun, joka määrittyy toimitetun lämpövolyymin perusteella. Koska
Fortumin lupaus on valmius toimittaa lämpöä asiakkaalle, kiinteä ja muuttuva maksu
kohdistetaan ja tuloutetaan asiakkaalta veloitettavissa olevien maksujen perusteella. Puolassa
on lisäksi alueita, joissa Fortum vastaa ainoastaan lämmöntuotannosta ja lämmön jakelu on
puolestaan jonkin kolmannen osapuolen vastuulla. Näissä tapauksissa Fortumin suoritevelvoite
on lämmön tuotanto ja liikevaihto tuloutetaan asiakkaalta laskutettavissa olevien
myyntivolyymien perusteella.
KAASUNMYYNTI
Liikevaihto muodostuu kaasunmyynnistä kuluttaja-asiakkaille. Liikevaihto tuloutetaan
luovutuksen yhteydessä, kun määräysvalta siirtyy asiakkaalle. Sopimukset sisältävät yleensä
yhden suoritevelvoitteen, jolle koko kauppahinta kirjataan.
Kaasusopimukset sisältävät myös kiinteitä komponentteja, jotka tuloutetaan asiakkaan
todellisen kulutuksen perusteella, kun suoritevelvoitteen luonteena on toimittaa kaasua
kaasuntoimitusvalmiuden sijaan.
135

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

JÄTTEIDEN KÄSITTELYN MYYNTI
Jätteiden käsittelymyynnin merkittävin osa muodostuu jätteen vastaanottomaksuista. Maksu
määrittyy yleensä vastaanotetun jätemäärän perusteella, eikä hintaan sisälly muuttuvia
elementtejä. Fortumin velvollisuus on käsitellä jäte ja tämä suoritevelvoite täyttyy, kun jäte on
käsitelty. Jätteiden kuljetus muodostaa toisen suoritevelvoitteen, jonka hinta määritetään
erikseen asiakassopimuksessa ja se vastaa sitä hintaa, joka palveluista erikseen veloitettaisiin.
Kuljetuspalveluiden myynti tuloutetaan, kun jäte on kuljetettu.
Jätteiden käsittelyn myynti sisältää lisäksi erilaisia kaatopaikka- ja maanrakennusprojekteja,
jotka toteutetaan useimmiten asiakkaan omistamalla maa-alueella. Asiakkaalta veloitettava
hinta laskutetaan asiakkaan kanssa sovitun maksuaikataulun mukaan. Asiakas saa ja kuluttaa
rakennusprojektista saatavan hyödyn samanaikaisesti, kun rakennusprojekti etenee ja projektit
tuloutetaan siten ajan kuluessa. Rakennusprojektin täyttämisaste voidaan mitata parhaiten
syntyneiden kulujen tai rakennetun maa-alueen perusteella.
NETOTUS JA SEGMENTTIEN VÄLISET TAPAHTUMAT
Generation-segmentti myy tuotettua sähköä Nord Pool -sähköpörssiin ja Consumer Solutions -
segmentti ostaa kaiken sähkönsä Nord Pool -sähköpörssistä Pohjoismaissa. Näiden
segmenttien myyntien eliminoinnit sisältävät ostot ja myynnit Nord Poolissa, jotka netotetaan
konsernitasolla tuntiperusteisiin myynteihin ja ostoihin perustuen. Ne esitetään joko tuottona
tai kuluna sen mukaan, onko Fortum tiettynä hetkenä nettomyyjä vai netto-ostaja.
Konsernin sisäiset toimitukset vaikuttavat eri liiketoimintasegmenttien välisiin myynteihin,
kuluihin ja tuloksiin, jotka eliminoidaan konsernitilinpäätöksessä. Sisäiset tapahtumat ovat
markkinaperusteisia.
6.1 Liiketoimintarakenne
Fortum esittää segmenttitiedot tavalla, joka on yhtenevä Fortumin hallitukselle ja
toimitusjohtajan vetämälle johtoryhmälle tapahtuvan sisäisen raportoinnin kanssa. Fortumin
segmentit muodostuvat liiketoiminta-alueittain määritellyistä segmenteistä.
Liiketoimintayksiköt on luokiteltu IFRS:n mukaisesti seuraaviin raportoitaviin segmentteihin:
• Generation -segmentissä ovat Hydro Generation-, Nuclear Generation-, Corporate Customers
and Markets- sekä Renewables and Decarbonisation -liiketoimintayksiköt.
• Consumer Solutions -segmentti sisältää Consumer Solutions -liiketoimintayksikön.
• Muut toiminnot -segmentissä ovat Circular Solutions -liiketoimintayksikkö, Innovation and
Venturing -toiminnot, liiketoimintoja palvelevat konsernitoiminnot ja konsernijohto.
6.2 Segmenttitietojen määritelmä
Fortumin segmenttitiedoissa esitetään taloudelliset tunnusluvut, joita käytetään taloudellisessa
tavoiteasetannassa, ennustamisessa, johdon tuloskehityksen seurannassa sekä resurssien
allokoinnissa konsernin suoritusjohtamisprosessissa. Lisätietoja liitetiedossa 1.4
Tuloksellisuuden esittäminen.
Segmenttiraportoinnissa on käytetty samoja laadintaperiaatteita kuin Fortum-konsernissa
136

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Generation-segmentti vastaa Fortumin sähköntuotannosta pääasiassa Pohjoismaissa. Segmenttiin kuuluvat päästötön vesi-, ydin-, tuuli- ja aurinkovoimatuotanto sekä kaukolämpö- ja kaukokylmäliiketoiminta sekä hiilidioksidipäästöjen vähentäminen lämpöliiketoiminnassa. Generation- segmentti vastaa myös suojauksista ja arvonluonnista sekä sähkön fyysisillä että finanssimarkkinoilla sekä palvelee teollisuus- ja kunta- asiakkuuksia vauhdittaen teollisuuden dekarbonisaatiota suuressa mittakaavassa. Lisäksi segmentti kehittää uusiutuvan energiatuotannon ja ydinvoiman osaamista ja projekteja sekä tutkii puhtaan vedyn mahdollisuuksia. |  | Consumer Solutions vastaa energiaratkaisujen tarjoamisesta kuluttajille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille pääasiassa Pohjoismaissa ja Puolassa. Fortum on Pohjoismaiden suurin eri sähkötuotteiden tarjoaja ja sillä on yli kaksi miljoonaa asiakasta. Consumer Solutions tarjoaa sähköä ja siihen liittyviä lisäarvo- ja digitaalisia palveluja pääasiassa vähittäismyyntiasiakkaille. |  | Muut toiminnot -segmentti sisältää Circular Solutions -liiketoiminnan, joka vastaa Fortumin kierrätys- ja jätehuoltolaitosten käytöstä, ylläpidosta ja kehittämisestä, turbiini- ja generaattoripalveluista, biopohjaisista ratkaisuista sekä akkujen kierrätysliiketoiminnasta. Kaikki nämä liiketoiminnot pääasiassa akkujen kierrätysliiketoimintaa lukuun ottamatta myytiin vuoden 2024 neljännen neljänneksen aikana. Muut toiminnot -segmenttiin kuuluvat myös Innovation and Venturing -toiminnot, liiketoimintoja palvelevat konsernitoiminnot ja konsernijohto.

137

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

6.3 Segmenttitiedot
Konsernin tuloslaskelma

|  | Generation 1) | Consumer Solutions | Muut toiminnot | Jatkuvat toiminnot yhteensä
milj. euroa | Liite | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Sähkönmyynti |  | 3 234 | 3 889 | 2 635 | 3 219 | 5 | 9 | 5 873 | 7 117
Lämmönmyynti |  | 502 | 481 | 0 | 0 | 25 | 31 | 527 | 512
Kaasunmyynti |  | 0 | 0 | 386 | 422 | 0 | 0 | 386 | 422
Jätteiden käsittelyn myynti |  | 11 | 7 | 0 | 0 | 212 | 226 | 223 | 234
Muut myynnit |  | 48 | 43 | 53 | 125 | 355 | 281 | 456 | 450
Liikevaihto |  | 3 795 | 4 420 | 3 073 | 3 766 | 596 | 548 | 7 464 | 8 734
Eliminoinnit |  | -307 | -394 | -5 | -20 | -157 | -99 | -469 | -514
Nord Pool -netotus 2) |  |  |  |  |  |  |  | -1 196 | -1 510
Ulkoinen liikevaihto |  | 3 488 | 4 026 | 3 068 | 3 745 | 439 | 449 | 5 800 | 6 711
Vertailukelpoinen käyttökate |  | 1 421 | 1 874 | 161 | 108 | -26 | -80 | 1 556 | 1 903
Poistot |  | -204 | -196 | -85 | -70 | -90 | -93 | -379 | -359
Vertailukelpoinen liikevoitto |  | 1 218 | 1 679 | 76 | 38 | -116 | -173 | 1 178 | 1 544
Arvonalentumiset ja peruutukset |  | 0 | 0 | 0 | 0 | -17 | 0 | -17 | 0
Myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät | 3 | 0 | 2 | 0 | 1 | 183 | 1 | 183 | 4
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset |  | -107 | 366 | 46 | -254 | 0 | 0 | -61 | 111
Muut |  | -7 | 12 | 0 | 0 | 50 | -9 | 43 | 3
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 7 | -115 | 380 | 46 | -253 | 216 | -8 | 147 | 118
Liikevoitto |  | 1 103 | 2 058 | 122 | -215 | 100 | -181 | 1 325 | 1 662
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 7, 19 | -26 | 7 | 0 | 0 | -3 | 0 | -30 | 7
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | 22 | 59 | 0 | 0 | -3 | 0 | 19 | 59

1)Sekä ulkoinen että sisäinen sähkönmyynti sisältää realisoituneiden suojausinstrumenttien vaikutukset. Vaikutus liikevaihtoon voi olla positiivinen tai negatiivinen riippuen keskimääräisen sopimushinnan ja realisoituneen spot-hinnan erotuksesta. Fortumin
sähkönmyynti sisältää hyödykejohdannaisten realisoituneen tuloksen sopimuksista, joilla ei ollut IFRS 9:n mukaista suojauslaskentaa, mutta ovat operatiivisesti luokiteltu suojaukseksi. Sähkön myynti sisältää myös uusiutuvan energian sertifikaattien
myyntiä 149 miljoonaa euroa (2023: 97).
2)Tuntiperusteiset myynnit ja ostot netotetaan konsernitasolla ja esitetään joko tuottona tai kuluna sen mukaan, onko Fortum tiettynä hetkenä nettomyyjä vai -ostaja.
138

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Bruttoinvestoinnit / -divestoinnit

|  | Generation | Consumer Solutions | Muut toiminnot | Jatkuvat toiminnot yhteensä
milj. euroa | Liite | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Bruttoinvestoinnit osakkeisiin | 3 | 0 | 5 | 0 | 22 | 33 | 26 | 33 | 53
Investoinnit käyttöomaisuuteen | 17, 18 | 355 | 450 | 71 | 81 | 57 | 81 | 483 | 611
Osakkeiden bruttodivestoinnit | 3 | 34 | 0 | 0 | 0 | 751 | 4 | 785 | 4

Segmenttien varat ja velat

|  | Generation | Consumer Solutions | Muut toiminnot | Yhteensä
milj. euroa | Liite | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Korottomat varat |  | 7 000 | 6 864 | 1 061 | 1 311 | 302 | 1 094 | 8 362 | 9 269
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 19 | 1 189 | 1 000 | 1 | 0 | 71 | 59 | 1 260 | 1 059
Eliminoinnit |  |  |  |  |  |  |  | -126 | -105
Segmenttien varat yhteensä |  | 8 188 | 7 864 | 1 061 | 1 311 | 373 | 1 153 | 9 496 | 10 223
Korolliset saamiset | 22 |  |  |  |  |  |  | 714 | 1 033
Laskennalliset verosaamiset | 28 |  |  |  |  |  |  | 845 | 958
Muut varat |  |  |  |  |  |  |  | 2 116 | 2 342
Likvidit varat | 25 |  |  |  |  |  |  | 4 136 | 4 183
Varat yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 17 307 | 18 739
Segmenttien velat |  | 581 | 601 | 337 | 472 | 151 | 313 | 1 068 | 1 387
Eliminoinnit |  |  |  |  |  |  |  | -126 | -105
Segmenttien velat yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 942 | 1 282
Laskennalliset verovelat | 28 |  |  |  |  |  |  | 386 | 428
Muu vieras pääoma |  |  |  |  |  |  |  | 1 998 | 2 621
Sijoitettuun pääomaan sisältyvä vieras pääoma |  |  |  |  |  |  |  | 3 325 | 4 331
Korollinen vieras pääoma | 27 |  |  |  |  |  |  | 4 828 | 5 909
Oma pääoma |  |  |  |  |  |  |  | 9 154 | 8 499
Oma pääoma ja vieras pääoma yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 17 307 | 18 739

139

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Vertailukelpoinen liikevoitto sisältäen vertailukelpoisen osuuden osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta sekä vertailukelpoinen
sidotun pääoman tuotto

|  | Generation | Consumer Solutions
milj. euroa | Liite | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Vertailukelpoinen liikevoitto |  | 1 218 | 1 679 | 76 | 38
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 7, 19 | -26 | 7 | 0 | 0
Vertailukelpoinen liikevoitto sisältäen osuuden osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta |  | 1 191 | 1 686 | 76 | 38
Segmenttien varat |  | 8 188 | 7 864 | 1 061 | 1 311
Segmenttien velat |  | 581 | 601 | 337 | 472
Vertailukelpoinen sidottu pääoma |  | 7 608 | 7 263 | 725 | 838
Vertailukelpoinen sidottu pääoma keskimäärin 1) |  | 7 425 | 6 959 | 683 | 847
Vertailukelpoinen sidotun pääoman tuotto, % |  | 16,0 | 24,2 | 11,2 | 4,5

1)Keskimääräinen sidottu pääoma on laskettu käyttäen vuoden alun ja jokaisen vuosineljänneksen lopun arvoja.
Henkilöstö

| Generation | Consumer Solutions | Muut toiminnot | Jatkuvat toiminnot yhteensä
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Henkilöstön lukumäärä 31.12. | 2 053 | 1 758 | 1 118 | 1 281 | 1 295 | 2 186 | 4 466 | 5 225
Henkilöstö keskimäärin | 1 968 | 1 735 | 1 176 | 1 232 | 2 158 | 2 237 | 5 301 | 5 205

140

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

6.4 Konserninlaajuiset tiedot
Konsernin toimintasegmentit toimivat pääasiassa Pohjoismaissa ja Puolassa. Konsernin
kotivaltio on Suomi.
Alla on esitetty myyntituotot kohdemaittain asiakkaiden sijainnin mukaan. Investoinnit
aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, varat ja henkilöstö on ilmoitettu niiden sijainnin
mukaan. Osuuksia osakkuus- ja yhteisyrityksiin ei ole jaettu maittain, koska kyseessä olevilla
yhtiöillä voi olla liiketoimintaa usealla maantieteellisellä alueella.
Koska konsernin asiakkaiden lukumäärä on suuri ja liiketoiminta-alueet erilaiset, konsernilla ei ole
sellaisia yksittäisiä asiakkaita, joiden merkitys olisi olennainen Fortumin koko liiketoiminnan
kannalta.
Liikevaihto asiakkaiden maantieteellisen sijainnin mukaan

milj. euroa | 2024 | 2023
Pohjoismaat | 4 084 | 4 957
Puola | 1 473 | 1 437
Muut | 242 | 316
Yhteensä | 5 800 | 6 711

Pohjoismaista sähköntuotantoa ei ole jaettu esitettäväksi kohdemaittain, sillä pohjoismainen
sähköntuotanto myydään pääsääntöisesti Nord Pool -sähköpörssiin.
Investoinnit käyttöomaisuuteen maittain

milj. euroa | 2024 | 2023
Suomi | 242 | 371
Ruotsi | 144 | 137
Norja | 17 | 19
Puola | 61 | 67
Muut | 20 | 17
Yhteensä | 483 | 611

Pitkäaikaiset varat maittain

milj. euroa | 2024 | 2023
Suomi | 2 929 | 3 280
Ruotsi | 3 932 | 3 918
Norja | 343 | 370
Puola | 610 | 591
Muut ja eliminoinnit | 65 | 154
Yhteensä | 7 880 | 8 314

Pitkäaikaiset varat sisältää aineettomat hyödykkeet, aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet,
käyttöoikeusomaisuuserät ja osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä.
Henkilöstön lukumäärä maittain 31.12.

| 2024 | 2023
Suomi | 2 189 | 2 682
Ruotsi | 931 | 1 038
Norja | 316 | 350
Puola | 779 | 717
Muut | 251 | 438
Yhteensä | 4 466 | 5 225

141

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen
kauden voitto
7.1 Liikevoiton täsmäytys vertailukelpoiseen liikevoittoon
Fortum käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja (APM) taloudellisessa tavoiteasetannassa ja
ennustamisessa, segmenttien ja konsernin tuloskehityksen seurannassa sekä resurssien
allokoinnissa osana konsernin liiketoiminnan johtamisprosessia. Liiketoimintojen tulosta ei voi
vertailla eri raportointikausien välillä huomioimatta vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ja siksi
nämä erät eivät sisälly vertailukelpoiseen liikevoittoon eivätkä vertailukelpoiseen
käyttökatteeseen (EBITDA). Tunnuslukujen määritelmät on esitetty Tunnuslukujen
laskentakaavat ja täsmäytykset -osiossa.
Liikevoiton täsmäytys vertailukelpoiseen liikevoittoon, 2024

milj. euroa | Oikaisematon | Arvon- alentumiset ja peruutukset | Myyntivoitot ja samankaltaiset erät | Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset | Muut | Raportoitu
Liikevaihto | 5 742 | 0 | 0 | 58 | 0 | 5 800
Muut tuotot | 240 | 0 | -183 | 49 | -58 | 48
Materiaalit ja palvelut | -3 289 | 0 | 0 | -12 | 6 | -3 295
Henkilöstökulut | -485 | 0 | 0 | 0 | 0 | -485
Poistot | -396 | 17 | 0 | 0 | 0 | -379
Muut kulut | -486 | 0 | 0 | -34 | 9 | -511
Vertailukelpoinen liikevoitto |  | 17 | -183 | 61 | -43 | 1 178
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | -17 | 183 | -61 | 43 | 147
Liikevoitto | 1 325 |  |  |  |  | 1 325

Liikevoiton täsmäytys vertailukelpoiseen liikevoittoon, 2023

milj. euroa | Oikaisematon | Arvon- alentumiset ja peruutukset | Myyntivoitot ja samankaltaiset erät | Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset | Muut | Raportoitu
Liikevaihto | 6 716 | 0 | 0 | -5 | 0 | 6 711
Muut tuotot | 397 | 0 | -4 | -361 | 0 | 32
Materiaalit ja palvelut | -3 606 | 0 | 0 | -190 | -12 | -3 808
Henkilöstökulut | -436 | 0 | 0 | 0 | 0 | -436
Poistot | -359 | 0 | 0 | 0 | 0 | -359
Muut kulut | -1 049 | 0 | 0 | 444 | 9 | -595
Vertailukelpoinen liikevoitto |  | 0 | -4 | -111 | -3 | 1 544
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | 0 | 4 | 111 | 3 | 118
Liikevoitto | 1 662 |  |  |  |  | 1 662

Arvonalentumiset ja peruutukset
Arvonalentumiset ja aiemmin kirjattujen arvonalentumisten peruutukset oikaistaan poistoista ja
esitetään vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä. Katso myös liitetieto 20
Arvonalentumistestaus.
Myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät
Myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät sisältää myyntivoittoja ja hankintoihin liittyviä
transaktiokuluja, jotka oikaistaan vastaavasti muista tuotoista ja kuluista vertailukelpoisuuteen
vaikuttaviin eriin.
Vuonna 2024 Myyntivoitot ja samankaltaiset erät olivat 183 miljoonaa euroa sisältäen 176
miljoonan euron verovapaan myyntivoiton kierrätys- ja jäteliiketoiminnan divestoinnista. Katso
liitetieto 3.2 Yritysmyynnit.
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon
muutokset
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisinstrumenttien realisoitumattomat muutokset,
jotka eivät täytä suojauslaskennan edellytyksiä, ja johdannaisiksi käsiteltävät fyysiset
sopimukset kirjataan vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin. Katso liitetieto 15 Rahoitusvarat ja
rahoitusvelat luokittain.
142

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Johdannaisina käsiteltyjen fyysisten sopimusten selvittämisen vaikutukset oikaistaan muista
tuotoista ja muista kuluista myyntiin sekä materiaaleihin ja palveluihin, jotta erät kuvaisivat
näiden sopimusten osalta niiden sopimusperusteista myynti- tai hankintahintaa, eikä vastaavaa
markkinahintaa toimitushetkellä.
Oikaisuja tarvitaan taloudellisen tuloksen ymmärtämisen parantamiseksi, kun verrataan eri
tilikausien tuloksia.
Muut
Uudelleenjärjestely- ja kulujenhallintakulut sekä muut sekalaiset liiketoimintaan kuulumattomat
erät oikaistaan pääasiassa materiaaleista ja palveluista tai muista kuluista. Vuonna 2024, erä
"Muut" sisältää 58 miljoonaa euroa kaupallisen riidan ratkaisusta. Siihen liittyvä 13 miljoonan
korkotuotto esitetään erässä Rahoituskulut - netto.
7.2 Vertailukelpoisen liikevoiton täsmäytys
vertailukelpoiseen kauden voittoon
Vertailukelpoinen kauden voitto ja vertailukelpoinen tulos/osake

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Vertailukelpoinen liikevoitto |  | 1 178 | 1 544
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | -30 | 7
Vertailukelpoiset rahoituskulut - netto | 11 | -36 | -137
Vertailukelpoinen voitto ennen tuloveroja |  | 1 112 | 1 415
Vertailukelpoiset tuloverot | 12 | -219 | -269
Vertailukelpoinen määräysvallattomat omistajat |  | 7 | 4
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto |  | 900 | 1 150
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto | 3 | — | 34
Vertailukelpoinen kauden voitto, Fortum yhteensä |  | 900 | 1 184
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen tulos/osake, euroa | 13 | 1,00 | 1,28
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen tulos/osake, euroa | 3.3 | — | 0,04
Vertailukelpoinen tulos/osake, Fortum yhteensä, euroa | 13 | 1,00 | 1,32

Kauden voiton täsmäytys vertailukelpoiseen kauden voittoon

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Kauden voitto |  | 1 160 | 1 515
- Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 7 | -147 | -118
- Oikaisut osuuteen osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | -49 | -52
- Rahoituskuluihin - netto liittyvät oikaisut | 11 | -91 | 2
- Tuloveroihin liittyvät oikaisut |  | 20 | -201
- Määräysvallattomat omistajat |  | 4 | -1
- Määräysvallattomiin omistajiin liittyvät oikaisut |  | 3 | 5
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto | 7 | 900 | 1 150
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto |  | — | 34
Vertailukelpoinen kauden voitto, Fortum yhteensä |  | 900 | 1 184

Katso liitetieto Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta
Osuutta osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta oikaistaan merkittävillä erillä, jotka vastaavat
vertailukelpoiseen kauden voittoon sisältyviä oikaisuja. Katso liitetieto 19 Sijoitukset osakkuus- ja
yhteisyrityksiin.
Vertailukelpoiset rahoituskulut – netto
Rahoituskuluja – netto oikaistaan esimerkiksi muut rahoituserät – nettoon kirjatuilla
ydinjätehuoltoon liittyvillä erillä, rahoituserien käypien arvojen muutoksilla, sekä rahoituserien
arvonalentumisilla ja aiemmin kirjattujen arvonalentumisten peruutuksilla sekä muilla
kertaluonteisilla oikaisuilla. Vuonna 2024 ydinvoimaan liittyvät oikaisut rahoituserät - nettoon
olivat -86 miljoonaa euroa. Katso liitetieto 11 Rahoituskulut – netto.
Vertailukelpoiset tuloverot
Tuloveroja oikaistaan vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erien, rahoituskuluihin – netto liittyvien
oikaisujen, verokannan muutosten ja muiden kertaluonteisten oikaisujen verovaikutuksilla.
Tuloveroihin liittyvät oikaisut vuonna 2023 sisälsi 225 miljoonan euron kertaluontoisia
verovaikutuksia, jotka kirjattiin pääasiassa Irlannissa ja Alankomaissa Venäjän toimintojen
omistusten alaskirjausten vuoksi. Katso liitetieto 12 Tuloverot sekä liitetieto 28 Tuloverosaamiset
ja -velat.
Vertailukelpoinen määräysvallattomat omistajat
Määräysvallattomien omistajien osuutta oikaistaan vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä,
oikaisuilla osuuteen osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta, rahoituskuluihin - netto ja
tuloveroihin. Katso Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista.
143

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

8 Muut kulut

milj. euroa | 2024 | 2023
Käyttö- ja kunnossapitokulut | 107 | 111
Tietotekniikka- ja tietoliikennekulut | 110 | 104
Muut | 294 | 381
Yhteensä | 511 | 595

Suurimmat Muut kulut -ryhmään kirjatut erät olivat voima- ja lämpölaitosten ulkoisia käyttö- ja
kunnossapitokuluja. Muut-erä sisältää kiinteistöihin liittyviä kuluja ja muita operatiivisia kuluja.
Tilintarkastajan palkkiot

milj. euroa | 2024 | 2023
Tilintarkastuspalkkiot | 2,0 | 2,3
Palkkiot muista tilintarkastukseen liittyvistä toimeksiannoista | 0,5 | 0,4
Palkkiot veropalveluista | 0,0 | 0,1
Muut palkkiot | 0,0 | 0,1
Yhteensä | 2,5 | 2,8

Deloitte Oy on nimitetty tilintarkastajaksi tilikaudella 2025 pidettävään varsinaiseen
yhtiökokoukseen saakka.
Tilintarkastuspalkkiot sisältävät palkkiot konsernitilinpäätöksen tarkastamisesta,
osavuosikatsausten läpikäynneistä sekä emoyhtiön ja sen tytäryritysten tarkastamisesta.
Vuonna 2024 tilintarkastuspalkkiot sisältävät myös tilintarkastajan rajoitetun varmuuden
lausunnon kestävyysraportista. Tilintarkastukseen liittyvät toimeksiannot sisältävät muita
varmennuspalveluita ja vastaavia tilintarkastukseen liittyviä palveluita. Muut palkkiot -ryhmä
sisältää neuvonantopalkkioita.
9 Materiaalit ja palvelut

milj. euroa | 2024 | 2023
Ostot 1) | 2 531 | 3 083
Ostot osakkuus- ja yhteisyrityksiltä | 626 | 603
Muut | 138 | 122
Yhteensä | 3 295 | 3 808

1)Ostot sisältävät uusiutuvan energian sertifikaattien ostoja 66 miljoonaa euroa (2023: 78) ja CO 2-päästöikeuksien ostoja 67
miljoonaa euroa (2023: 68).
Ostot koostuvat pääosin sähkön ja kaasun hankinnasta vähittäismyyntiä ja lämmön tuotantoa
varten sekä polttoaineista, joita käytetään sähkön ja lämmön tuotannossa. Sähkön ostot
sisältävät uusiutuvan energian sertifikaatit ja polttoaineiden ostot sisältävät CO2-
päästöoikeudet. Sähkön osto Nord Pool -sähköpörssistä netotetaan konsernitasolla
tuntipohjaisesti ja tuntikohtainen netto esitetään joko myynneissä tai ostoissa sen perusteella,
onko Fortum nettomyyjä vai -ostaja kyseisellä tunnilla. Katso liitetieto 6 Segmenttiraportointi ja
liitetieto 23 Vaihto-omaisuus.
Ostot osakkuus- ja yhteisyrityksiltä sisältävät ydin- ja vesivoimalla tuotetun sähkön hankinnan
omakustannushintaan (sisältäen korkokulut ja tuotantoverot). Osakkuus- ja yhteisyrityksiltä
ostetun ydinvoiman ja vesivoiman tuotantoverot esitetään rivillä Ostot osakkuus- ja
yhteisyrityksiltä. Katso liitetieto 38 Lähipiiritapahtumat.
144

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot

milj. euroa | 2024 | 2023
Palkat ja palkkiot | 364 | 324
Eläkkeet |  |
Maksupohjaiset järjestelyt | 53 | 47
Etuuspohjaiset järjestelyt | 4 | 3
Sosiaalikulut | 41 | 37
Osakeperusteiset kannustimet | 6 | 6
Muut henkilöstökulut | 18 | 19
Yhteensä | 485 | 436

Fortumin työntekijöille tarjoamat kokonaispalkkiot muodostuvat palkoista, luontoiseduista,
lyhyen aikavälin kannustimista, henkilöstörahastolle maksetusta voittopalkkiosta Suomessa
sekä pitkän aikavälin kannustimista.
Tarkempia tietoja Fortumin eläkevastuista 31 Eläkevelvoitteet.
10.1 Lyhyen aikavälin kannustimet
Lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmän tarkoituksena on tukea yhtiön taloudellisten ja muiden
keskeisten vuositason tavoitteiden toteuttamista. Pääperiaatteena on, että kaikki työntekijät
ovat mukana kannustinjärjestelmässä tai vaihtoehtoisesti liiketoimintokohtaisen
palkkiojärjestelmän piirissä.
Hallitus määrittää vuosittain johtoryhmän tulostavoitteiden tason ja määräytymisperusteet.
Mittarit voivat vaihdella vuosittain liiketoiminnan ensisijaisten tavoitteiden perusteella.
Tulospalkkiotavoite on 20 % ja enimmäistaso 40 % vuosipalkasta. Yhtiön hallitus arvioi
säännöllisesti toimitusjohtajan ja johtoryhmän jäsenten suoriutumista.
Muun henkilöstön palkitseminen muodostuu konsernin, yksikön ja henkilökohtaisten tai tiimin
tavoitteiden yhdistelmästä. Tavoitteet sovitaan alkuvuodesta käytävissä kehityskeskusteluissa.
Lyhyen aikavälin kannustinohjelmien palkkiot maksetaan rahana.
10.2 Pitkän aikavälin kannustimet
Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmien tarkoituksena on tukea konsernin pitkän aikavälin
tavoitteiden saavuttamista kestävästi, yhdenmukaistaa johdon ja omistajien edut sekä auttaa
sitouttamaan avainhenkilöt ja pitämään heidät yhtiön palveluksessa.
Pitkän aikavälin osakeperusteinen kannustinjärjestelmä tarjoaa osallistujilleen mahdollisuuden
ansaita yhtiön osakkeita. Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmän mukaisesti hallitus päättää
vuosittain uuden pitkän aikavälin kannustinohjelman aloittamisesta. Hallitus hyväksyy Fortumin
johtoryhmän jäsenet, joilla on oikeus osallistua vuosittain alkavaan pitkän aikavälin
kannustinohjelmaan. Fortumin hallitus on valtuuttanut toimitusjohtajan päättämään
kannustinohjelman osallistujista ja mahdollisista enimmäispalkkioista muiden paitsi Fortumin
johtoryhmän jäsenten osalta hallituksen hyväksymien periaatteiden mukaisesti. Osallistujat eivät
voi samanaikaisesti olla Fortumin Henkilöstörahaston jäseniä.
Kukin kannustinohjelma alkaa kolmen kalenterivuoden ansaintajaksolla, jonka aikana osallistujat
voivat ansaita osakeoikeuksia, jos hallituksen asettamat tavoitteet täyttyvät. Osakkeita ei jaeta,
jos vähimmäistavoitteet eivät täyty. Muuttuvien palkkioiden yhteenlaskettu kokonaissumma ei
saa ylittää 120 %:a saajan vuosipalkasta kalenterivuoden aikana, vaikka suoritus olisi ollut
erityisen hyvä ja hallituksen hyväksymät tavoitteet saavutettu. Kun ansaintajakso on päättynyt
ja asiaan kuuluvat verot ja muut työsuhteeseen liittyvät kulut on vähennetty, osallistujat saavat
nettomäärän osakkeina.
Pitkän aikavälin kannustinohjelmissa ei ole lainkaan rajoitusjaksoa. Fortumin johtoryhmän
jäsenten yhteenlaskettu Fortumin osakkeiden omistus on kuitenkin oltava suurempi tai yhtä
suuri kuin heidän vuosipalkkansa. Niiden johtoryhmän jäsenten, joiden yhteenlaskettu Fortumin
osakkeiden omistus ei vielä ole osakkeenomistusvaatimuksen mukainen, on säilytettävä
vähintään 50 % saamistaan osakkeista, kunnes vaadittu osakeomistuksen taso on saavutettu.
Rajoitettu osakeohjelma (Restricted Share -ohjelma, RS) täydentää pitkän aikavälin
osakeperusteista kannustinjärjestelmää. RS-ohjelma noudattaa yleisen kannustinjärjestelmän
pääehtoja sillä poikkeuksella, että allokoidut osakkeet toimitetaan kolmivuotisen RS-jakson
jälkeen ilman erillisiä suorituskriteereitä edellyttäen, että henkilön työsuhde jatkuu. RS-ohjelma
on suunnattu hallituksen määrittelemiin erityistarkoituksiin, kuten henkilöstön sitouttamiseen.
Fortumin hallituksella on oikeus muuttaa kannustinohjelman tavoitteet, päättää poiketa
tavoitteiden mukaisesta maksusta tai keskeyttää menossa oleva kannustinohjelma.
Osakepalkkiojärjestelmän mukaiset osakeohjelmat luokitellaan osakeperusteisiksi ja palkkio
maksetaan osakkeina. Palkkio kirjataan kuluksi ansaintajakson aikana ja vastaava lisäys
merkitään omaan pääomaan. Järjestelyyn liittyvistä henkilöstösivukuluista kirjataan varaus.
Osakepalkkiovelka sosiaalikuluineen oli vuoden 2024 lopussa 8 miljoonaa euroa (2023: 9),
sisältäen omaan pääomaan kirjatun 7 miljoonan euron erän (2023: 8).
Vuoden 2024 lopussa noin 120 avainhenkilöä on mukana ainakin yhdessä meneillään olevasta
vuosittaisesta osakeohjelmasta.
Myönnetyt osakkeet
Alla olevassa taulukossa on esitetty muutokset pitkän aikavälin kannustinohjelmien
osakemäärissä:
145

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Osakkeiden lukumäärä | 2024 | 2023
1.1. | 1 458 811 | 1 396 189
Myönnetyt | 1 117 235 | 781 214
Lunastetut | -52 292 | -86 287
Toteutumattomat tai menetetyt | -472 431 | -632 305
31.12. | 2 051 323 | 1 458 811

Vuonna 2023 toteutumattomiin tai menetettyihin osakkeisiin sisältyi johtoryhmän
palkkiorajoitusten vaikutus Suomen valtion kanssa tehdyn Solidium-siltarahoitusjärjestelyn
ehtojen mukaisesti, sekä rajoitusten ulkopuolelle jääneet osakkeet, joista johtoryhmän jäsenet
luopuivat vapaaehtoisesti.
10.3 Henkilöstön osakesäästöohjelma
Fortumin henkilöstön osakesäästöohjelman tarkoituksena on kannustaa työntekijöitä
sijoittamaan yhtiön osakkeisiin ja säilyttämään omistusta yhtiössä.
Osakesäästöohjelma koostuu vuosittain alkavista säästökausista, joiden käynnistämisestä
päättää yhtiön hallitus. Ohjelmaan osallistuvat työntekijät säästävät osan kuukausipalkoistaan,
ja kertyneillä säästöillä heille ostetaan Fortumin osakkeita. Kannustimena Fortum tarjoaa
jokaiseen alkaneeseen säästökauteen osallistuneille bruttona yhden lisäosakkeen kahta
säästöillä hankittua osaketta kohti noin kolmen vuoden kuluttua säästökauden alkamisesta.
Lisäosakkeiden saamisen edellytyksenä on, että osallistuja pitää osakkeet omistusjakson
loppuun saakka ja että hänen työsuhteensa ei ole päättynyt ennen omistusjakson päättymistä.
Kukin ohjelma koostuu yhden vuoden säästökaudesta ja sen lisäksi kahden vuoden
omistusjaksosta. Osakkeet ostetaan kvartaaleittain kertyneillä säästöillä markkinahintaan
Fortumin osavuosikatsausten julkistamisen jälkeen. Ohjelma luokitellaan osakkeina
maksettavaksi järjestelyksi ja lisäosakkeet kirjataan kuluksi ansaintajakson ajalle.
10.4 Fortumin henkilöstörahasto
Fortumin henkilöstörahasto, joka koskee vain Suomessa työskentelevää henkilöstöä, on toiminut
vuodesta 2000 alkaen. Fortumin hallitus määrittelee vuosittain rahastoon maksettavan
voittopalkkioerän määräytymisperusteet. Henkilöstörahaston jäseniä ovat sekä vakituisessa että
määräaikaisessa työsuhteessa olevat konsernin työntekijät.
Konsernin rahastoon maksamat voittopalkkioerät jaetaan rahaston jäsenille tasasuuruisina.
Kunkin työntekijän rahasto-osuudet on jaettu sidottuun osaan ja nostettavissa olevaan osaan.
Sidotusta osasta voi vuosittain siirtää nostettavaksi enintään 15 % pääomasta vastaavan
määrän.
Rahaston edellinen tilivuosi päättyi 30.4.2024, ja rahastossa oli tällöin 2 794 jäsentä (2023: 2
611). Vuonna 2024 Fortum maksoi vuoden 2023 tuloksen perusteelle henkilöstörahastoon
1,2 miljoonan euron (2023: 0,0) vuotuisen voittopalkkioerän. Rahaston jäsenten rahasto-
osuuksien yhteenlaskettu määrä oli 18 miljoonaa euroa (2023: 16).
10.5 Toimitusjohtajan ja muun johtoryhmän palkitseminen
Vuoden 2024 lopussa konsernin johtoryhmään kuului yksitoista jäsentä, mukaan lukien
toimitusjohtaja. Seuraava taulukko esittää toimitusjohtajan ja konsernin johtoryhmän palkkiot
kunkin toimikauden ajalta. Alla esitetyt palkkiot ovat suoriteperusteisia.
Fortum ilmoitti 6.9.2022 sopineensa Suomen valtion kanssa Solidium-siltarahoitusjärjestelystä,
jonka ehtojen mukaisesti johtoryhmän jäsenille ei maksettu lyhyen- ja pitkän aikavälin
kannustimia, jotka kertyivät vuosina 2022 ja 2023. He eivät myöskään voineet osallistua vuoden
2023 henkilöstön osakesäästöohjelmaan. Lisäksi johtoryhmä ilmoitti luopuvansa vapaaehtoisesti
osakepalkkioista, jotka eivät ole siltarahoitusjärjestelyn rajoitusten piirissä ja joiden toimitusaika
olisi ollut keväällä 2024, joten osakkeita ei toimitettu vuonna 2024. Kustannukset näihin
ohjelmiin liittyen kuitenkin jaksotettiin ansaintajakson ajalle. Vuonna 2023 yhdelle johtoryhmän
jäsenelle toimitettiin 2 677 osaketta (netto) rajoitetun osakeohjelman 2020–2022 sekä
johtajasopimuksen perusteella.
Vuonna 2024 johtoryhmän jäsenille toimitettiin henkilöstön osakesäästöohjelman 2022
perusteella 599 (2023: 628) lisäosaketta.
Johdon palkitseminen

| 2024 | 2023
Tuhatta euroa | Markus Rauramo, toimitus- johtaja | Muut johtoryhmän jäsenet | Markus Rauramo, toimitus- johtaja | Muut johtoryhmän jäsenet
Palkat ja luontoisedut | 1 586 | 3 844 | 1 613 | 3 369
Lyhyen aikavälin kannustimet | 239 | 660 | 0 | 0
Pitkän aikavälin kannustimet | 459 | 668 | 798 | 1 134
Eläke-etuudet (lakisääteiset) | 296 | 776 | 280 | 619
Eläke-etuudet (vapaaehtoiset) | 315 | 718 | 315 | 830
Sosiaalikulut | 42 | 273 | 58 | 194
Yhteensä | 2 937 | 6 938 | 3 064 | 6 146

Vuosimaksu toimitusjohtaja Markus Rauramon lisäeläkejärjestelystä on 20 % kiinteästä
vuosipalkasta. Kiinteä vuosipalkka koostuu peruspalkasta ja luontoiseduista. Toimitusjohtajan
eläkeikä perustuu Työntekijän eläkelakiin. Mikäli toimitusjohtaja irtisanotaan ennen eläkeikää, on
hän oikeutettu siihen mennessä eläkejärjestelyyn maksettuihin varoihin.
146

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Muiden johtoryhmän jäsenten eläkeikä on tyypillisesti paikallisen lainsäädännön mukainen.
Lisäksi kolmen jäsenen eläkeikä on 63 vuotta. Konsernipolitiikan mukaan kaikki uudet
lisäeläkejärjestelyt ovat maksuperusteisia. Johtoryhmän jäsenten eläkejärjestelyt ovat
pääsääntöisesti maksuperusteisia, lukuun ottamatta kahta jäsentä, jotka ovat Fortumin
eläkesäätiössä (etuuspohjainen järjestely). Johtoryhmän jäsenille vuosimaksu on 20 %
vuosipalkasta. Vuoden 2024 lopussa taseeseen oli kirjattu 222 tuhannen euron velka (2023: 270)
etuuspohjaisten eläkejärjestelyjen osalta.
Mikäli Fortum irtisanoo toimitusjohtajan, tämä on oikeutettu irtisanomisajan palkkaan
(6 kuukautta) sekä irtisanomiskorvaukseen, joka vastaa 6 kuukauden palkkaa. Muilla
johtoryhmän jäsenillä irtisanomisaika on 6 kuukautta riippumatta siitä, kumpi osapuoli irtisanoo
sopimuksen. Fortumin irtisanoessa sopimuksen, jäsenet ovat pääsääntöisesti oikeutettuja
irtisanomisajan palkkaan ja irtisanomiskorvaukseen, joka vastaa 6 kuukauden palkkaa.
10.6 Johdon omistamat osakkeet
Fortum Oyj:n hallituksen jäsenet omistivat 31.12.2024 yhteensä 48 015 (2023: 30 334) osaketta,
eli 0,01 % (2023: 0,00 %) yhtiön osakkeista ja äänivallasta.
Hallituksen jäsenten omistamat osakkeet (kpl)

| 2024 | 2023
Hallituksen jäsenet 31.12.2024 |  |
Mikael Silvennoinen, puheenjohtaja | 13 515 | 9 497
Essimari Kairisto, varapuheenjohtaja | 5 360 | 2 872
Ralf Christian | 4 050 | 2 270
Luisa Delgado | 4 050 | 2 270
Jonas Gustavsson | 3 065 | 1 285
Marita Niemelä | 3 065 | 1 285
Teppo Paavola | 8 780 | 7 000
Johan Söderström | 3 065 | 1 285
Vesa-Pekka Takala | 3 065 | 1 285
Entiset hallituksen jäsenet |  |
Maija Strandberg | N/A | 1 285
Yhteensä | 48 015 | 30 334

Toimitusjohtaja ja muut Fortumin johtoryhmän jäsenet omistivat yhteensä 229 623 (2023:
223 463) osaketta, eli noin 0,03 % (2023: 0,02 %) yhtiön osakkeista ja äänivallasta.
Fortumin johtoryhmän omistamat osakkeet (kpl)

| 2024 | 2023
Johtoryhmän jäsenet 31.12.2024 |  |
Markus Rauramo | 115 997 | 115 162
Nebahat Albayrak | 3 557 | 3 438
Eveliina Dahl | 3 414 | 2 859
Bernhard Günther | 1 392 | 767
Mikael Lemström | 15 155 | 15 021
Petra Lundström | 14 314 | 13 617
Simon-Erik Ollus | 7 664 | 6 838
Mikael Rönnblad | 20 887 | 20 685
Nora Steiner-Forsberg | 2 091 | 1 615
Peter Strannegård | 4 380 | 3 292
Tiina Tuomela | 40 772 | 40 169
Yhteensä | 229 623 | 223 463

147

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

10.7 Hallituksen jäsenten palkkiot
Hallitukseen kuuluu viidestä kymmeneen jäsentä. Yhtiökokous valitsee jäsenet yhden vuoden
mittaiseksi toimikaudeksi, joka päättyy valintaa seuraavaan ensimmäiseen varsinaiseen
yhtiökokoukseen. Vuoden 2024 lopussa hallitukseen kuului yhdeksän jäsentä.
Varsinainen yhtiökokous vahvistaa hallituksen jäsenten vuosipalkkiot. Hallituksen jäsenille ei
tarjota pitkän aikavälin kannustinohjelmia eikä mahdollisuutta osallistua muihin
kannustinohjelmiin. Fortumilla ei myöskään ole heitä koskevaa eläkejärjestelmää. Vuonna 2024
lakisääteiset sivukulut olivat 51 tuhatta euroa (2023: 39).
Hallituksen palkkiot

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Vuosipalkkio hallitustyöstä |  |
Puheenjohtaja | 128,2 | 88,8
Varapuheenjohtaja | 79,4 | 63,3
Tarkastus- ja riskivaliokunnan puheenjohtaja 1) 2) | N/A | 63,3
Jäsenet | 56,8 | 43,1
Kiinteä palkkio valiokuntatyöstä |  |
Tarkastus- ja riskivaliokunnan puheenjohtaja 1) 2) | 22,6 | N/A
Tarkastus- ja riskivaliokunnan jäsen | 5,4 | 3,0
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan puheenjohtaja 1) | 22,6 | 5,0
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan jäsen | 5,4 | 2,0
Teknologia- ja investointivaliokunnan puheenjohtaja 1) | 22,6 | 5,0
Teknologia- ja investointivaliokunnan jäsen | 5,4 | 2,0

1)Mikäli samalla toimii hallituksen puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana, maksetaan valiokuntatyön jäsenen kiinteä
palkkio.
2) Vuonna 2024 Tarkastus- ja riskivaliokunnan puheenjohtajan palkkio yhdenmukaistettiin muiden valiokuntien
puheenjohtajien palkkioiden kanssa.
Hallituksen päätöksellä perustetun mahdollisen muun valiokunnan puheenjohtajalle ja jäsenille
maksetaan vain kokouspalkkio.
Kullekin hallituksen jäsenelle maksetaan kiinteä vuosipalkkio ja osallistumisperusteinen
kokouspalkkio. Hallitustyöskentelystä maksettava vuosipalkkio maksetaan yhtiön osakkeina ja
rahana siten, että noin 40 %:lla vuosipalkkion määrästä hankitaan hallituksen jäsenten nimiin ja
lukuun yhtiön osakkeita ja loppuosa maksetaan rahana. Yhtiö vastaa osakkeiden hankinnasta
aiheutuvista kuluista ja varainsiirtoverosta.
Kokouspalkkio maksetaan niin hallituksen kuin valiokuntienkin kokouksista. Kokouspalkkio on
1 000 euroa kultakin kokoukselta tai 2 000 euroa jäsenen matkustaessa kokoukseen
asuinmaansa ulkopuolelle. Jäsenen osallistuessa kokoukseen etäyhteyden välityksellä tai
päätöksistä, jotka vahvistetaan erillistä kokousta pitämättä, kokouspalkkio on 1 000 euroa.
Kiinteät palkkiot valiokuntatyöstä ja kokouspalkkiot maksetaan kokonaisuudessaan rahana.
Jäsenen matkakulut korvataan yhtiön matkustussäännön mukaisesti.
Hallituksen kokonaispalkkiot

Tuhatta euroa |  | 2024 | 2023
Hallituksen jäsenet 31.12.2024 |  |
Mikael Silvennoinen | Puheenjohtaja 13.4.2023 alkaen, Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan puheenjohtaja | 167 | 125
Essimari Kairisto | Varapuheenjohtaja 13.4.2023 alkaen. Tarkastus- ja riskivaliokunnan puheenjohtaja | 118 | 107
Ralf Christian | Teknologia- ja investointivaliokunnan puheenjohtaja | 109 | 87
Luisa Delgado |  | 91 | 73
Jonas Gustavsson | Hallituksen jäsen 13.4.2023 alkaen | 90 | 69
Marita Niemelä | Hallituksen jäsen 13.4.2023 alkaen | 82 | 59
Teppo Paavola |  | 94 | 78
Johan Söderström | Hallituksen jäsen 13.4.2023 alkaen | 79 | 57
Vesa-Pekka Takala | Hallituksen jäsen 13.4.2023 alkaen | 83 | 67
Entiset hallituksen jäsenet |  |
Anja McAlister | Varapuheenjohtaja 13.4.2023 saakka | N/A | 5
Veli-Matti Reinikkala | Puheenjohtaja 13.4.2023 saakka | N/A | 10
Philipp Rösler | Hallituksen jäsen 13.4.2023 saakka | N/A | 4
Maija Strandberg | Hallituksen jäsen 13.4.2023 alkaen, 25.3.2024 saakka | 5 | 78
Annette Stube | Hallituksen jäsen 13.4.2023 saakka | N/A | 11
Kimmo Viertola | Hallituksen jäsen 13.4.2023 saakka | N/A | 6
Yhteensä |  | 916 | 836

148

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

11 Rahoituskulut – netto

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Korkokulut |  |  |
Lainat |  | -233 | -286
Vuokrasopimusvelkojen korot ja muut korkokulut |  | -3 | -2
Aktivoidut korkokulut | 18 | 10 | 20
Yhteensä |  | -226 | -269
Korkotuotot |  |  |
Lainasaamiset ja talletukset |  | 189 | 153
Muut korkotuotot 1) |  | 45 | 12
Yhteensä |  | 234 | 165
Muut rahoituserät – netto |  |  |
Ydinjätehuoltorahaston tuotto | 29 | 85 | 31
Ydinjätehuoltorahastoon liittyvä oikaisu |  | 40 | 34
Ydinvoimaan liittyvien varausten diskonttauksen purkaminen |  | -38 | -63
Rahoitusinstrumenttien käypien arvojen muutos, arvonalentumiset ja peruutukset |  | -27 | -3
Muiden varausten ja eläkevelvoitteiden diskonttauksen purkaminen | 30, 31 | 1 | 0
Muut rahoituskulut ja -tuotot |  | -13 | -33
Yhteensä |  | 47 | -34
Rahoituskulut – netto |  | 55 | -138
milj. euroa |  | 2024 | 2023
Rahoituskulut – netto |  | 55 | -138
Oikaisut rahoituskuluihin – netto |  |  |
Ydinjätehuoltorahaston tuotto |  | -85 | -31
Ydinjätehuoltorahastoon liittyvä oikaisu |  | -40 | -34
Ydinvoimaan liittyvien varausten diskonttauksen purkaminen |  | 38 | 63
Rahoitusinstrumenttien käypien arvojen muutos, arvonalentumiset, peruutukset ja muut oikaisut 1) |  | -5 | 3
Vertailukelpoiset rahoituskulut – netto |  | -36 | -137

1) Muut oikaisut vuonna 2024 sisältävät 19 miljoonaa euroa veronpalautukseen liittyvää korkotuloa veroviranomaiselta ja 13
miljoonaa euroa korkotuloa kaupallisen riidan sopimisesta. Katso myös liitetieto 37 Oikeudenkäynnit ja
viranomaismenettelyt.
Katso Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
Lainojen korkokulut vuoden 2024 aikana olivat yhteensä 233 miljoonaa euroa (2023: 286),
sisältäen lainojen korkoja 211 miljoonaa euroa (2023: 246) ja 22 miljoonaa euroa (2023: 40))
korkokuluja lainasalkkua suojaavista johdannaisista. Vuonna 2023 korkokulut sisälsivät 41
miljoonaa euroa lainojen korkokuluja liittyen Suomen valtion siltarahoitusjärjestelyyn.
Lainasaamisten ja talletuksien korkotuotot olivat yhteensä 189 miljoonaa euroa (2023: 153)
sisältäen 162 miljoonaa euroa (2023: 133) talletusten ja pankkisaamisten korkoja sekä 27
miljoonaa euroa (2023: 21) osakaslainasaamisten ja muiden lainasaamisten korkoja. Muut
korkotuotot vuodelta 2024, 45 miljoona euroa (2023: 12), sisältävät 19 miljoonaa euroa
veronpalautukseen liittyvää kertynyttä korkotuloa veroviranomaiselta, 13 miljoonaa euroa
korkotuloa kaupallisen riidan sopimisesta ja 13 miljoonaa euroa liittyy pääasiassa
hyödykejohdannaisten kaupankäyntivakuuksiin.
Ydinjätehuoltorahaston tuotto, ydinjäterahastoon liittyvä oikaisu ja ydinvoimaan liittyvien
varausten diskonttauksen purkaminen liittyvät Loviisan ydinvoimalaan. Katso lisätietoja
liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
Muut rahoituskulut ja -tuotot olivat yhteensä -13 miljoonaa euroa (2023: -33). Vuonna 2023 muut
rahoituskulut sisälsivät -15 miljoonaa euroa kuluja liittyen Suomen valtion
siltarahoitusjärjestelyyn.
Korko- ja valuuttajohdannaiset rahoituskuluissa (netto)

milj. euroa | 2024 | 2023
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset |  |
Lainojen korkokulut | -10 | -7
Johdannaisten valuuttakurssierot | 5 | -1
Rahoitusinstrumenttien käypien arvojen muutokset - korkoero 1) | 15 | 40
Korkojohdannaisten käypien arvojen muutos yhteensä rahoituskuluissa (netto) | 10 | 31
Valuuttajohdannaiset |  |
Lainojen korkokulut | -12 | -33
Johdannaisten valuuttakurssierot | 145 | -156
Rahoitusinstrumenttien käypien arvojen muutokset - korkoero | 1 | 5
Valuuttajohdannaisten käypien arvojen muutos yhteensä rahoituskuluissa (netto) | 134 | -184
Yhteensä | 144 | -153

1)Rahoitusinstrumenttien käypien arvojen muutoksiin sisältyy käyvän arvon suojauslaskennassa olevien
suojausinstrumenttien arvostusmuutokset 15 miljoonaa euroa (2023: 41).
149

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

12 Tuloverot
12.1 Tulos ennen veroja maittain

milj. euroa | 2024 | 2023
Suomi | 528 | 934
Ruotsi | 309 | 652
Puola | 85 | -66
Irlanti | 233 | -51
Alankomaat | 265 | 160
Muut | -21 | -45
Yhteensä | 1 399 | 1 583

Maakohtainen erittely tuloksesta ennen veroja esittää kunkin maan osuuden Fortum-konsernin
tuloksesta ennen veroja, joka perustuu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisiin
konsernin laadintaperiaatteisiin. Kunkin maan tulos sisältää siten esimerkiksi osuuden osakkuus-
ja yhteisyritysten tuloksesta, johdannaisten IFRS-standardien mukaisen kirjaamisen vaikutukset
ja muut konserniyhdistelyyn liittyvät oikaisut, jotka eivät sisälly paikallisten tytäryritysten
verotettavaan tuloon.
12.2 Tuloverojen merkittävimmät osatekijät maittain

milj. euroa | 2024 | 2023
Kauden verotettavaan tuloon perustuva vero |  |
Suomi | -126 | -157
Ruotsi | -88 | -122
Puola | -13 | -6
Irlanti | 0 | 0
Alankomaat | -2 | -2
Muut | -9 | -6
Yhteensä | -238 | -293
Laskennalliset verot |  |
Suomi | 11 | -13
Ruotsi | 22 | -3
Puola | -9 | 35
Irlanti | -36 | 163
Alankomaat | -20 | 36
Muut 1) | 18 | 32
Yhteensä | -14 | 249
Edellisten tilikausien verojen oikaisut |  |
Suomi | 11 | -8
Ruotsi | 0 | 0
Puola | 3 | -18
Irlanti | 0 | 0
Alankomaat | 0 | 1
Muut | 0 | 0
Yhteensä | 13 | -25
Tuloverot | -239 | -69

1) Sisältää verokantaeron omaan pääomaan kirjatun konsernin sisäisen lainan korosta.
150

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

12.3 Efektiivisen tuloverokannan täsmäytyslaskelma
Konsernin tuloksesta ennen veroja laskettu vero eroaa Suomen nimellisen verokannan mukaan
lasketusta verosta seuraavasti:

milj. euroa | 2024 | % | 2023 | %
Tulos ennen veroja | 1 399 |  | 1 583 |
Vero laskettuna Suomen nimellisellä verokannalla | -280 | 20,0 | -317 | 20,0
Suomen ja ulkomaisten verokantojen ja -säännösten erot | 4 | -0,3 | -16 | 1,0
Verovapaat myyntivoitot | 47 | -3,4 | 1 | 0,0
Muut vertailukelpoisiin tuloveroihin vaikuttavat erät | -3 | 0,2 | 225 | -14,2
Verotuksessa vähennyskelvottomat kulut | 4 | -0,3 | 10 | -0,6
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 3 | -0,2 | 12 | -0,8
Laskennallisten verosaamisten muutoksen ja kirjaamatta jättämisen vaikutukset | -5 | 0,4 | -5 | 0,3
Muut erät | -3 | 0,2 | 20 | -1,2
Edellisiin tilikausiin perustuva verojen korjaus | -5 | 0,4 | 2 | -0,2
Tuloverot | -239 | 17,1 | -69 | 4,3

Tärkeimmät verotuksen tunnusluvut:
• Painotettu keskimääräinen tuloverokanta vuodelle 2024 on 19,7 % (2023: 21,0 %).
• Tuloslaskelman efektiivinen tuloverokanta vuodelle 2024 on 17,1 % (2023: 4,3 %).
• Vertailukelpoinen efektiivinen tuloverokanta vuodelle 2024 on 19,1 % (2023: 19,1 %).
Katso liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto ja Tunnuslukujen
laskentakaavat ja täsmäytykset.
Pääasialliset efektiiviseen tuloverokantaan vaikuttavat tekijät ovat:
• Verovapaat myyntivoitot syntyivät pääasiassa kierrätys- ja jäteliiketoiminnan divestoinnista
vuonna 2024, mikä laski efektiivistä veroastetta 3,4 %:lla (2023: 0,0 %).
• Muut vertailukelpoisiin tuloveroihin vaikuttavat erät vuonna 2024 liittyvät pääasiassa
osakkeiden alaskirjaukseen Alankomaissa. Vuonna 2023 vertailukelpoisiin tuloveroihin
vaikuttivat pääosin Irlannissa ja Alankomaissa Venäjään liittyvien lainojen alaskirjaukset, mikä
johti verotappioista kirjattujen laskennallisten verosaamisten kasvuun Irlannissa. Nämä erät
laskivat efektiivistä tuloverokantaa 0,2 %:lla (2023: 14,2 %).
• Muut erät sisältävät omaan pääomaan kirjatun konsernin sisäisen lainan koron verokantaeron
8 miljoonaa, joka syntyy Irlannin 12,5 prosentilla verotettavasta korkotulosta sekä Suomen 20
prosentilla verotettavasta korkokulusta. Erä laski efektiivistä tuloverokantaa 0,6 %:lla, (2023:
1,5 %).
12.4 Vertailukelpoisen efektiivisen tuloverokannan
täsmäytyslaskelma

milj. euroa | 2024 | 2023
Tuloverot | -239 | -69
Tuloveroihin liittyvät oikaisut | 20 | -201
Vertailukelpoiset tuloverot | -219 | -269

12.5 Pilari 2 -mallisäännöt
Konserni kuuluu OECD:n Pilari 2 -mallisääntöjen soveltamisalaan maailmanlaajuisen
vähimmäisveron osalta. Pilari 2:ta koskeva lainsäädäntö hyväksyttiin Suomessa, joka on
emoyhtiö Fortum Oyj:n kotipaikka, ja se astui voimaan 1.1.2024. Tämä lainsäädäntö hyväksyttiin
tai se tuli oleellisilta osin voimaan vuodesta 2024 alkaen myös seuraavissa Fortumin
toimintamaissa: Ruotsi, Alankomaat, Irlanti, Tanska, Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Sveitsi,
Espanja, Ranska, Saksa ja Norja.
Lainsäädännön mukaan konserni on velvollinen maksamaan täydennysveroa Pilari 2
-mallisääntöjen kautta määritettävän valtiokohtaisen efektiivisen verotason ja 15 prosentin
minimiverokannan erotuksesta, mikäli Pilari 2:ssa määritetyt siirtymäkauden
olettamasäännökset (Safe Harbours) eivät ole voimassa.
Fortumin arvion mukaan Pilari 2 -lainsäädännöstä ei aiheudu merkittävää vaikutusta vuonna
2024.
151

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

13 Osakekohtainen tulos ja osinko
LAADINTAPERIAATTEET
OSAKEKOHTAINEN TULOS
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön omistajille kuuluva voitto
liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden lukumäärän painotetulla keskiarvolla, josta on
vähennetty konsernin hankkimat ja omistuksessaan pitämät omat osakkeet.
OSINKO
Hallituksen yhtiökokoukselle ehdottamaa osingonjakoa ei kirjata velaksi tilinpäätökseen ennen
kuin yhtiön osakkeenomistajat ovat hyväksyneet sen yhtiökokouksessa.
13.1 Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos

| 2024 | 2023
Jatkuvien toimintojen emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto (milj. euroa) | 1 164 | 1 514
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto, Fortum yhteensä (milj. euroa) | 1 164 | -2 069
Osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä, 1 000 kpl | 897 264 | 897 264
Jatkuvien toimintojen osakekohtainen tulos (euroa) | 1,30 | 1,68
Osakekohtainen tulos, Fortum yhteensä (euroa) | 1,30 | -2,31

Laimennetut osakekohtaiset tulokset ovat samat kuin osakekohtaiset tulokset yllä, koska
Fortumilla ei tällä hetkellä ole ulkona olevia laimentavia instrumentteja.
Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos

| 2024 | 2023
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen tilikauden voitto (milj. euroa) | 900 | 1 150
Vertailukelpoinen tilikauden voitto, Fortum yhteensä (milj. euroa) | 900 | 1 184
Osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä, 1 000 kpl | 897 264 | 897 264
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen osakekohtainen tulos (euroa) | 1,00 | 1,28
Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos, Fortum yhteensä (euroa) | 1,00 | 1,32

Katso Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
13.2 Osakekohtainen osinko
Hallitus ehdottaa, että Fortum jakaa tilikaudelta 2024 osinkona 1,40 euroa osaketta kohti. Osinko
koostuu 0,90 eurosta, joka vastaa 90 %:a vertailukelpoisesta osakekohtaisesta tuloksesta (1,00
euroa), sekä 0,50 euron lisäosingosta. 10.2.2025 rekisteriin merkittyjen osakkeiden lukumäärän
perusteella kokonaisosingon määrä olisi yhteensä 1 256 miljoonaa euroa. Ehdotettua osinkoa ei
ole kirjattu osinkovelaksi tässä tilinpäätöksessä.
Vuoden 2023 osingonjaosta, 1,15 euroa osaketta kohti ja yhteensä 1 032 miljoonaa euroa,
päätettiin yhtiökokouksessa 25.3.2024. Osinko maksettiin kahdessa erässä. Osingon
ensimmäinen erä, 0,58 euroa osaketta kohti ja yhteensä 520 miljoonaa euroa, maksettiin
5.4.2024. Osingon toinen erä, 0,57 euroa osaketta kohti ja yhteensä 511 miljoonaa euroa,
maksettiin 9.10.2024.
Vuoden 2022 osingonjaosta, 0,91 euroa osaketta kohti, yhteensä 817 miljoonaa euroa, päätettiin
yhtiökokouksessa 13.4.2023. Osinko maksettiin kahdessa erässä. Osingon ensimmäinen erä,
0,46 euroa osaketta kohti ja yhteensä 413 miljoonaa euroa, maksettiin 24.4.2023. Osingon toinen
erä, 0,45 euroa osaketta kohti ja yhteensä 404 miljoonaa euroa, maksettiin 10.10.2023.
152

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

14 Rahavirtalaskelman lisätietoja
14.1 Nettovelan muutokset

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Rahoitusnettovelka kauden alussa |  | 942 | 1 084
Venäjän vaikutus rahoitusnettovelkaan kauden alussa |  | — | 43
Rahoitusnettovelka kauden alussa ilman Venäjää |  | 942 | 1 127
Nettorahavirta: |  |  |
Vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA) |  | 1 556 | 1 903
Ei-kassavaikutteiset sekä muut erät |  | -89 | 129
Maksetut nettorahoituskulut ja saadut osingot |  | 25 | -59
Maksetut tuloverot |  | -196 | -454
Käyttöpääoman muutos |  | 95 | 191
Käyttöomaisuusinvestoinnit |  | -472 | -576
Yrityshankinnat |  | -33 | -53
Yritys- ja käyttöomaisuusmyynnit |  | 767 | 17
Muutos korollisissa saamisissa |  | -44 | 22
Osingonjako emoyhtiön omistajille |  | -1 032 | -817
Muut rahoitustoiminnot |  | 2 | 19
Nettorahavirta, jatkuvat toiminnot ('-' rahoitusnettovelan kasvu) |  | 580 | 322
Muuntoerot ja muut muutokset |  | 5 | 137
Rahoitusnettovelka kauden lopussa | 27 | 367 | 942

14.2 Rahavirtalaskelman lisätietoja
Ei-kassavirtavaikutteiset sekä muut erät
Vuoden 2024 ei-kassavirtavaikutteiset ja muut erät -89 miljoonaa euroa (2023: 129) liittyvät
pääasiassa realisoituneisiin valuuttakurssivoittoihin ja -tappioihin -78 miljoonaa euroa (2023:
186) ja päästöoikeuksiin liittyvien velkojen muutokseen -8 miljoonaa euroa (2023: -32). Näiden
vaikutusta tasoitti 58 miljoonan euron tuotto kaupallisen riidan sopimisesta. Vuonna 2023 ei-
kassavirtavaikutteiset sekä muut erät sisälsivät Solidiumin siltarahoituksesta maksetun
luotonvarausprovision ‑39 miljoonaa euroa.
Käyttöpääoman muutos

milj. euroa |  | 2024 | 2023
Korottomien saamisten muutos, vähennys(+)/lisäys(-) |  | 243 | 348
Vaihto-omaisuuden muutos, vähennys(+)/lisäys(-) |  | -17 | -14
Korottomien velkojen muutos, vähennys(-)/lisäys(+) |  | -131 | -143
Yhteensä |  | 95 | 191

Maksetut käyttöomaisuusinvestoinnit rahavirtalaskelmassa

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Käyttöomaisuusinvestoinnit | 17, 18 | 483 | 611
Muutokset maksamattomissa investoinneissa, vähennys(+)/lisäys(-) |  | -2 | -16
Aktivoidut vieraan pääoman menot |  | -10 | -20
Yhteensä |  | 472 | 576

Hankitut osakkeet rahavirtalaskelmassa
Osakehankintojen nettovaikutus oli vuoden 2024 aikana 33 miljoonaa euroa (2023: 53). Vuoden
2023 aikana Fortum hankki ruotsalaisen sähköntoimittajan Telge Energi AB:n. Katso lisätietoja
liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
Myydyt osakkeet rahavirtalaskelmassa

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Myydyt tytäryritysosakkeet pl. myytyjen yritysten rahavarat | 3 | 726 | 1
Myydyt osakkuus- ja yhteisyritysosakkeet ja pääoman palautukset | 3, 19 | 38 | 0
Myydyt osakkuus- ja yhteisyritysosakkeet ja pääoman palautukset | 3 | 0 | 3
Yhteensä |  | 764 | 5

Vuonna 2024 Fortum sai päätökseen kierrätys- ja jäteliiketoimintansa myynnin Summa Equitylle.
Kaupasta saatu nettorahavirta oli noin 720 miljoonaa euroa. Fortum sai myös päätökseen jäljellä
olleen osuutensa (43,75 %) myynnin 185 MW:n aurinkovoimatoiminnoistaan Intiassa.
Kokonaismyyntituotto oli 33 miljoonaa euroa.
Vuoden 2023 aikana ei ollut merkittäviä yritysmyyntejä.
Katso lisätietoja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
153

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

15 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat luokittain
LAADINTAPERIAATTEET
RAHOITUSVARAT
Konserni luokittelee rahoitusvaransa seuraaviin IFRS 9:n mukaisiin luokkiin: rahoitusvarat
jaksotettuun hankintamenoon, rahoitusvarat käypään arvoon tulosvaikutteisesti sekä
rahoitusvarat käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta. Luokittelu tehdään
rahoitusvarojen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä ja se riippuu sopimukseen perustuvien
rahavirtojen luonteesta sekä konsernin rahoitusvarojen hallinnoinnissa sovellettavasta
liiketoimintamallista.
Rahoitusvaroihin kuuluvan instrumentin arvostaminen jaksotettuun hankintamenoon tai
käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta edellyttää sopimusperusteisten
rahavirtojen koostumista pelkästään korosta ja pääoman takaisinmaksusta (ns. SPPI-kriteeri).
SPPI-kriteerin täyttymistä arvioidaan rahoitusinstrumenttikohtaisesti. Jos SPPI-kriteeri ei täyty,
rahoitusvarat arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti.
Rahoitusvarat esitetään lyhytaikaisina varoina, jos niiden maturiteetti on lyhempi kuin 12
kuukautta, sijoituksesta aiotaan luopua 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä tai niitä
pidetään kaupankäyntitarkoituksessa. Muussa tapauksessa erä esitetään pitkäaikaisina
varoina.
JAKSOTETTUUN HANKINTAMENOON KIRJATTAVAT RAHOITUSVARAT
Konserni arvostaa rahoitusvarat jaksotettuun hankintamenoon, jos rahoitusomaisuutta
pidetään hallussa sellaisen liiketoimintamallin mukaisesti, jonka tavoitteena on sopimukseen
perustuvien kiinteiden tai ennalta määritettyjen rahavirtojen kerääminen. Rahavirrat
muodostuvat pääomasta ja jäljellä olevan pääoman korosta, ja ne syntyvät, kun konserni antaa
lainaa tai toimittaa tuotteita ja palveluja suoraan velalliselle. Jaksotettuun hankintamenoon
arvostettavat rahoitusvarat sisältävät johdannaisia lukuun ottamatta kaikki rahoitusvarat,
joiden rahavirrat perustuvat kiinteisiin tai ennalta määritettyihin maksuihin, ja joilla ei ole
toimivilla markkinoilla noteerattua hintaa.
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavien rahoitusvarojen arvosta vähennetään
mahdolliset arvonalentumistappiot käyttäen odotettuun luottotappioon perustuvaa
arvostusmallia. Taseesta pois kirjaamisesta aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan
tuloslaskelmaan.
KÄYPÄÄN ARVOON TULOSVAIKUTTEISESTI KIRJATTAVAT RAHOITUSVARAT
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat sisältävät lyhytaikaiset
kaupankäyntitarkoituksessa olevat rahoitusvarat, rahoitusvarat, jotka ovat alkuperäisen
kirjaamisen yhteydessä peruuttamattomasti arvostettu käypään arvoon tulosvaikutteisesti,
sekä rahoitusvarat, jotka ovat IFRS 9:n mukaan pakotetusti arvostettu käypään arvoon
tulosvaikutteisesti. Johdannaiset luokitellaan kaupankäyntitarkoituksessa oleviksi, ellei niitä
määritellä tehokkaiksi suojausinstrumenteiksi.
Voitot ja tappiot, jotka johtuvat käyvän arvon muutoksista, sisältyvät sen kauden
tuloslaskelmaan, jonka aikana ne syntyvät.
KÄYPÄÄN ARVOON MUIDEN LAAJAN TULOKSEN ERIEN KAUTTA KIRJATTAVAT
RAHOITUSVARAT
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta kirjatuista muista oman pääoman
ehtoisista sijoituksista ei kirjata luottotappiovarauksia, ja kertyneitä käyvän arvon muutoksia ei
kirjata tuloslaskelmaan, kun rahoitusvara kirjataan pois taseesta. Saadut osingot kirjataan
tulosvaikutteisesti.
TASEESTA POIS KIRJAAMINEN
Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun oikeudet niiden kassavirtoihin lakkaavat olemasta
voimassa tai kun konserni on siirtänyt olennaisilta osin omistamiseen liittyvät riskit ja edut.
ARVONALENTUMINEN
Konserni kirjaa jaksotettuun hankintamenoon arvostettavien rahoitusvarojen osalta
luottotappiovarauksen perustuen odotettavissa oleviin luottotappioihin IFRS 9:n mukaan.
Katso lisätietoja liitetiedossa 4.4.1 Rahoitusvarojen luottoriskin arviointi ja liitetiedossa 24
Myyntisaamiset ja muut saamiset.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ei kirjata odotettavissa oleviin
luottotappioihin perustuvaa luottotappiovarausta, koska ne ovat jo arvostettu käypään arvoon.
Rahoitusvarat kirjataan kokonaan alas, kun konserni ei voi kohtuudella odottaa saavansa
sopimukseen perustuvia rahavirtoja.
RAHOITUSVELAT
Kaikki rahoitusvelat merkitään alun perin käypään arvoon. Lainojen sekä osto- ja muiden
velkojen osalta vähennetään transaktiomenot. Myöhemmillä kausilla kaikki rahoitusvelat
lukuun ottamatta johdannaisia sekä rahoitusvelkoja, jotka konserni on alkuperäisen kirjaamisen
yhteydessä peruuttamattomasti valinnut kirjata käypään arvoon tulosvaikutteisesti, kirjataan
jaksotettuun hankintamenoon; maksetun rahamäärän (josta transaktiomenot vähennetty) ja
lunastusarvon välinen erotus kirjataan korkokuluksi kyseisen lainan laina-ajalle käyttäen
efektiivisen koron menetelmää.
Konsernin johdannaiset, joita ei ole määritetty suojausinstrumenteiksi, arvostetaan käypään
arvoon tulosvaikutteisesti. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu korko sekä
rahoitusveloista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan.
Konsernin rahoitusvelkoihin sisältyvät osto- ja muut velat, lainat ja johdannaissopimukset.
Sellaiset lainat tai niiden osa, jotka ovat käyvän arvon suojauksen kohde-etuutena, arvostetaan
154

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Rahoitusvelat kirjataan pois taseesta, kun konserni on
täyttänyt sopimusvelvoitteensa.
JOHDANNAISINSTRUMENTTEIHIN JA SUOJAUSTOIMENPITEISIIN LIITTYVÄT
LASKENTAPERIAATTEET
Konsernin tavanomaiseen liiketoimintaan kuuluvat hyödykkeiden myynti- ja osto. Liiketoimet,
jotka on solmittu ja jotka pidetään edelleen voimassa tarkoituksena vastaanottaa tai toimittaa
kohteena oleva hyödyke konsernin osto-, myynti- ja käyttötarpeiden mukaisesti (oman käytön
poikkeus), eivät kuulu IFRS 9:n soveltamisalaan. Fyysiset sopimukset muiden kuin rahoituserien
ostamiseksi ja myymiseksi, jotka arvostetaan käypään arvoon käyvän arvon optiolla
kumoamaan arvostuksesta johtuvaa tuloslaskelmaeroa, tai jotka eivät täytä oman käytön
poikkeuksen kriteerejä, tai joille ei voida soveltaa suojauslaskentaa, arvostetaan käypään
arvoon tuloslaskelman kautta.
Konserni tekee johdannaissopimuksia johdannaispörsseissä, joissa johdannaiset selvitetään
keskusselvitysosapuolten (central clearing parties, CCPs) tai selvityspankkien kautta, sekä
kahdenvälisesti (over-the-counter) suoraan johdannaisvastapuolten kanssa. Kaupankäynti
johdannaispörsseissä vaatii rahavakuuksia (vakuusmaksuja) keskusselvitysosapuolten ja
selvityspankkien markkinariskin kattamiseksi. Katso lisätietoja liitetiedossa 4.2 Rahoitus ja
likviditeetin hallinta ja liitetiedossa 4.4 Luottoriskit. Johdannaiset, joilla käydään kauppaa
pörsseissä, käsitellään joko CTM (collatralised-to-market) tai STM (settled-to-market) -
johdannaisina riippuen niiden päivittäisten maksusuoritusten (variation margin) sopimuksen
mukaisista oikeuksista ja velvoitteista. CTM-johdannaisten päivittäiset maksusuoritukset
käsitellään käteisvakuutena ja kirjataan taseeseen vakuussaamisiin ja -velkoihin. Lisäksi
johdannaissopimus arvostetaan käypään arvoon ja kirjataan taseeseen käteisvakuudesta
erilliseksi johdannaissaamiseksi tai -velaksi. STM-johdannaisten päivittäiset maksusuoritukset
kirjataan johdannaissopimuksen realisoituneeksi käyvän arvon muutokseksi. Tällöin
johdannaissopimukselle ei jää realisoitumatonta käyvän arvon muutosta, joka kirjattaisiin
taseeseen johdannaissaamiseksi tai -velaksi. CTM- ja STM-johdannaisten alkuvakuus (initial
margin) kirjataan taseeseen vakuussaamisiin ja -velkoihin. Tällä hetkellä johdannaiset, joilla
käydään kauppaa pörsseissä, ovat pääasiassa CTM-johdannaisia, kun taas STM-johdannaisten
määrä on epäolennainen.
Johdannaiset merkitään taseeseen alun perin käypään arvoon sinä päivänä, jolloin
johdannaissopimus tehdään, ja arvostetaan aina jatkossa tilinpäätöshetken käypään arvoon.
Alkuperäisestä käypään arvoon arvoituksesta syntyvät voitot ja tappiot (”ensimmäisen päivän”
voitot ja tappiot) eliminoidaan vastaavaa johdannaissaamista tai -velkaa vastaan, jos
johdannaisen alkuperäinen käypä arvo on määritetty käyttäen arvostusmenetelmiä, jotka
sisältävät syöttötietoja, jotka eivät ole havainnoitavissa toimivilta markkinoilta. Johdannaisten,
joiden alkuperäinen käypä arvo perustuu vastaavanlaisten sopimusten markkinanoteerauksiin
toimivilla markkinoilla tai arvostusmenetelmiin, jotka sisältävät vain toimivilta markkinoilta
havainnoitavissa olevia syöttötietoja, kirjataan samalla tavalla kuin myöhemmästä käypään
arvoon arvostuksesta syntyvät voitot ja tappiot.
Myöhemmissä käypään arvoon arvostamisissa syntyvän voiton tai tappion kirjaamistapa
riippuu siitä, onko johdannainen määritetty suojauslaskennassa hyväksyttäväksi
suojausinstrumentiksi, ja jos on, suojatun kohteen luonteesta. Konserni määrittää tietyt
johdannaiset joko: (1) erittäin todennäköisten ennakoitujen liiketoimien suojauksiksi
(kassavirran suojaus); (2) taseeseen merkittyjen varojen tai velkojen tai taseeseen
merkitsemättömien kiinteäehtoisten sitoumusten käypien arvojen suojauksiksi (käyvän arvon
suojaus); tai (3) ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojauksiksi.
Konserni dokumentoi liiketoimen syntymisajankohtana suojausinstrumenttien ja suojattujen
kohteiden välisen suhteen, sen muodostuvatko suojatut kohteet erillisistä riskikomponenteista
tai riskikomponenttien yhdistelmästä, sekä riskienhallinnan tavoitteensa ja erilaisiin suojauksiin
ryhtymisen strategiansa. Konserni dokumentoi myös arvionsa siitä, täyttävätkö
suojausliiketoimissa käytettävät johdannaiset suojauksen tehokkuudelle asetetut vaatimukset:
(1) suojaavan instrumentin ja suojatun kohteen välillä on taloudellinen suhde, (2) luottoriskin
vaikutus ei dominoi tästä taloudellisesta suhteesta aiheutuvia arvonmuutoksia, (3) suojausaste
on sama kuin mitä käytetään riskien hallinnassa. Konserni dokumentoi myös sekä suojausta
aloitettaessa, että sen jälkeen arvionsa siitä, ovatko suojausliiketoimissa käytettävät
johdannaiset prospektiivisesti erittäin tehokkaita kumoamaan suojattavien kohteiden käypien
arvojen tai kassavirtojen muutokset. Suojauslaskenta lopetetaan siinä tapauksessa, kun
suojaussuhde ei täytä suojauksen tehokkuuden vaatimuksia.
KASSAVIRRAN SUOJAUS
Johdannaisinstrumenttien käypien arvojen muutosten tehokas osuus merkitään omaan
pääomaan, jos johdannaisinstrumentti on määritetty kassavirran suojaukseksi ja se täyttää
kassavirran suojauksen ehdot. Tehottomaan osuuteen liittyvä voitto tai tappio kirjataan
välittömästi tuloslaskelmaan. Omaan pääomaan kertyneet käypien arvojen muutokset
merkitään tuloslaskelmaan niillä kausilla, jolloin suojattu erä vaikuttaa voittoon tai tappioon
(esimerkiksi silloin, kun ennakoitu suojattu myyntitapahtuma toteutuu). Kuitenkin silloin, kun
suojattu ennakoitu liiketoimi johtaa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuulumattoman
omaisuuserän tai velan kirjaamiseen (esimerkiksi vaihto-omaisuus), omaan pääomaan kirjatut
voitot ja tappiot siirretään omasta pääomasta ja sisällytetään kyseisen omaisuuserän tai velan
alkuperäiseen kirjanpitoarvoon. Kun suojaus ei enää täytä suojauslaskennan
soveltamisedellytyksiä, kyseisellä hetkellä omassa pääomassa oleva kertynyt voitto tai tappio
kirjataan tulosvaikutteisesti, kun myös ennakoitu liiketoimi toteutuu ja merkitään
tuloslaskelmaan. Kun ennakoidun liiketoimen ei enää odoteta tapahtuvan, omassa pääomassa
oleva kertynyt voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan.
Fortum suojaa altistumisensa hyödykkeiden markkinariskille ja soveltaa suojauslaskentaa
riskikomponenteittain. Suojauslaskentaa sovelletaan pohjoismaiseen sähkön hintariskiin, jonka
fyysinen toimitus jaetaan yleisesti kolmeen riskikomponenttiin: (1) systeemihintariskiin, (2)
aluehintaeroriskiin (EPAD) sekä (3) valuuttariskiin. Jokaiselle edellä mainitulle
riskikomponentille on yleisesti saatavilla niille nimenomaisesti kohdennettuja
johdannaissopimuksia, jotka ovat kyseisen riskikomponentin tehokkaita suojauksia.
155

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Suojauslaskentaa sovelletaan myös tiettyihin kaasun hintariskiä suojaaviin
johdannaissopimuksiin, jotka efektiivisesti suojaavat toimitettavan kaasuvolyymin kassavirtaa.
KÄYVÄN ARVON SUOJAUKSET
Käyvän arvon suojauksiksi määritettyjen ja nämä ehdot täyttävien johdannaisten käypien
arvojen muutokset kirjataan tuloslaskelmaan, samoin ne suojatun omaisuuserän tai velan
käyvän arvon muutokset, jotka ovat kohdistettavissa suojatulle riskille.
Jos suojaus ei enää täytä suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä, suojattavan kohteen
kirjanpitoarvoa oikaistaan efektiivisen koron menetelmällä tulosvaikutteisesti suojauskohteen
juoksuajalle.
ULKOMAISIIN YKSIKÖIHIN TEHTYJEN NETTOSIJOITUSTEN SUOJAUS
Ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojaukset käsitellään kirjanpidossa
kassavirran suojausten tavoin. Se osa suojausinstrumentin voitosta tai tappiosta, joka liittyy
suojauksen tehokkaaseen osuuteen, merkitään omaan pääomaan. Tehottomaan osuuteen
liittyvä voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan. Omaan pääomaan kertyneet
voitot ja tappiot kirjataan tulosvaikutteisesti, kun ulkomaisesta yksiköstä luovutaan.
JOHDANNAISET, JOTKA EIVÄT TÄYTÄ SUOJAUSLASKENNAN SOVELTAMISEDELLYTYKSIÄ
Tietyt johdannaisinstrumentit, jotka ovat osa taloudellista suojaussuhdetta, eivät täytä
suojauslaskennan ehtoja. Realisoitumattomat käypien arvojen muutokset raportoidaan
vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä suojauslaskennan ulkopuolella olevista
tulevaisuuden kassavirtoja suojaavista hyödykejohdannaisista sekä IFRS 9:n mukaan
johdannaisina käsiteltävistä fyysistä sopimuksista. Vastaavat käypien arvojen muutokset
valuutta- ja korkojohdannaisista kirjataan suojauskohteen mukaisesti rahoituskulut – nettoon.
Rahoitusvarat ja -velat on seuraavassa taulukossa jaettu IFRS 9:n mukaisiin kategorioihin.
Kategoriat on edelleen jaettu luokkiin, joiden perusteella rahoitusvarat ja -velat arvostetaan.
Rahoitusvarat luokittain 2024

|  | Jaksotettu hankintameno | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta |
milj. euroa | Liite |  | Suojauslaskenta, käyvän arvon suojaus | Ei sovelleta suojauslaskentaa | Muut rahoitusvarat | Nettosijoituksen ja rahavirran suojaus | Rahoitusvarat yhteensä
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset varat |  |  |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 21 | 99 |  |  | 139 |  | 238
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 83 |  | 79 | 162
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  | 79 | 5 |  | 21 | 105
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | 22 | 431 |  |  |  |  | 431
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 530 | 79 | 87 | 139 | 100 | 935
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset varat |  |  |  |  |  |  |
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 85 |  | 264 | 349
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  | 26 |  | 4 | 30
Myyntisaamiset | 24 | 812 |  |  |  |  | 812
Muut saamiset | 24 | 195 |  |  |  |  | 195
Lyhytaikaiset korolliset saamiset | 22 | 70 |  |  | 213 |  | 283
Likvidit varat | 25 | 4 136 |  |  |  |  | 4 136
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 5 212 | 0 | 111 | 213 | 268 | 5 804
Yhteensä |  | 5 742 | 79 | 198 | 352 | 368 | 6 739

156

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Rahoitusvarat luokittain 2023

|  | Jaksotettu hankintameno | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta |
milj. euroa | Liite |  | Suojauslaskenta, käyvän arvon suojaus | Ei sovelleta suojauslaskentaa | Muut rahoitusvarat | Nettosijoituksen ja rahavirran suojaus | Rahoitusvarat yhteensä
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset varat |  |  |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 21 | 78 |  |  | 123 |  | 201
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 42 |  | 59 | 101
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  | 92 | 2 |  | 21 | 115
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | 22 | 644 |  |  |  |  | 644
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 722 | 92 | 45 | 123 | 80 | 1 061
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset varat |  |  |  |  |  |  |
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 124 |  | 251 | 375
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  | 7 |  | 7 | 14
Myyntisaamiset | 24 | 1 120 |  |  |  |  | 1 120
Muut saamiset | 24 | 167 |  |  |  |  | 167
Lyhytaikaiset korolliset saamiset | 22 | 64 |  |  | 325 |  | 389
Likvidit rahat | 25 | 4 183 |  |  |  |  | 4 183
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 5 534 | 0 | 131 | 325 | 257 | 6 247
Yhteensä |  | 6 256 | 92 | 176 | 448 | 337 | 7 309

157

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Rahoitusvelat luokittain 2024

|  | Jaksotettu hankintameno | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta |  |
milj. euroa | Liite |  | Suojauslaskenta, käyvän arvon suojaus 1) | Ei sovelleta suojauslaskentaa | Muut rahoitusvelat | Nettosijoituksen ja rahavirran suojaus | Vuokrasopimusvelat | Rahoitusvelat yhteensä
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset velat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 27 | 3 268 | 990 |  |  |  | 78 | 4 336
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 104 |  | 61 |  | 165
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  | 54 | 0 |  | 2 |  | 56
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 3 268 | 1 044 | 104 |  | 63 | 78 | 4 557
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset velat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 27 | 200 |  |  | 275 |  | 16 | 492
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 137 |  | 163 |  | 300
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  | 22 |  | 11 |  | 32
Ostovelat | 33 | 361 |  |  |  |  |  | 361
Muut velat | 33 | 136 |  |  |  |  |  | 136
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 697 | 0 | 159 | 275 | 173 | 16 | 1 321
Yhteensä |  | 3 965 | 1 044 | 263 | 275 | 236 | 94 | 5 878

1)Osuus joukkovelkakirjalainasta, johon sovelletaan käyvän arvon suojauslaskentaa.
158

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Rahoitusvelat luokittain 2023

|  | Jaksotettu hankintameno | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta |  |
milj. euroa | Liite |  | Suojauslaskenta, käyvän arvon suojaus 1) | Ei sovelleta suojauslaskentaa | Muut rahoitusvelat | Nettosijoituksen ja rahavirran suojaus | Vuokrasopimusvelat | Rahoitusvelat yhteensä
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset velat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 27 | 3 502 | 973 |  |  |  | 97 | 4 573
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 49 |  | 73 |  | 121
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  | 83 | 2 |  | 10 |  | 95
Rahoitusinstrumentit, pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 3 502 | 1 056 | 50 |  | 83 | 97 | 4 789
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset velat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 27 | 941 |  |  | 376 |  | 21 | 1 337
Johdannaisinstrumentit | 4 |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset |  |  |  | 58 |  | 761 |  | 819
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  | 232 |  | 6 |  | 238
Ostovelat | 33 | 488 |  |  |  |  |  | 488
Muut velat | 33 | 213 |  |  |  |  |  | 213
Rahoitusinstrumentit, lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 1 641 | 0 | 290 | 376 | 767 | 21 | 3 093
Yhteensä |  | 5 143 | 1 056 | 340 | 376 | 849 | 118 | 7 882

1)Osuus joukkovelkakirjalainasta, johon sovelletaan käyvän arvon suojauslaskentaa
159

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon
LAADINTAPERIAATTEET
Käypiin arvoihin arvostetut rahoitusvarat ja -velat esitetään käyvän arvon määrittämiseen
perustuvien hierarkiatasojen mukaisesti käyttäen Tasoja 1, 2 ja 3, jotka kuvaavat käytettyjen
syöttötietojen merkittävyyttä käypien arvojen määrittämisessä.
TASON 1 MUKAINEN KÄYPIEN ARVOJEN MÄÄRITTÄMISHIERARKIA
Tasoon 1 luokiteltujen rahoitusvarojen ja -velkojen käyvät arvot perustuvat tilinpäätöspäivän
oikaisemattomiin markkinanoteerauksiin toimivilla markkinoilla. Taso 1 sisältää esimerkiksi
hyödykejohdannaisia, joilla käydään kauppaa toimivilla markkinoilla.
TASON 2 MUKAINEN KÄYPIEN ARVOJEN MÄÄRITTÄMISHIERARKIA
Tasoon 2 luokiteltujen rahoitusvarojen ja -velkojen käyvät arvot perustuvat tilinpäätöspäivän
havainnoitavissa oleviin syöttötietoihin, jotka ovat muita kuin markkinanoteerauksia.
Tasoon 2 luokiteltujen rahoitusinstrumenttien, joilla käydään kauppaa toimivilla markkinoilla,
käypien arvojen laskennassa on käytetty hintoja, jotka ovat johdettu tilinpäätöspäivän
markkinanoteerauksista. Olemassa olevia arvostusmenetelmiä, kuten arvioituja diskontattuja
kassavirtoja, käytetään määritettäessä korko- ja valuuttainstrumenttien käypiä arvoja.
Koronvaihtosopimusten käypä arvo lasketaan arvioitujen vastaisten kassavirtojen nykyarvona.
Valuuttatermiinisopimusten käypä arvo määritetään käyttämällä tilinpäätöspäivän
termiinikurssia. Optioiden käyvät arvot määritetään optioiden arvostusmallien avulla.
Rahoitusvelkojen käypä arvo arvioidaan diskonttaamalla vastaiset sopimusperusteiset
kassavirrat vastaavalla markkinakorkokannalla, jolla konserni saisi samantyyppisen
velkainstrumentin. Vastapuoliriski on otettu huomioon määriteltäessä käypää arvoa.
Luottoriskin määritys pohjautuu kahdenvälisten transaktioiden salkkukohtaiseen arvostukseen.
Konsernin laskelmat perustuvat kunakin tilinpäätöspäivänä vallinneeseen
markkinatilanteeseen. Fortumissa käytetyt rahoitusinstrumentit ovat standardoituja tuotteita,
jotka joko selvitetään pörssien kautta tai joilla on vakiintuneet toimivat markkinat.
Hyödykejohdannaisten luottoriskiä pienennetään selvittämällä kaupat pörsseissä tai käymällä
kauppaa luottokelpoisten vastapuolten kanssa, tai vaatimalla luottokelpoisia takauksia.
Rahoitusjohdannaiset tehdään luottokelpoisten rahoituslaitosten kanssa.
TASON 3 MUKAINEN KÄYPIEN ARVOJEN MÄÄRITTÄMISHIERARKIA
Tasoon 3 luokiteltujen rahoitusvarojen ja -velkojen käyvät arvot eivät perustu todettavissa
olevaan markkinatietoon (ei havainnoitavissa olevat tiedot).
Taso 3 sisältää pääsääntöisesti investoinnit listaamattomien yhtiöiden osakkeisiin, jotka on
luokiteltu muihin sijoituksiin ja joiden käypää arvoa ei pystytä määrittelemään luotettavasti ja
johdannaisinstrumentit, joiden käypä arvo on määritetty käyttäen arvostusmenetelmiä, jotka
sisältävät ei-havainnoitavissa olevia syöttötietoja. Tason 3 syöttötiedot liittyen
osakeinvestointeihin on määritelty ottaen huomioon talouden kehitysnäkymät sekä saatavissa
olevat toimiala- sekä yhtiökohtaiset tiedot. Käyvät arvot on oikaistu vastapuoliriskillä.
160

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Rahoitusvarat

|  | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Netotus 1) | Yhteensä
milj. euroa | Liite | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Pitkäaikaisissa varoissa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Muut sijoitukset 2) | 21 |  |  |  |  | 139 | 123 |  |  | 139 | 123
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  | 3 | 0 | 76 | 59 | 0 | 0 | 0 | 0 | 79 | 59
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  | 6 | 10 | 57 | 14 | 21 | 20 | 0 | -1 | 83 | 42
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  | 100 | 113 |  |  |  |  | 100 | 113
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  | 5 | 2 |  |  |  |  | 5 | 2
Yhteensä pitkäaikaisissa varoissa |  | 9 | 10 | 237 | 188 | 159 | 143 | 0 | -1 | 405 | 339
Lyhytaikaisissa varoissa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  | 198 | 200 | 184 | 160 | 0 | 0 | -117 | -110 | 264 | 251
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  | 199 | 408 | 90 | 33 | 0 | 4 | -205 | -320 | 85 | 124
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  | 4 | 7 |  |  |  |  | 4 | 7
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  | 26 | 7 |  |  |  |  | 26 | 7
Korolliset saamiset 3) | 22, 27 | 213 | 325 |  |  | 0 | 0 |  |  | 213 | 325
Yhteensä lyhytaikaisissa varoissa |  | 610 | 933 | 304 | 206 | 0 | 4 | -322 | -430 | 592 | 714
Yhteensä rahoitusvaroissa |  | 619 | 943 | 541 | 394 | 159 | 147 | -322 | -431 | 997 | 1 053

1) Saamiset ja velat netotetaan standardimuotoisista, hyödykepörsseissä tehdyistä ja samaan aikaan toimitettavista sähkö- ja muista hyödykejohdannaisista.
2)Muut sijoitukset koostuvat pääosin listaamattomien yhtiöiden osakkeista.
3)Korolliset saamiset, Taso 1, sisältää vakuusjärjestelyn, joka kattaa kaupankäynnin vakuusvaateita.
161

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Rahoitusvelat

|  | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Netotus 1) | Yhteensä
milj. euroa | Liite | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Pitkäaikaisissa veloissa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat 2) | 27 |  |  | 990 | 973 |  |  |  |  | 990 | 973
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  | 2 | 14 | 59 | 58 | 0 | 0 | 0 | 0 | 61 | 73
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  | 42 | 11 | 51 | 30 | 11 | 9 | 0 | -1 | 104 | 49
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  | 56 | 93 |  |  |  |  | 56 | 93
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  | 0 | 2 |  |  |  |  | 0 | 2
Yhteensä pitkäaikaisissa veloissa |  | 44 | 26 | 1 156 | 1 156 | 11 | 9 | 0 | -1 | 1 211 | 1 189
Lyhytaikaisissa veloissa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 27 |  |  | 275 | 376 |  |  |  |  | 275 | 376
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Hyödykejohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  | 187 | 606 | 93 | 264 | 0 | 0 | -117 | -110 | 163 | 761
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  | 245 | 238 | 92 | 138 | 6 | 2 | -205 | -320 | 137 | 58
Korko- ja valuuttajohdannaiset | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  | 11 | 6 |  |  |  |  | 11 | 6
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  | 22 | 232 |  |  |  |  | 22 | 232
Yhteensä lyhytaikaisissa veloissa |  | 432 | 844 | 492 | 1 016 | 6 | 2 | -322 | -430 | 608 | 1 432
Yhteensä rahoitusveloissa |  | 476 | 870 | 1 649 | 2 172 | 17 | 11 | -322 | -431 | 1 820 | 2 621

1)Saamiset ja velat netotetaan standardimuotoisista, hyödykepörsseissä tehdyistä ja samaan aikaan toimitettavista sähkö- ja muista hyödykejohdannaisista.
2)Osuus joukkovelkakirjalainoista, joihin sovelletaan käyvän arvon suojauslaskentaa
162

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Joulukuun 2024 lopussa hyödykejohdannaisten käypä arvo nettona on 46 miljoonaa euroa, josta
varoja 511 miljoonaa euroa ja velkoja 465 miljoonaa euroa (2023: -464 miljoonaa euroa, josta
varoja 476 miljoonaa euroa ja velkoja 940 miljoonaa euroa). Nettoarvon muutos joulukuusta 2023
johtui pääasiassa laskeneista hyödykehinnoista ja sopimusten erääntymisestä.
Korko- ja valuuttajohdannaisten käypä arvo on nettona 45 miljoonaa euroa, josta varoja
134 miljoonaa euroa ja velkoja 89 miljoonaa euroa. Fortumilla on käteisvakuuksia perustuen
vakuussopimuksiin, joita Fortumilla on joidenkin vastapuolten kanssa. Vuoden 2024 lopussa
Fortum oli saanut 69 miljoona euroa ja maksanut 9 miljoonaa euroa Credit Support Annex
-sopimuksien alaisista valuutta- ja korkojohdannaisista.
Siirtoja tasoista 1, 2 ja 3 tai tasoihin 1, 2 ja 3 ei ollut vuonna 2024. Voitot ja tappiot tason 3 eristä
on konsernin tuloslaskelmassa esitetty pääosin vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä.
Lisätietoja liitetiedossa 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto.
Muutokset käypien arvojen hierarkiatasossa 3

| 2024 | 2023
milj. euroa | Varat | Velat | Varat | Velat
Kirjanpitoarvo 1.1. | 147 | 11 | 648 | 5
Ostot ja lisäykset | 14 | 0 | 17 | 0
Myynnit ja vähennykset | 0 | 0 | -4 | 0
Selvitykset ja realisoituneet voitot ja tappiot tuloslaskelmassa | -4 | -2 | -13 | -1
Realisoitumattomat voitot ja tappiot tuloslaskelmassa | 2 | 8 | -67 | 7
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 1) | 0 | 0 | -433 | 0
Tasearvo 31.12. | 160 | 17 | 147 | 11

1)Venäjän toimintojen konsolidoinnin päättyminen vuoden 2023 huhtikuussa.
163

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

17 Aineettomat hyödykkeet
LAADINTAPERIAATTEET
Aineettomat hyödykkeet, paitsi liikearvo, arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoonsa
vähennettyinä kertyneillä poistoilla ja kertyneillä arvonalentumistappioilla. Ne poistetaan
tasapoistoina arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa.
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvot ja taloudelliset vaikutusajat arvioidaan
ja oikaistaan tarvittaessa jokaisena tilinpäätöspäivänä. Jos omaisuuserän kirjanpitoarvo on sen
arvioitua kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi, kyseisen omaisuuserän kirjanpitoarvoa
alennetaan välittömästi siten, että se vastaa kerrytettävissä olevaa rahamäärää. Katso
lisätietoja arvonalentumistestauksesta liitetiedossa 20 Arvonalentumistestaus.
LIIKEARVO
Liikearvo on se määrä, jolla hankintameno ylittää konsernin osuuden hankitun tytäryhtiön,
osakkuusyrityksen tai yhteisyrityksen yksilöitävissä olevien nettovarojen käyvästä arvosta
hankintahetkellä. Tytäryhtiöiden hankinnoista syntynyt liikearvo sisältyy aineettomiin
hyödykkeisiin ja testataan vuosittain arvonalentumisen varalta. Osakkuusyritysten ja
yhteisyritysten hankinnoista syntynyt liikearvo sisältyy sijoituksen tasearvoon ja nämä
l iikearvot testataan arvonalentumisen varalta ao. kokonaisuuden osana. Liikearvo on merkitty
taseeseen hankintamenoon kertyneillä arvonalentumistappioilla vähennettyinä. Liikearvosta
kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta. Tytäryhtiön tai osakkuusyrityksen luovutuksen
yhteydessä syntyneet voitot ja tappiot sisältävät myydyn yhtiön liikearvon kirjanpitoarvon.
TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISMENOT
Tutkimus- ja kehittämismenot kirjataan tavallisesti kuluksi, kun ne syntyvät, ja ne sisältyvät
konsernin tuloslaskelman muihin kuluihin. Mikäli tietyt kriteerit täyttyvät, kehittämismenot
aktivoidaan aineettomiksi hyödykkeiksi ja kirjataan poistoina kuluksi tulovirtojen kertymisen
aikana.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT: HANKITUT
AINEETTOMAT JA AINEELLISET HYÖDYKKEET – KÄYVÄT ARVOT JA
POISTOAJAT
Yrityshankintatilanteissa ostettu aineeton ja aineellinen omaisuus arvostetaan käypään arvoon
ja sen taloudellinen vaikutusaika määritetään. Yhtiön johto uskoo, että arvioidut käyvät arvot ja
taloudellinen vaikutusaika sekä taustalla olevat oletukset ovat asianmukaisia. Eriävät arviot ja
vaikutusajat voisivat vaikuttaa merkittävästi raportoituihin lukuihin.
Konsernin aineettomien ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden ja osakkuus- ja
yhteisyritysten arvot ovat merkittäviä. Nämä kirjanpitoarvot testataan arvonalentumisten
varalta laadintaperiaatteiden mukaisesti. Katso lisätietoja arvonalentumistestauksesta
liitetiedossa 20 Arvonalentumistestaus.

| Liikearvo | Muut | Yhteensä
milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Hankintameno 1.1. | 249 | 417 | 962 | 929 | 1 212 | 1 346
Kurssierot ja muut oikaisut | -9 | -11 | -36 | -28 | -45 | -39
Lisäykset tytäryritysten hankintojen kautta | 0 | 11 | 0 | 14 | 0 | 25
Investoinnit | 0 | 0 | 80 | 92 | 80 | 92
Vähennykset | 0 | 0 | -22 | -16 | -22 | -16
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 1) | -34 | -167 | -35 | -43 | -69 | -210
Uudelleenryhmittelyt | 0 | 0 | 8 | 14 | 8 | 14
Hankintameno 31.12. | 207 | 249 | 957 | 962 | 1 164 | 1 212
Kertyneet poistot 1.1. | 0 | 167 | 569 | 521 | 569 | 689
Kurssierot ja muut oikaisut | 0 | 0 | -26 | -17 | -26 | -17
Vähennykset | 0 | 0 | -21 | -15 | -21 | -15
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 1) | 0 | -167 | -24 | -25 | -24 | -192
Tilikauden poistot | 0 | 0 | 108 | 105 | 108 | 105
Arvonalentumiset | 1 | 0 | 8 | 0 | 9 | 0
Kertyneet poistot 31.12. | 1 | 0 | 614 | 569 | 615 | 569
Tasearvo 31.12. | 206 | 249 | 343 | 393 | 549 | 643

1) Katso lisätietoja 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
Vuonna 2023 muutokset tilikauden aikana sisälsivät Venäjän 31.3.2023 saakka.
Liikearvo rahavirtaa tuottavien yksiköiden ryhmittäin
Liikearvo kohdistetaan rahavirtaa tuottavien yksiköiden ryhmille, jotka hyötyvät synergiaeduista,
joita liiketoimintojen yhdistämisessä saatiin. Lisätietoja on liitetiedossa 6 Segmenttiraportointi.

milj. euroa | 2024 | 2023
Consumer Solutions | 205 | 214
Recycling and Waste | 0 | 35
Yhteensä | 206 | 249

Muut aineettomat hyödykkeet
Muut aineettomat hyödykkeet sisältävät asiakassopimuksia, ohjelmistoja ja ohjelmistolisenssejä.
164

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

18 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja
käyttöoikeusomaisuuserät
LAADINTAPERIAATTEET
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet koostuvat pääasiassa sähkön- ja lämmöntuotantoon
käytettävistä rakennuksista ja koneista, vesiputousoikeuksista sekä muista rakennuksista ja
koneista.
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on merkitty konsernitaseeseen alkuperäiseen
hankintamenoonsa vähennettyinä kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla kertyneillä
arvonalentumistappioilla. Alkuperäinen hankintameno sisältää menot, jotka johtuvat
välittömästi kyseisen hyödykkeen hankinnasta, sekä aktivoidut vieraan pääoman menot.
Lisäksi aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen hankintameno sisältää arvioidut menot
hyödykkeen purkamisesta, siirtämisestä ja alkuperäiseen tilaan palauttamisesta, kun on
olemassa kolmanteen osapuoleen kohdistuva sopimukseen perustuva velvoite tai kun on
olemassa oikeudellinen velvoite.
Uuden tytäryrityksen hankinnan yhteydessä hankitut omaisuuserät merkitään taseeseen niiden
hankinta-ajankohdan käypään arvoon.
Katso lisätietoja liitetiedossa 30 Muut varaukset hyödykkeen käytöstä poistamiseen liittyvistä
velvoitteista. Katso lisätietoja ydinjätelaitosten käytöstäpoistamisvarauksista liitetiedossa 29
Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat. Katso lisätietoja käyttöoikeusomaisuuseristä 34
Vuokrasopimukset.
Maa- ja vesialueista sekä vesiputousoikeuksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellista
vaikutusaikaa ei voida määritellä. Poistot muista omaisuuseristä lasketaan tasapoistoina
kirjaamalla hankintamenot kuluksi arvioitujen taloudellisten vaikutusaikojen kuluessa
seuraavasti:

Vesivoimalaitosten rakennukset, rakennelmat ja koneet | 40–50 vuotta
Lämpövoimalaitosten rakennukset, rakennelmat ja koneet | 25 vuotta
Ydinvoimalaitoksen rakennukset, rakennelmat ja koneet | 25 vuotta
Yhdistettyjen sähkön- ja lämmöntuotantolaitosten (CHP) rakennukset, rakennelmat ja koneet | 15–25 vuotta
Kierrätys- ja jätteenkäsittelylaitosten rakennukset, rakennelmat ja koneet | 15–40 vuotta
Tuulivoimalaitosten rakennelmat ja koneet | 35 vuotta
Kaukolämpöverkko | 30–40 vuotta
Muut rakennukset ja rakennelmat | 20–40 vuotta
Muut aineelliset hyödykkeet | 20–40 vuotta
Muut koneet ja muu kalusto | 3–20 vuotta
Muut pitkäaikaiset omaisuuserät | 5–10 vuotta

Myöhemmin syntyvät menot sisältyvät kyseisen hyödykkeen kirjanpitoarvoon tai ne on
soveltuvin osin kirjattu taseeseen erillisenä omaisuuseränä vain silloin, kun on todennäköistä,
että hyödykkeeseen liittyvä vastainen taloudellinen hyöty koituu konsernin hyväksi ja että
hyödykkeen hankintameno on luotettavasti määritettävissä. Kaikki muut korjaus- ja
ylläpitokulut kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan sillä tilikaudella, jonka aikana ne ovat syntyneet.
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvot ja taloudelliset vaikutusajat arvioidaan
ja oikaistaan tarvittaessa jokaisena tilinpäätöspäivänä. Jos omaisuuserän kirjanpitoarvo on sen
arvioitua kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi, kyseisen omaisuuserän kirjanpitoarvoa
alennetaan siten, että se vastaa kerrytettävissä olevaa rahamäärää. Katso lisätietoja
arvonalentumistestauksesta 20 Arvonalentumistestaus.
VIERAAN PÄÄOMAN MENOT
Vieraan pääoman menot, jotka välittömästi johtuvat ehdot täyttävän omaisuuserän
rakentamisesta, kirjataan taseeseen osaksi kyseisen omaisuuserän hankintamenoa. Ehdot
täyttää sellainen omaisuuserä, jonka saattaminen valmiiksi sille aiottua käyttötarkoitusta tai
myyntiä varten vaatii huomattavan pitkän ajan.
165

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

| Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet, kalusto ja muut | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Hankintameno 1.1. | 2 433 | 2 429 | 2 626 | 3 406 | 5 868 | 7 525 | 485 | 513 | 11 413 | 13 872
Kurssierot ja muut oikaisut | -71 | 7 | -26 | -37 | -52 | -120 | -6 | 0 | -155 | -150
Investoinnit 1) | 0 | 6 | 1 | 9 | 2 | 10 | 402 | 515 | 404 | 539
Käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset | 4 | 3 | 12 | 13 | 13 | 10 | 0 | 0 | 29 | 27
Käyttöoikeusomaisuuserien vähennykset | -1 | 0 | -1 | -2 | -1 | -1 | 0 | 0 | -3 | -4
Ydinvoiman käytöstäpoistamiskulut | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 | 10 | 0 | 0 | 31 | 10
Vähennykset | -1 | -7 | -22 | -19 | -74 | -42 | -3 | -3 | -99 | -69
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 2) | -15 | -6 | -205 | -895 | -1 127 | -1 850 | -49 | -49 | -1 396 | -2 800
Uudelleenryhmittelyt | 1 | 0 | 169 | 151 | 259 | 326 | -437 | -491 | -8 | -13
Hankintameno 31.12. | 2 351 | 2 433 | 2 555 | 2 626 | 4 918 | 5 868 | 393 | 485 | 10 216 | 11 413
Kertyneet poistot 1.1. | 7 | 5 | 1 447 | 1 989 | 3 341 | 4 612 | 5 | 0 | 4 800 | 6 606
Kurssierot ja muut oikaisut | 0 | 0 | -14 | -31 | -34 | -91 | 0 | 0 | -47 | -122
Vähennykset | 0 | 0 | -21 | -18 | -74 | -40 | -3 | -3 | -98 | -61
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 2) | -2 | 0 | -122 | -564 | -657 | -1 334 | 0 | -1 | -780 | -1 900
Tilikauden poistot | 3 | 2 | 76 | 71 | 190 | 194 | 1 | 9 | 271 | 277
Kertyneet poistot 31.12. | 9 | 7 | 1 366 | 1 447 | 2 767 | 3 341 | 3 | 5 | 4 145 | 4 800
Tasearvo 31.12. | 2 342 | 2 425 | 1 188 | 1 179 | 2 151 | 2 527 | 390 | 481 | 6 070 | 6 612

1) Sisältää 1 miljoonaa euroa (2023: 3) muita käytöstäpoistamiskuluja.
2) Katso lisätietoja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
Vuonna 2023 muutokset tilikauden aikana sisälsivät Venäjän 31.3.2023 saakka.
Aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä on pantattu kiinteistökiinnityksin 166 miljoonan euron
arvosta (2023: 163). Katso liitetieto 36 Pantatut varat ja vastuut.
Vuonna 2024 taseeseen aktivoitiin vieraan pääoman menoja 10 miljoonaa euroa (2023: 20).
Käytetty korkokanta vaihteli välillä 4–8 % (2023: 2–8 %). Rahoitusvelkojen, mukaan lukien
vuokrasopimusvelkojen, korkoihin perustuvaa yhdenmukaistettua korkokantaa saatetaan
käyttää konsernin rahoittamien omaisuuserien rakentamiseen liittyvissä tapauksissa.
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet sisältävät käyttöoikeusomaisuuserät vuokrasopimuksista,
joissa Fortum on vuokralle ottaja. Katso liitetieto 34 Vuokrasopimukset.
166

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Ilmastoasiat
Fortumin ilmastotavoitteisiin liittyvät toimenpiteet huomioidaan aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden taloudellisissa käyttöajoissa ja kirjanpitoarvoissa.
Kunnossapitoinvestointeja tehdään Fortumin omaisuuden suojelemiseksi ilmastoon liittyviltä
riskeiltä. Esimerkkinä jälkimmäisestä ovat investoinnit vesivoimalaitosten patoturvallisuuteen.
Fortumilla on hiilivoimantuotantoa Meri-Porin voimalaitoksella sekä sähkön ja lämmön
yhteistuotantolaitoksilla (CHP) Zabrzessa ja Czestochowassa Puolassa.
Fortum investoi noin 300 miljoonaa euroa Espoo Clean Heat -ohjelman hankkeisiin vuosina
2023–2027. Hankkeet edistävät hiilestä irtautumista ja lisäävät kestäviä hukkalämpöön
perustuvia ratkaisuja pääkaupunkiseudulla. Vuonna 2024 investointeja kirjattiin yhteensä 77
miljoonaa euroa (2023: 31). Vuonna 2024 aloitettiin sähkökattilan/lämpövaraston rakentaminen
Nuijalan alueelle ja lämpöpumppujen rakentaminen Kolabackenin ja Hepokorven alueelle.
Huhtikuussa Fortum sulki viimeisen kaukolämmöntuotantoon käytetyn hiiliyksikkönsä
Suomenojalla. Sulkemisella ei ollut olennaista vaikutusta konsernitilinpäätökseen.
Meri-Porin voimalaitoksen tuotantokapasiteetti on varattu 1.4.2024–31.12.2026 vakavia häiriö- ja
hätätilanteita varten sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi Suomessa. Meri-Porin
voimalaitoksen taloudellinen käyttöaika ja kirjanpitoarvo heijastavat Fortumin hiilestä
irtautumiseen liittyviä suunnitelmia.
Czestochowan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen hiilestä irtautumiseen investoidaan
noin 100 miljoonaa euroa vuosina 2024–2026. Vuonna 2024 investointeja kirjattiin yhteensä 3
miljoonaa euroa. Fortum jatkaa vaihtoehtojen arviointia Zabrzen laitoksen hiilestä irtautumiseksi,
aloittaakseen modernisointiohjelman ja saavuttaakseen tavoitteen luopua hiilestä vuoteen 2027
mennessä.
Vähähiilisen sähköntuotantokapasiteetin lisäämiseksi Fortum on investoinut 360 miljoonaa
euroa vuosina 2021–2024 Pjelaxin tuulipuistoon Suomessa. Vuonna 2024 investointeja kirjattiin
yhteensä 28 miljoonaa euroa (2023: 219). Lisäksi Fortum investoi noin 1 000 miljoonaa euroa
vuosina 2023–2050 Loviisan ydinvoimalaitoksen käyttöiän pidentämiseen, josta 54 miljoonaa
euroa kirjattiin vuonna 2024 (2023: 22).
Vesivoimalaitosten modernisointi- ja patoturvallisuusinvestointeihin liittyen, Fortum investoi
esimerkiksi Ruotsissa noin 59 miljoonaa euroa (650 miljoonaa kruunua) Forshuvudin
vesivoimalaitoksen laajoihin parannustöihin vuosina 2021–2025; yli 60 miljoonaa euroa (700
miljoonaa kruunua) Untran vesivoimalaitoksen peruskorjaukseen vuosina 2023–2030; sekä noin
20 miljoonaa euroa (250 miljoonaa kruunua) vuosina 2024–2026 Maltan laitoksen
tuotantokapasiteetin modernisointiin ja lisäämiseen. Vuonna 2024 kirjattiin yhteensä 130
miljoonaa euroa (2023: 103) liittyen vesivoiman tuotantoon, pääasiassa kunnossapitoon,
lainsäädäntöön ja tuottavuuteen liittyviin investointeihin.
167

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin
LAADINTAPERIAATTEET
Konsernin sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin käsitellään pääomaosuusmenetelmällä.
Osakkuus- tai yhteisyritykseen tehdyn sijoituksen yhteydessä hankitut varat ja vastuulle otetut
velat arvostetaan alun perin niiden hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin. Se määrä, jolla
sijoituksen hankintameno ylittää konsernin osuuden hankittujen yksilöitävissä olevien
nettovarojen käyvästä arvosta, kirjataan liikearvoksi.
Konsernin osuus sen osakkuus- tai yhteisyritysten hankinnan jälkeisistä voitoista tai tappioista
verojen jälkeen kirjataan tuloslaskelmaan vähennettynä kuluilla, jotka syntyvät varojen ja
velkojen käypien arvojen oikaisuista. Sijoituksen kirjanpitoarvoa oikaistaan hankinnan jälkeisillä
oman pääoman muutoksilla. Konsernin osuus osakkuus- tai yhteisyritysten hankinnan
jälkeisistä oman pääoman oikaisuista, joita ei ole kirjattu osakkuus- tai yhteisyritysten
tuloslaskelmaan, kirjataan suoraan konsernin omaan pääomaan ja sijoituksen kirjanpitoarvon
oikaisuksi.
Kun konsernin osuus osakkuus- tai yhteisyrityksen tappioista on yhtä suuri tai suurempi kuin
sen sijoitus osakkuus- tai yhteisyritykseen, muut vakuudettomat saamiset mukaan lukien,
konserni ei kirjaa sijoitusta suurempaa tappiota, ellei konsernilla ole näihin liittyviä velvoitteita
tai ellei se ole suorittanut maksuja osakkuus- tai yhteisyrityksen puolesta.
Konsernin ja sen osakkuus- tai yhteisyrityksen välisistä liiketoimista syntyneet olennaiset
realisoitumattomat voitot eliminoidaan konsernin omistusosuuden mukaisesti. Myös olennaiset
realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei liiketapahtuma anna näyttöä siitä, että siirretyn
omaisuuserän arvo on alentunut. Osakkuus- tai yhteisyritysten tilinpäätösten
laadintaperiaatteita on tarvittaessa muutettu, jotta voidaan varmistua niiden
yhdenmukaisuudesta konsernin noudattamien laadintaperiaatteiden kanssa.
Jos raportointikauden tietoja ei ole saatavilla, osuus eräiden osakkuus- tai yhteisyritysten
voitosta on sisällytetty konsernitilinpäätökseen perustuen viimeisimpiin saatavilla oleviin
tietoihin.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT
Johto käyttää harkintaa arvioidessaan Fortumin omistuksien luonnetta ja yhteisjärjestelyjen
luokittelua. Luokittelun määrittelemisessä tarkastellaan erityisesti sovittua
päätöksentekomekanismia ja juridista rakennetta sekä järjestelyjen rahoitusta ja riskejä.
Osakkuus- ja yhteisyritysten kirjanpitoarvojen arvonalennustestaus edellyttää johdon
harkintaa. Lisätietoja liitetiedossa 20 Arvonalentumistestaus.
19.1 Merkittävimmät osakkuus- ja yhteisyritykset

| Forsmarks Kraftgrupp AB | Kemijoki Oy | OKG AB | TVO Oyj
Sijoituksen luonne | Yhteisomistettu ydinvoimayhtiö | Yhteisomistettu ydinvoimayhtiö | Yhteisomistettu ydinvoimayhtiö | Yhteisomistettu ydinvoimayhtiö
Luokittelu | Osakkuusyritys | Osakkuusyritys | Osakkuusyritys | Yhteisyritys
Segmentti | Generation | Generation | Generation | Generation
Kotipaikka | Ruotsi | Suomi | Ruotsi | Suomi
Osallistumisosuus, % 1) | 26 | 58 | 46 | 26
Äänimäärä, % | 26 | 28 | 46 | 26

1)Kemijoki Oy:ssä ja TVO:lla on erilaisia osakesarjoja. Osakesarjoille kohdistuva oman pääoman määrä vaikuttaa Fortumin
omistusosuuteen yhtiöissä. Vuonna 2024 Kemijoen ja TVO:n omistusosuuksissa ei ollut muutoksia.
Osakeomistukset energiatuotantoyhtiöissä
Voimalaitoksia rakennetaan usein yhdessä muiden energiantuottajien kanssa. Yhteisissä
järjestelyissä jokainen omistaja on oikeutettu osuuteen tuotetusta sähköstä joko omistamiensa
osakkeiden tai muun sopimuksen mukaisesti ja toisaalta jokainen omistaja vastaa yhtäläisellä
osuudellaan kustannuksista. Tuotantoyhtiöt eivät tee taloudellista tulosta, sillä omistajat ostavat
sähkötuotannon hinnalla, joka vastaa tuotannon kustannuksia mukaan lukien korkokulut ja
tuotantoverot. Koska yhtiöt eivät paikallisten kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti tuota
taloudellista tulosta, konsernin kirjaama tulosvaikutus yhtiöistä koostuu pääasiassa IFRS-
oikaisuista (esimerkiksi ydinvoimaan liittyvien varojen ja velkojen kirjanpito) ja poistojen
kirjaamisesta alkuperäisistä kauppahinnan kohdistuksista konsernin taseella.
Fortumilla on merkittäviä osakeomistuksia sellaisissa energiatuotantoyhtiöissä (pääasiassa
ydinvoima ja vesivoima), jotka yhdistellään pääomaosuusmenetelmää käyttäen konserniin joko
osakkuusyrityksenä (Forsmarks Kraftgrupp AB, Kemijoki Oy ja OKG) tai yhteisyrityksenä
(Teollisuuden Voima Oyj (TVO)).
Ruotsissa osuudet ydinvoimalaitoksissa ovat 25,5 % Forsmarks Kraftsgrupp AB:n osakkeista ja
45,5 % OKG AB:n osakkeista. Fortumin tytäryhtiöiden määräysvallattomien omistajien osuus
huomioiden omistusosuudet ovat 22,2 % ja 43,4 %. Tämä osuus vastaa sitä osaa
sähköntuotannosta, jonka Fortum voi myydä markkinoilla. Vähemmistön osuus ostetusta
sähköstä laskutetaan vähemmistöosakkailta näiden omistusosuuksien suhteessa ja käsitellään
läpikulkueränä.
Suomessa Fortumilla on omistusosuus ydinvoimaa tuottavassa TVO:ssa. Yhtiöllä on kaksi
osakesarjaa, jotka oikeuttavat osakkeenomistajat TVO:n eri voimalaitoksilla tuotettuun sähköön.
A-sarjan osakkeet oikeuttavat Olkiluoto 1 ja 2 -voimalaitosten ydinvoimalla tuottamaan sähköön.
Fortum omistaa 26,6 % näistä osakkeista. B-sarjan osakkeet oikeuttavat Olkiluoto 3:n
tuottamaan sähköön. B-sarjan osakkeista Fortum omistaa 25,0 %.
168

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Katso myös liitetieto 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
Merkittävin vesivoimaomistus on 63,8 %:n vesivoimaosakkeiden ja 26,7 %:n rahaosakkeiden
omistus Kemijoki Oy:ssä. Vesivoimaosakkeet oikeuttavat omistusosuuden mukaiseen tuottoon
yhtiön vesivoimatuotannosta.
Yhteenveto merkittävimpien osakkuusyritysten taloudellisista
tiedoista 2024

milj. euroa | Forsmarks Kraftgrupp AB | Kemijoki Oy | OKG AB
Tase | 31.12.2023 | 31.12.2023 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset varat | 1 570 | 487 | 800
Lyhytaikaiset varat | 1 379 | 37 | 185
Pitkäaikainen vieras pääoma | 2 769 | 323 | 868
Lyhytaikainen vieras pääoma | 143 | 149 | 104
Oma pääoma | 38 | 52 | 13
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma | 38 | 52 | 13
Laaja tuloslaskelma | 1.1.- 31.12.2023 | 1.1.- 31.12.2023 | 1.1.- 31.12.2023
Liikevaihto | 556 | 97 | 319
Tulos | 8 | 1 | 1
Emoyhtiön omistajille | 8 | 1 | 1
Laaja tulos yhteensä | 8 | 1 | 1
Emoyhtiön omistajille | 8 | 1 | 1
Täsmäytys kirjanpitoarvoon Fortum-konsernissa |  |  |
Konsernin osuus osakkuusyrityksen omasta pääomasta 1.1. | 8 | 30 | 6
Muutos osuuksissa osakkuusyhtiön tuloksesta ja muista laajan tuloksen eristä | 2 | 0 | 0
Konsernin osuus osakkuusyrityksen omasta pääomasta 31.12. | 10 | 30 | 6
Hankintojen käypään arvoon arvostaminen ja erilaiset laadintaperiaatteet 1) | 269 | 145 | -6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 279 | 174 | 0

1) Erilaiset laadintaperiaatteet sisältävät pääosin IFRS-oikaisuja ydinvoimaan liittyviin varoihin ja velkoihin, aktivoituja
vieraan pääoman eriä sekä hankintoihin liittyviä käyvän arvon oikaisuja. Fortum kirjaa osuutensa ydinvoimaliiketoimintaa
harjoittavien osakkuusyhtiöiden ydinvoimaan liittyvistä varoista ja veloista pääomaosuusmenetelmällä.
Laskentaperusteet ovat samat kuin Loviisan voimalaitokselle, lisätietoja liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja
velat. Vuonna 2024 Forsmarkin lukuun sisältyy osakaslainojen muuntaminen omaksi pääomaksi.
Yhteenveto merkittävimpien osakkuusyritysten taloudellisista
tiedoista 2023

milj. euroa | Forsmarks Kraftgrupp AB | Kemijoki Oy | OKG AB
Tase | 31.12.2022 | 31.12.2022 | 31.12.2022
Pitkäaikaiset varat | 1 907 | 497 | 811
Lyhytaikaiset varat | 1 345 | 12 | 165
Pitkäaikainen vieras pääoma | 3 108 | 312 | 892
Lyhytaikainen vieras pääoma | 113 | 145 | 71
Oma pääoma | 31 | 52 | 13
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma | 31 | 52 | 13
Laaja tuloslaskelma | 1.1.- 31.12.2022 | 1.1.- 31.12.2022 | 1.1.- 31.12.2022
Liikevaihto | 596 | 69 | 298
Tulos | 0 | 1 | 1
Emoyhtiön omistajille | 0 | 1 | 1
Laaja tulos yhteensä | 0 | 1 | 1
Emoyhtiön omistajille | 0 | 1 | 1
Täsmäytys kirjanpitoarvoon Fortum-konsernissa |  |  |
Konsernin osuus osakkuusyrityksen omasta pääomasta 1.1. | 8 | 30 | 6
Muutos osuuksissa osakkuusyhtiön tuloksesta ja muista laajan tuloksen eristä | 0 | 0 | 0
Konsernin osuus osakkuusyrityksen omasta pääomasta 31.12. | 8 | 30 | 6
Hankintojen käypään arvoon arvostaminen ja erilaiset laadintaperiaatteet 1) | 91 | 147 | -6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 99 | 176 | 0

1) Erilaiset laadintaperiaatteet sisältävät pääosin IFRS-oikaisuja ydinvoimaan liittyviin varoihin ja velkoihin, aktivoituja
vieraan pääoman eriä sekä hankintoihin liittyviä käyvän arvon oikaisuja. Fortum kirjaa osuutensa ydinvoimaliiketoimintaa
harjoittavien osakkuusyhtiöiden ydinvoimaan liittyvistä varoista ja veloista pääomaosuusmenetelmällä.
Laskentaperusteet ovat samat kuin Loviisan voimalaitokselle, lisätietoja liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja
velat.
169

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Yhteenveto merkittävimpien yhteisyritysten taloudellisista tiedoista

| 2024 | 2023
milj. euroa | TVO Oyj | TVO Oyj
Tase | 30.9.2024 | 30.9.2023
Pitkäaikaiset varat | 8 140 | 8 375
Lyhytaikaiset varat | 1 034 | 916
josta rahat ja pankkisaamiset | 366 | 313
Pitkäaikainen vieras pääoma | 5 956 | 6 472
josta korollinen pitkäaikainen vieras pääoma | 4 658 | 5 223
Lyhytaikainen vieras pääoma | 974 | 579
josta lyhytaikaiset rahoitusvelat | 704 | 300
Oma pääoma | 2 244 | 2 241
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma | 2 244 | 2 241
Laaja tuloslaskelma | 1.10.2023- 30.9.2024 | 1.1.-30.9.2023
Liikevaihto | 990 | 587
Poistot ja arvonalentumiset | -249 | -116
Korkotuotot | 128 | 26
Korkokulut | -194 | -104
Tuloverot | 0 | 0
Tulos | 79 | 67
Muut laajan tuloksen erät | -29 | -16
Laaja tulos yhteensä | 50 | 51
Emoyhtiön omistajille | 50 | 51
Täsmäytys kirjanpitoarvoon Fortum-konsernissa |  |
Konsernin osuus yhteisyrityksen omasta pääomasta 1.1. | 572 | 564
Muutos osuuksissa osakkuusyhtiön tuloksesta ja muista laajan tuloksen eristä | 6 | 8
Konsernin osuus yhteisyrityksen omasta pääomasta 31.12. | 578 | 572
Hankintojen käypään arvoon arvostaminen ja erilaiset laadintaperiaatteet 1) | -18 | -18
Kirjanpitoarvo 31.12. | 561 | 554

1) Erilaiset laadintaperiaatteet sisältävät pääosin IFRS-oikaisuja ydinvoimaan liittyviin varoihin ja velkoihin. Fortum kirjaa
osuutensa ydinvoimaliiketoimintaa harjoittavien osakkuusyhtiöiden ydinvoimaan liittyvistä varoista ja veloista
pääomaosuusmenetelmällä. Laskentaperusteet ovat samat kuin Loviisan voimalaitokselle, lisätietoja liitetiedossa 29
Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
19.2 Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä taseessa

milj. euroa | 2024 | 2023
Merkittävimmät osakkuusyritykset | 453 | 276
Merkittävimmät yhteisyritykset | 561 | 554
Muut osakkuusyritykset | 52 | 51
Muut yhteisyritykset | 194 | 179
Yhteensä | 1 260 | 1 059

Muutokset osuuksissa tilikauden aikana

| 2024 | 2023
milj. euroa | Osakkuus- yritykset | Yhteis- yritykset | Osakkuus- yritykset | Yhteis- yritykset
Kirjanpitoarvo 1.1. | 326 | 733 | 421 | 828
Hankinnat | 0 | 19 | 0 | 12
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -7 | 26 | 24 | 61
Saadut osingot | -1 | -12 | -1 | -15
Myynnit ja pääoman palautukset | 0 | -21 | 0 | 0
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 1) | 0 | 0 | -105 | -116
Uudelleenryhmittelyt | 193 | 7 | -7 | 0
Osakkuus- ja yhteisyritysten muut laajan tuloksen erät | -2 | -24 | -2 | -17
Muuntoerot ja muut oikaisut | -4 | 28 | -4 | -19
Tasearvo 31.12. | 505 | 755 | 326 | 733

1) Katso lisätietoja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
Uudelleenryhmittelyt vuonna 2024 sisältävät pääasiassa Forsmarkin osakaslainojen
muuntamisen omaksi pääomaksi ja sen seurauksena uudelleenryhmittelyn erään "Osuudet
osakkuus- ja yhteisyrityksissä". Muuntamisella ei ollut kassavirtavaikutusta.
Vuonna 2023 muutokset tilikauden aikana sisälsivät Venäjän 31.3.2023 saakka. Vuonna 2023
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen sisälsi -221 miljoonaa euroa Venäjän vaikutusta.
Lisätietoa osakkuus- ja yhteisyritysten hankinnoista ja myynneistä liitetiedossa 3
Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
170

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta

milj. euroa | 2024 | 2023
Merkittävimmät osakkuusyritykset |  |
Forsmarks Kraftgrupp AB | 9 | 17
Kemijoki Oy | -2 | -1
OKG AB | -17 | 7
Merkittävimmät osakkuusyritykset, yhteensä | -10 | 23
Merkittävimmät yhteisyritykset |  |
TVO Oyj | 20 | 25
Merkittävimmät yhteisyritykset, yhteensä | 20 | 25
Muut osakkuusyritykset | 3 | 1
Muut yhteisyritykset | 6 | 9
Yhteensä | 19 | 59

Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta

milj. euroa | 2024 | 2023
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | 59
Oikaisut osuuteen osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -49 | -52
Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -30 | 7

Vertailukelpoiseen osuuteen osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksessa vaikutti Ruotsin
ydinjätteeseen liittyvien varausten perusteena olevien kustannusarvioiden päivittäminen
osaomisteisissa ydinvoimayhtiöissä.
171

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

20 Arvonalentumistestaus
LAADINTAPERIAATTEET
Liikearvon, muiden aineettomien hyödykkeiden, käyttöomaisuuden,
käyttöoikeusomaisuuserien ja rahoitusvaroihin kuulumattomien sijoitusten kirjanpitoarvoa
tarkastellaan säännöllisesti mahdollisen arvonalentumisen varalta.
Viitteitä mahdolliseen arvonalentumiseen tulee tarkastella erikseen segmenttikohtaisesti,
koska ne vaihtelevat liiketoiminta-alueittain. Tarkasteltavia riskejä ovat mm. sähkön ja
polttoaineiden hinnan muutokset, muutokset sääntelyssä tai poliittiset päätökset liittyen
energiaveroihin ja hintasäännöksiin, rajoitukset omaisuuserien käyttöikiin sekä
ilmastonmuutokseen liittyvät siirtymäriskit ja fyysiset riskit.
Mikäli viitteitä arvonalentumisesta on, omaisuuserän arvo on testattava. Arvonalentumistappio
kirjataan tulosvaikutteisesti siltä osin kuin omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä
kerrytettävissä olevan rahamäärän.
Lisäksi liikearvo ja aineettomat hyödykkeet, joilla on rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika, ja
joista ei tehdä poistoja, testataan vuosittain arvonalentumisen varalta. Arvonalentumistestaus
suoritetaan myös, mikäli arvonalentumisesta ei olisi viitteitä. Arvonalentumistestaus
dokumentoidaan vuosittain konsernin pitkän aikavälin ennusteprosessin yhteydessä.
Vuosittainen arvonalentumistestaus suoritetaan rahavirtaa tuottavien yksiköiden tasolla.
Fortum määrittelee rahavirtaa tuottavan yksikön pienimmäksi omaisuuserien ryhmäksi, joka
kerryttää muista omaisuuseristä riippumattomia rahavirtoja.
Liikearvo kohdistetaan arvonalentumistestauksessa rahavirtaa tuottaville yksiköille, jotka
hyötyvät synergiaeduista, joita liiketoimintojen yhdistämisessä saatiin.
Fortum määrittää rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät
määrittämällä rahavirtaa tuottavan yksikön käyttöarvon tai käyvän arvon vähennettynä
myynnistä aiheutuvilla menoilla. Käyttöarvo määritetään diskonttaamalla kyseisen
omaisuuserän tai rahavirtaa tuottavan yksikön arvioidut tulevat nettorahavirrat nykyarvoon.
Käypä arvo myynnistä aiheutuvilla kuluilla vähennettynä vastaa markkinalähtöistä
menetelmää, ja se määritetään diskontattujen rahavirtaennusteiden perusteella käyttäen
markkinaperusteisia oletuksia. Testattavat varat sisältävät paitsi liikearvon myös hankinnasta
aiheutuvat käyvän arvon kohdistukset. Rahoitusvaroihin kuulumattomia omaisuuseriä, lukuun
ottamatta liikearvoa, josta on kirjattu arvonalentumistappio, tarkastellaan jokaisena
tilinpäätöspäivänä mahdollisen arvonalentumisen peruutuksen varalta.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT:
ARVONALENTUMISTESTAUKSESSA KÄYTETYT OLETUKSET
Arvonalentumistestaus perustuu tulevaisuuden rahavirtoihin ja vaatii johdolta oletusten ja
ennusteiden tekemistä. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät
perustuvat diskontattuihin ennakoituihin rahavirtoihin. Testauksessa käytettävät arvioidut
tulevat kassavirrat perustuvat viimeisimpiin johdon hyväksymiin pitkän aikavälin ennusteisiin
paikallisessa valuutassa ja/tai johdon hyväksymiin pitkän aikavälin oletuksiin. Nämä ennusteet
kattavat kolmen vuoden ajanjakson.
Kassavirtaennusteiden ajanjakso on suhteutettu testattavien omaisuuserien taloudelliseen
vaikutusaikaan. Ennustejakson jälkeiset rahavirrat on ekstrapoloitu käyttäen tasaista tai
alenevaa kasvuvauhtia. Kasvuennuste, jota käytetään ekstrapoloimaan budjetteihin perustuvat
ennakoidut rahavirrat omaisuuserien taloudellisen pitoajan loppuun, on linjassa
inflaatioennusteiden kanssa ja huomioi markkinanäkymät.
Tulevista investoinneista, kuten rakennettavista tuotantolaitoksista aiheutuvia rahavirtoja ei
huomioida laskelmissa, jollei laitosten rakentamista ole jo aloitettu. Tällöin laskelmiin
sisällytetään projektin rahavirrat mukaan lukien valmiiksi saattamiseen tarvittavat lähtevät
rahavirrat.
Näiden ennusteiden laatiminen edellyttää johdolta arvioita tulevaisuuden rahavirroista,
mukaan lukien ilmastonmuutoksen arvioidut vaikutukset. Arvioiden luonne vaihtelee riippuen
siitä, mihin liiketoimintaan testattavat hyödykkeet kuuluvat. Hyväksytyt toimenpiteet Fortumin
ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi on huomioitu arvonalentumistestauksessa käytetyissä
oletuksissa.
Diskonttauskorot kuvastavat tarkasteluhetken näkemystä rahan aika-arvosta ja erityisriskeistä,
jotka liittyvät testauksen kohteena olevaan rahavirtaa tuottavaan yksikköön, ja joita ei ole jo
otettu huomioon oikaisemalla rahavirtaennusteita.
Arvonalentumistestauksessa käytetyt keskeiset oletukset sekä perusteet kunkin oletuksen
arvon määritykselle on listattu alla olevassa taulukossa. Oletukset perustuvat sisäisiin ja
ulkoisiin tietoihin, ja ne ovat soveltuvin osin yhteneviä havainnoitavissa olevan markkinatiedon
kanssa.
172

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Keskeiset oletukset | Perusteet oletusten arvon määritykselle
Sähkömarkkinoiden kehitys | Markkinoiden analysointi ja tulevaisuuden ennustaminen
Markkinamekanismi ja -sääntely | Nykyinen mekanismi ja sääntely sekä viranomaisilta saatuihin tietoihin perustuvat ennusteet
Voimalaitosten ja jätteenkäsittelylaitosten käyttöaste | Toteutunut käyttöaste, tekninen arviointi ja ennustettu markkinakehitys
Arvioidut kunnossapito- ja korjausinvestoinnit | Toteutunut käyttöaste, tekninen arviointi ja suunnitellut kunnossapitotyöt
Diskonttauskorko | Pääosin markkinainformaatio

Vuosittainen arvonalentumistestaus
Vuosittainen arvonalentumistestaus suoritettiin 31.12.2024. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden
kerrytettävissä oleva rahamäärä ylitti niiden kirjanpitoarvot, eikä arvonalentumisia kirjattu.
Fortum määrittää rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät yleensä
perustuen niiden käyttöarvoon. Käyttöarvomenetelmää käytettiin testattaessa Consumer
Solutions- ja Heating and Cooling Finland -yksiköitä, kun taas Heating and Cooling Poland -
yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä on määritetty laskemalla käypä arvo myynnistä
aiheutuvilla kuluilla vähennettynä.
Heating and Cooling Finland -yksikön arvonalentumistestaus sisältää kassavirrat Espoo Clean
Heat -ohjelmasta, josta investointipäätös tehtiin kesäkuussa 2023. Espoo Clean Heat -hankkeet
edistävät dekarbonisaatiota ja lisäävät kestäviä hukkalämpöön perustuvia ratkaisuja
pääkaupunkiseudulla. Tavoitteena on kivihiilestä luopuminen vuoden 2025 aikana ja
hiilineutraalius vuoteen 2030 mennessä. Microsoftin kanssa yhteistyössä toteutettavassa
hankkeessa Fortum ottaa talteen datakeskusten hukkalämmön ja kierrättää sen kaukolämmöksi.
Fortumilla on Puolassa kaksi sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosta (CHP-laitosta);
Chestochowan laitos käyttää polttoaineena kivihiiltä ja biomassaa ja Zabrzen
monipolttoainevoimalaitos, jonka polttoaineena käytetään hiiltä, jätettä ja biomassaa. Fortum
tavoittelee hiilen käytön lopettamista energian tuotannossa vuoteen 2027 mennessä. Tämän
tavoitteen mukaisesti Fortum ilmoitti lokakuussa 2024 investoivansa Czestochowan laitoksen
muutosinvestointiin noin 100 miljoonaa euroa, ja se toteutetaan vuoden 2024 neljännen
neljänneksen ja vuoden 2026 neljännen neljänneksen välisenä aikana.
Arvonalentumistestauksen kassavirrat sisältävät tämän investoinnin vaikutukset. Päätöstä
hiilestä luopumisen tarkemmasta suunnitelmasta Zabrzen CHP-laitos mukaan lukien ei ole tehty,
ja käyttöarvoa ei voida siten määrittää. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on määritetty käyvän
arvon menetelmällä, joka kuvastaa markkinanäkemystä. Käytetty diskonttauskorko on
määritetty verojen jälkeen.
Katso liikearvon kohdistus rahavirtaa tuottaville yksiköille liitetiedossa 17 Aineettomat
hyödykkeet. Katso myös liitetieto 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat.
Rahavirtaa tuottavien yksiköiden diskonttauskorot arvonalentumistestauksessa oliva t:

Diskonttauskorko % |  | 2024 | 2023
Consumer Solutions | ennen veroja | 12,4 | 10,8
Heating and Cooling Finland | ennen veroja | 6,9 | 7,9
Heating and Cooling Poland | verojen jälkeen | 8,2 | 9,8

Arvonalentumistestauksen yhteydessä konserni on analysoinut testausten tulosten herkkyyttä
keskeisten oletusten muutoksille liikearvoa ja poistamattomia aineettomia hyödykkeitä
sisältävien rahavirtaa tuottavien yksiköiden osalta. Tässä tarkastelussa on huomioitu myös
seurannaisvaikutukset yhden oletuksen muutoksen vaikutuksista muihin muuttujiin.
Testaustulokset ovat herkimpiä muutoksille käyttökate-ennusteissa (EBITDA-ennuste) ja
diskonttauskoroissa. Johdon arvion mukaan mikään jokseenkin mahdollinen muutos
diskonttauskorossa tai tuottotasossa ei aiheuttaisi sitä, että testattavien omaisuuserien
kirjanpitoarvot ylittäisivät kerrytettävissä olevat rahamäärät.
Venäjän toimintojen alaskirjaus lopetetuissa toiminnoissa
Fortumin omistusten arvo Venäjällä on kirjattu alas kahdessa erässä vuosina 2022 ja 2023
Ukrainan sodan, sen myötä kiristyneen geopoliittisen tilanteen ja Fortumin Venäjän omaisuuden
haltuunoton seurauksena.
Määräysvalta Fortumin Venäjän toimintoihin menetettiin 25.4.2023 Venäjän presidentin
asetuksen nro 302 vuoksi, jonka nojalla viranomaiset voivat väliaikaisesti hallita tiettyjen
ulkomaisten yhtiöiden omaisuutta Venäjällä. Määräysvallan menetyksen seurauksena Venäjän
toimintojen jäljellä olevat omistukset kirjattiin alas kokonaisuudessaan vuonna 2023, minkä
seurauksena lopetettujen toimintojen tulokseen kirjattiin 1,7 miljardin euron tappio.
Vuonna 2022 kirjatut arvonalentumiset Russia- rahavirtaa tuottavassa yksikössä olivat yhteensä
1,7 miljardia euroa.
Katso myös liitetieto 2 Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat.
173

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

21 Muut pitkäaikaiset sijoitukset

milj. euroa | 2024 | 2023
Muut sijoitukset | 139 | 123
Korottomat saamiset | 99 | 78
Yhteensä | 238 | 201

Muut sijoitukset koostuvat pääosin listaamattomien yhtiöiden osakkeista. Korottomat saamiset
sisältävät lähinnä siirtosaamisia.
22 Korolliset saamiset

| 2024 | 2023
milj. euroa | Tasearvo | Käypä arvo 1) | Tasearvo | Käypä arvo 1)
Pitkäaikaiset lainasaamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä | 431 | 431 | 644 | 670
Pitkäaikaiset korolliset saamiset yhteensä | 431 | 431 | 644 | 670
Vakuusjärjestely | 213 | 213 | 325 | 325
Muut lyhytaikaiset korolliset saamiset | 70 | 70 | 64 | 64
Lyhytaikaiset korolliset saamiset yhteensä | 283 | 283 | 389 | 389
Yhteensä | 714 | 714 | 1 033 | 1 059

1)Käyvät arvot eivät sisällä kertyneitä korkoja.
Pitkäaikaiset korolliset saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä, 431 miljoonaa euroa (2023: 644),
sisältävät 352 miljoonaa euroa (2023: 546) saamisia ruotsalaisilta ydinvoimaosakkuusyrityksiltä
Forsmarks Kraftgrupp AB:lta ja OKG AB:lta. Näitä yhtiöitä rahoitetaan pääasiassa osakaslainoilla
osakkaiden omistusosuuksien suhteessa. Korollisten saamisten pienentyminen johtuu
pääasiassa Forsmarkin osakaslainojen muuntamisesta omaksi pääomaksi vuoden 2024 aikana.
Uudelleenluokittelun myötä erä esitetään taseen rivillä Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä.
Muuntamisella ei ollut kassavirtavaikutusta.
Muut lyhytaikaiset korolliset saamiset sisältävät vakuusrahastoa varten annetun 62 miljoonan
(2023: 51) euron vakuuden. Katso liitetieto 27 Korolliset velat.
174

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

23 Vaihto-omaisuus
LAADINTAPERIAATTEET
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon.
Nettorealisointiarvo on lopputuotteen arvioitu myyntihinta vähennettynä muuttuvilla
myyntikuluilla ja muilla tuotantokuluilla. Hankintameno määritetään pääasiallisesti käyttämällä
painotetun keskihinnan menetelmää.
PÄÄSTÖOIKEUDET JA UUSIUTUVAN ENERGIAN SERTIFIKAATIT
Vaihto-omaisuudessa esitetään EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset CO 2-päästöoikeudet
ja uusiutuvan energian sertifikaatit, jotka pohjautuvat pakolliseen kiintiövelvoitejärjestelmään
tai muuhun vapaaehtoiseen järjestelmään, jotka kannustavat vihreän energian tuotantoa
Pohjoismaissa ja Puolassa. Nämä järjestelmät edellyttävät sähkön toimittajia hankkimaan
uusiutuvan energian sertifikaatteja kansallisen kiintiövelvoitteen täyttämiseksi tai velvoittavat
uusiutuvaa energiaa tai ydinvoimaa markkinoivia sähkön myyjiä todentamaan näiden
energialähteiden alkuperän ja osuuden. Sertifi kaatit myönnetään uusiutuvan energian
tuottajille.
CO 2-päästöoikeuksia käytetään sähkön- ja lämmöntuotannossa syntyneiden päästöjen
kattamiseen. EU:n päästökauppajärjestelmän asetuksen mukaisesti Fortum saa osan CO 2-
päästöoikeuksistaan ilmaiseksi.
Fortum saa uusiutuvan energian sertifikaatteja uusituvasta energian tuotannosta Generation-
segmentissä, mutta Fortumilla on myös kiintiöön perustuvia sertifikaattien palautus- tai
mitätöintivelvoitteita vähittäismyynnin osalta Consumer Solutions -segmentissä.
Ilmaiseksi saadut CO 2-päästöoikeudet ja uusiutuvan energian sertifikaatit kirjataan
nimellisarvoon nolla. Ostetut CO 2-päästöoikeudet ja uusiutuvan energian sertifikaatit, jotka
ovat Fortumin normaaleja ostoja, kirjataan sopimukselliseen hankintahintaan. Ostetut CO 2-
päästöoikeudet ja uusiutuvan energian sertifikaatit, jotka eivät ole Fortumin normaalia
odotettua myyntiä, ostoa tai käyttöä, käsitellään johdannaisina ja kirjataan toimitushetkellä
vallinneeseen markkinahintaan.
CO 2-päästökustannusvelka ja uusiutuvan energian sertifikaattien kiintiövelvoite katetaan
palauttamalla tai mitätöimällä päästöoikeuksia ja uusiutuvan energian sertifikaatteja. Jos
konsernilla on riittävästi päästöoikeuksia ja uusiutuvan energian sertifikaatteja kattamaan
palautusvelvoitteet, varaus kirjataan niiden vastaavalla kirjanpitoarvolla. Jos päästöoikeuksia ja
uusiutuvan energian sertifikaatteja ei ole riittävästi kattamaan palautusvelvollisuutta,
arvostetaan vajaus päästöoikeuksien ja uusiutuvan energian sertifikaattien markkina-arvoon.
Tämä velvoite esitetään Muussa lyhytaikaisessa vieraassa pääomassa, joiden maturiteetti on
alle 1 vuosi, katso liitetieto 33 Ostovelat ja muu lyhytaikainen vieras pääoma.
Päästökustannus - ja kiintiövelvoitekulu kirjataan tuloslaskelmaan materiaalit ja palvelut
-ryhmään. Myös ostetut CO 2-päästöoikeudet ja uusiutuvan energian sertifikaatit esitetään
materiaaleissa ja palveluissa, kun vastaavat myynnit esitetään liikevaihdossa. Katso liitetiedot
6 Segmenttiraportointi ja 9 Materiaalit ja palvelut.

milj. euroa | 2024 | 2023
Aineet ja tarvikkeet | 298 | 256
Päästöoikeudet ja uusiutuvan energian sertifikaatit | 70 | 83
Muut | 53 | 114
Yhteensä | 420 | 452

Aineet ja tarvikkeet sisältävät pääosin polttoaineita, joita käytetään valmistusprosessissa tai
palvelujen tuottamisessa, ja sisältävät erityisesti uraania, ydinpolttoainesauvoja ja hiiltä.
175

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

24 Myyntisaamiset ja muut saamiset
LAADINTAPERIAATTEET
Myyntisaamisiin sisältyvät tuotot sähköstä, kaasusta, lämmöstä ja jäähdytyksestä, jotka on
toimitettu, mitattu ja laskutettu sekä saatavat jo toimitetusta, mutta vielä laskuttamattomasta
energiasta.
Myyntisaamisten arvonalentumistappiot lasketaan odotettavissa olevan luottotappiomallin
mukaisesti (ECL, Expected Credit Loss). Myyntisaamisten luottotappiovaraus arvostetaan
määrään, joka vastaa voimassaoloajalta odotettavissa olevien luottotappioiden määrää.
Taseeseen tehdään varaus odotettavissa olevista luottotappioista. Varaus säilyy taseessa,
kunnes se kirjataan luottotappioksi tai peruutetaan. Luottotappiovaraukset voivat olla taseessa
useita vuosia, riippuen perintäprosessien ja oikeudellisten menettelyjen tuloksista.
Alaskirjauskäytännöt ovat riippuvaisia eri maiden lainsäädännöstä ja sen
hyödyntämismahdollisuuksista. Suurille myyntisaamisille odotettavissa oleva luottotappio
lasketaan yksittäiselle asiakkaalle maksukyvyttömyyden arvioidun todennäköisyyden ja
asiakkaan odotetun takaisinperintäasteen perusteella. Tämä arvio perustuu käytettävissä
olevaan markkinadataan, jos mahdollista, tai asiakkaan luottoluokitukseen. Arviota oikaistaan,
mikäli asiakkaan luottokelpoisuuden voidaan nähdä heikentyneen esim. asiakkaan
maksukäyttäytymisen perusteella. Pienasiakkaiden myyntisaamisten odotettavissa olevat
luottotappiot lasketaan asiakasportfolion perusteella maittain ja liiketoimintasegmenteittäin.
Luottotappiovaraukset voivat perustua toteutuneiden luottotappioiden historialliseen
analyysiin tai ulkopuolelta saatuun tietoon asiakkaiden keskimääräisistä
maksukyvyttömyysasteista. Varausta voidaan oikaista, jos tulevaisuudessa ilmenee muutoksia,
jotka vaikuttavat odotettavissa olevaan luottotappion määrään. Yli 180 päivää viivästyneitä
myyntisaamisia pidetään yleensä arvoltaan alentuneina ja arvonalennukset tehdään saatavan
kokonaismäärälle, jota oikaistaan odotettavissa olevan luottotappion takaisinperintäasteella.

milj. euroa | 2024 | 2023
Myyntisaamiset | 812 | 1 120
Siirtosaamiset | 134 | 72
Muut | 61 | 95
Yhteensä | 1 007 | 1 286

Siirtosaamisten muutos liittyy lyhytaikaiseen saamiseen, 65 miljoonaa euroa, Valtion
ydinjätehuoltorahastolta. Katso lisätietoja liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
Muut sisältää pääosin muita lyhytaikaisia korottomia saamisia.
Myyntisaamiset
Myyntisaamisten ikäjakauma

| 2024 | 2023
milj. euroa | Brutto | Odotetta- vissa oleva luotto- tappio | Luotto- tappio- suhde, % | Brutto | Odotetta- vissa oleva luotto- tappio | Luotto- tappio- suhde, %
Erääntymättömät | 776 | 7 | 1 | 1 066 | 12 | 1
1–30 päivää erääntyneet | 34 | 2 | 6 | 56 | 2 | 4
31–90 päivää erääntyneet | 4 | 1 | 25 | 6 | 2 | 33
91–180 päivää erääntyneet | 2 | 1 | 76 | 3 | 3 | 100
Yli 181 päivää erääntyneet | 44 | 36 | 83 | 33 | 25 | 76
Yhteensä | 859 | 48 | 6 | 1 164 | 44 | 4

Odotettavissa olevan luottotappion muutos

milj. euroa | 2024 | 2023
1.1. | 44 | 78
Tilikauden aikana kirjattu odotettavissa oleva luottotappio | 5 | 14
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen | 0 | -38
Alaskirjaukset | -2 | -2
Muuntoerot ja muut muutokset | 0 | -7
31.12. | 48 | 44

Myyntisaamisten valuuttajakauma (brutto)

milj. euroa | 2024 | 2023
EUR | 272 | 401
PLN | 288 | 278
SEK | 179 | 257
NOK | 120 | 215
Muut | 0 | 13
Yhteensä | 859 | 1 164

Myyntisaamiset koostuvat suuresta joukosta asiakkaita pääasiassa euroissa, Puolan zlotyissa,
Ruotsin kruunuissa ja Norjan kruunuissa mikä pienentää riskien keskittymistä.
Lisätietoja luottoriskien hallinnasta ja luottoriskeistä, katso Vastapuoli- ja luottoriskit Hallituksen
toimintakertomuksessa sekä 4.4 Luottoriskit.
176

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

25 Likvidit varat
LAADINTAPERIAATTEET
Likvideihin varoihin sisältyvät rahat ja pankkisaamiset koostuvat käteisestä rahasta,
nostettavissa olevista pankkitalletuksista ja muista lyhytaikaisista erittäin likvideistä
sijoituksista, joiden alkuperäinen maturiteetti on kolme kuukautta tai sitä lyhyempi. Rahat ja
pankkisaamiset sekä talletukset ja yritystodistukset arvostetaan jaksotettuun
hankintamenoon.
Nostettu määrä käytössä olevista luottolimiiteistä esitetään lainojen ryhmässä taseen
lyhytaikaisissa veloissa. Kaupankäyntiin liittyvät käteisvakuudet sisällytetään vakuussaamisiin
ja muut pantatut varat esitetään erässä Lyhytaikaiset korolliset saamiset.

milj. euroa | 2024 | 2023
Käteinen raha ja pankkitilit | 1 713 | 2 087
Talletukset ja arvopaperit, joiden maturiteetti alle 3kk | 2 332 | 2 096
Rahat ja pankkisaamiset | 4 045 | 4 183
Talletukset ja yritystodistukset, joiden maturiteetti yli 3kk mutta alle 12 kk | 90 | 0
Yhteensä | 4 136 | 4 183

Konsernin likvidit varat olivat 4 136 miljoonaa euroa (2023: 4 183). Likvideistä varoista 4 090
miljoonaa euroa (2023: 4 122) on talletettu vastapuolille, joilla on hyvä (investment grade)
luottoluokitus.
Likvidien varojen keskimääräinen korkotuotto tilinpäätöspäivänä oli 3,0 % (2023: 3,9 %).
Fortumilla oli 4 000 miljoonaa euroa nostamattomia valmiusluottolimiittejä, jotka koostuvat 2
400 miljoonan euron (2 206 miljoonaa euroa kesäkuusta 2025 lähtien) valmiusluottolimiitistä,
joka erääntyy kesäkuussa 2027 ja kahdesta 800 miljoonan euron kahdenvälisestä
valmiusluottolimiitistä, jotka erääntyvät kesäkuussa 2026 ja tammikuussa 2027. Lisäksi
Fortumilla on 100 miljoonaa euroa tililimiittejä, jotka ovat voimassa toistaiseksi.
Lisätietoja luottoriskien hallinnasta ja luottoriskeistä liitetiedossa 4.4 Luottoriskit.
26 Osakepääoma

| 2024 | 2023
Rekisteröityjen osakkeiden lukumäärä 1.1. ja 31.12. | 897 264 465 | 897 264 465
Osakepääoma, miljoonaa euroa, 1.1. ja 31.12. | 3 046 | 3 046

Fortum Oyj:llä on yksi osakesarja. Vuoden 2024 lopussa osakkeita oli laskettu liikkeeseen
kaikkiaan 897 264 465 kappaletta. Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa.
Kaikki osakkeet oikeuttavat samansuuruiseen osinkoon. Vuoden 2024 lopussa Fortum Oyj:n
kokonaan maksettu ja kaupparekisteriin rekisteröity osakepääoma oli 3 046 185 953,00 euroa.
Fortum Oyj:n osake on listattu Nasdaq Helsinki Oy:ssä. Kaupankäyntitunnus on FORTUM.
Fortum Oyj:n osakkeet kuuluvat Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään arvo-osuusjärjestelmään.
Liitetiedossa 10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot on esitetty toimitusjohtajan ja muiden
konsernin johtoryhmän jäsenten osakeomistukset.
26.1 Yhtiökokouksen 2024 antamat valtuudet
Fortumin vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhtiön omien
osakkeiden hankkimisesta ja luovuttamisesta. Hankittavien ja luovutettavien omien osakkeiden
lukumäärä voi olla yhteensä enintään 20 000 000 osaketta, mikä vastaa noin 2,23 % yhtiön
kaikista osakkeista. Omia osakkeita voidaan valtuutuksen nojalla hankkia vain vapaalla omalla
pääomalla. Valtuutukset ovat voimassa seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka,
kuitenkin enintään 18 kuukautta. Valtuutuksia ei ollut käytetty 17.2.2025 mennessä.
26.2 Muut vaihtovelkakirjalainat ja optiolainat
Fortum-konserni ei ole laskenut liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja eikä optiolainoja, jotka
oikeuttaisivat velkakirjojen haltijaa merkitsemään Fortumin osakkeita. Hallituksella ei ole tällä
hetkellä yhtiökokouksen myöntämiä käyttämättömiä valtuuksia vaihtovelkakirjojen tai
optiolainojen liikkeeseen laskemiseksi eikä yhtiön osakepääoman korottamiseksi.
177

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

27 Korolliset velat
Rahoitusnettovelka

milj. euroa | 2024 | 2023
+ Korollinen vieras pääoma | 4 828 | 5 909
- Likvidit varat | 4 136 | 4 183
- Vakuusjärjestely | 213 | 325
- Vakuussaaminen | 205 | 590
+ Vakuusvelka | 93 | 131
+/- Nettovakuusvelka/-saaminen | -111 | -459
Rahoitusnettovelka | 367 | 942

Korollinen vieras pääoma, 4 828 miljoonaa euroa, sisältää Fortumin 275 miljoonan euron (2023:
376) vakuusjärjestelyn pohjoismaisessa sähköpörssissä. Vastaava määrä sisältyy lyhytaikaisiin
korollisiin saamisiin, joista 213 miljoonan euron (2023: 325) vakuus kaupankäynnin
vakuusvaateita varten netotetaan rahoitusnettovelasta rivillä Vakuusjärjestely. Vakuusrahastoa
varten annettua 62 miljoonan (2023: 51) euron vakuutta ei kuitenkaan ole netotettu
rahoitusnettovelasta. Katso liitetieto 22 Korolliset saamiset.
Korolliset velat

milj. euroa | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset lainat | 4 258 | 4 475
Lyhytaikaiset lainat | 476 | 1 316
Lainat yhteensä | 4 733 | 5 791
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat | 78 | 97
Lyhytaikaiset vuokrasopimusvelat | 16 | 21
Vuokrasopimusvelat yhteensä | 94 | 118
Yhteensä | 4 828 | 5 909

milj. euroa | 2024 | 2023
Joukkovelkakirjalainat | 2 755 | 2 736
Lainat rahoituslaitoksilta | 374 | 589
Takaisinlainaus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 951 | 951
Vuokrasopimusvelat | 78 | 97
Muut pitkäaikaiset korolliset velat | 178 | 200
Pitkäaikaiset korolliset velat yhteensä | 4 336 | 4 573
Lyhytaikainen osuus lainoista rahoituslaitoksilta | 17 | 717
Yritystodistusvelka | 105 | 174
Lyhytaikainen osuus vuokrasopimusveloista | 16 | 21
Vakuusjärjestelyvelat | 350 | 376
Muut lyhytaikaiset korolliset velat | 3 | 50
Lyhytaikaiset korolliset velat yhteensä | 492 | 1 337
Yhteensä | 4 828 | 5 909

Lainat

|  |  | Uudelleenhinnoittelu |  |  |
milj. euroa | Efektiivi- nen korko, % | Tase- arvo 2024 | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Käypä arvo 2024 5) | Tasearvo 2023 | Käypä arvo 2023 5)
Joukkovelkakirjalainat | 3,1 | 2 755 | 0 | 1 990 | 765 | 2 757 | 2 736 | 2 729
Lainat rahoituslaitoksilta 1) | 5,4 | 390 | 390 | 0 | 0 | 396 | 1 306 | 1 314
Takaisinlainaus Valtion ydinjätehuolto- rahastosta 2) | 4,4 | 951 | 951 | 0 | 0 | 953 | 951 | 952
Muut pitkäaikaiset lainat | 5,7 | 179 | 145 | 0 | 34 | 179 | 200 | 199
Pitkäaikaiset lainat yhteensä 3) | 3,7 | 4 274 | 1 486 | 1 990 | 799 | 4 284 | 5 192 | 5 194
Vakuusjärjestelyvelat | 2,2 | 350 | 350 | 0 | 0 | 350 | 376 | 376
Yritystodistusvelka | 3,8 | 105 | 105 | 0 | 0 | 105 | 174 | 174
Muut lyhytaikaiset lainat | 1,2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 3 | 50 | 50
Lyhytaikaiset lainat yhteensä | 2,6 | 459 | 459 | 0 | 0 | 459 | 599 | 599
Yhteensä 4) | 3,6 | 4 733 | 1 945 | 1 990 | 799 | 4 743 | 5 791 | 5 793

1) Efektiivinen korko sisältää jaksotettuja kuluja nostamattomista valmiusluottolimiiteistä.
2)Takaisinlainaus Valtion ydinjätehuoltorahastosta sisältää Loviisan ydinvoimalaitokseen liittyvän osan sekä lainauksen
TVO:n kautta.
3)Sisältää pitkäaikaisen lainan lyhytaikaisen osuuden 17 miljoonaa euroa (2023: 717).
4)Lainasalkun ja johdannaisten keskikorko oli 3,8 % (2023: 4,3 %).
5)Käyvät arvot eivät sisällä kertyneitä korkoja.
178

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Toukokuussa Fortum käytti vuoden jatko-optionsa 800 miljoonan euron kahdenväliseen
valmiusluottolimiittiin, erääntyminen on jatkettu alkuperäisestä erääntymisestä kesäkuusta 2025
erääntymään kesäkuussa 2026.
Kesäkuussa Fortum allekirjoitti ensimmäisen vihreän lainasopimuksensa vihreän rahoituksen
viitekehyksen puitteissa. Lainan määrä on 300 miljoonaa euroa, ja se kohdennetaan uusiutuvaan
energiaan ja energiatehokkuutta edistäviin hankkeisiin. Laina-aika on viisi vuotta sisältäen
vuoden jatko-option. Lainalla jälleenrahoitettiin osittain 700 miljoonan euron pankkilaina, josta
Fortum kesäkuussa maksoi etuajassa takaisin 400 miljoonaa euroa. Fortum jatkoi 2 400
miljoonan euron valmiusluottolimiittiä kahdella vuodella, uusi eräpäivä on kesäkuussa 2027.
Alkuperäisen eräpäivän jälkeen kesäkuussa 2025 valmiusluottolimiitin kokonaismäärä on 2 206
miljoonaa euroa.
Joulukuussa Fortum maksoi etuajassa takaisin 500 miljoonan euron lainan, joka olisi erääntynyt
helmikuussa 2025 (sisälsi Fortumin vuoden jatko-option). Lisäksi Fortum allekirjoitti uuden
kahdenvälisen 800 miljoonan euron valmiusluottolimiitin, joka erääntyy tammikuussa 2027.
Seuraavan 12 kuukauden aikana erääntyvät lyhytaikaiset lainat olivat yhteensä 476 miljoonaa
euroa (2023: 1 316) sisältäen lyhytaikaiset lainat 459 miljoonaa euroa (2023: 599) sekä
pitkäaikaisten lainojen lyhytaikaiset osuudet 17 miljoonaa euroa (2023: 717)
Pitkäaikaisten lainojen lyhytaikaiset osuudet 17 miljoonaa euroa sisältävät erääntyviä
rahoituslaitoslainoja.
Lyhytaikaiset lainat, 459 miljoonaa euroa, sisältävät 350 miljoonaa euroa vakuusjärjestelyvelkaa
ja 105 miljoonaa euroa yritystodistusvelkaa.
Euromääräisistä lainoista koostuvan lainasalkun keskimääräinen korko 31.12.2024 oli 3,6 % (2023:
4,0 %). Koko lainasalkun keskimääräinen korko sisältäen johdannaiset 31.12.2024 oli 3,8 % (2023:
4,3 %).
Katso lisätietoa liitetiedossa 4 Rahoitusriskien hallinta, liitetiedossa 34 Vuokrasopimukset,
liitetiedossa 36 Pantatut varat ja vastuut ja liitetiedossa 38 Lähipiiritapahtumat.
179

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Korollisten velkojen täsmäytyslaskelma

|  |  |  | Muutokset, joilla ei ole vaikutusta rahavirtaan |
milj. euroa | 1.1.2024 | Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen | Rahoituksen rahavirta | Vakuus- järjestelysopimus | Arvostuserot / muutokset konsolidoinnissa | Vuokrasopimus- velat | 31.12.2024
Joukkovelkakirjalainat | 2 736 |  |  |  | 19 |  | 2 755
Takaisinlainaus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 951 |  |  |  |  |  | 951
Lainat rahoituslaitoksilta ja muut korolliset velat | 2 105 |  | -953 | -100 | -23 |  | 1 028
Vuokrasopimusvelat | 118 | -25 | -22 |  |  | 23 | 94
Yhteensä | 5 909 | -25 | -975 | -100 | -4 | 23 | 4 828

|  |  |  | Muutokset, joilla ei ole vaikutusta rahavirtaan |
milj. euroa | 1.1.2023 | Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen | Rahoituksen rahavirta 1) | Vakuus- järjestelysopimus | Arvostuserot / muutokset konsolidoinnissa | Vuokrasopimus- velat | 31.12.2023
Joukkovelkakirjalainat | 2 634 |  | 58 |  | 43 |  | 2 736
Takaisinlainaus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 918 |  | 33 |  |  |  | 951
Lainat rahoituslaitoksilta ja muut korolliset velat | 4 113 | -173 | -1 705 | -152 | 22 |  | 2 105
Vuokrasopimusvelat | 119 | -5 | -20 |  |  | 23 | 118
Yhteensä | 7 785 | -178 | -1 634 | -152 | 65 | 23 | 5 909

1) Sisältää jatkuvien toimintojen ja lopetettujen toimintojen lyhennykset ja nostot.
Joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskut

Laskettu liikkeeseen/erääntyy | Koron peruste | Korko, % | Efektiivinen korko, % | Valuutta | Nimellis- arvo, milj. | Tasearvo, milj. euroa
Fortum Oyj 6 000 miljoonan euron EMTN-ohjelma 1) |  |  |  |  |  |
2019/2026 | Kiinteä | 1,625 | 1,638 | EUR | 750 | 741
2023/2028 | Kiinteä | 4,000 | 4,078 | EUR | 500 | 505
2019/2029 | Kiinteä | 2,125 | 2,247 | EUR | 750 | 744
2023/2033 | Kiinteä | 4,500 | 4,537 | EUR | 650 | 668
2013/2043 | Kiinteä | 3,500 | 3,719 | EUR | 100 | 97
Tasearvo yhteensä 31.12.2024 |  |  |  |  |  | 2 755

1)EMTN = Euro Medium Term Note
180

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

28 Tuloverosaamiset ja -velat
LAADINTAPERIAATTEET
Tilikaudelta maksettavat tuloverot perustuvat tilikauden verotettavaan tulokseen. Verotettava
tulos eroaa konsernitilinpäätöksessä raportoidusta tuloksesta johtuen tuottojen ja kulujen
kirjanpitokäsittelyn ja verokäsittelyn eriaikaisuudesta tai siitä, että tietyt erät eivät ole lainkaan
verotettavia tai verotuksessa vähennyskelpoisia. Tilikauden vero on laskettu käyttämällä niitä
verokantoja, joista on säädetty tai joiden hyväksytystä sisällöstä on ilmoitettu
tilinpäätöspäivään mennessä.
Laskennalliset verot on kirjattu konsernitilinpäätökseen taseperusteisesti varojen ja velkojen
verotuksen arvojen sekä näiden kirjanpitoarvojen välisistä väliaikaisista eroista. Laskennallista
veroa ei kuitenkaan kirjata, jos se syntyy, kun omaisuuserä tai velka alun perin merkitään
kirjanpitoon ja kyseinen liiketoimi ei ole liiketoimintojen yhdistäminen, ja joka ei vaikuta
kirjanpidon tulokseen eikä verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon)
liiketapahtuman toteutumisajankohtana. Laskennallinen vero määritetään käyttämällä niitä
verokantoja (ja soveltaen niitä verolakeja), joista on säädetty tai joiden hyväksytystä sisällöstä
on ilmoitettu tilinpäätöspäivään mennessä ja joiden oletetaan olevan voimassa, kun kyseinen
laskennallinen verosaaminen realisoituu tai verovelka suoritetaan.
Laskennalliset verosaamiset kirjataan siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että ne
voidaan hyödyntää tulevaisuudessa syntyvää verotettavaa tuloa vastaan. Laskennalliset
verosaamiset vähennetään laskennallisista veroveloista, jos ne liittyvät saman veronsaajan
perimiin tuloveroihin.
Laskennallinen vero kirjataan väliaikaisista eroista, jotka johtuvat tytäryhtiöihin sekä osakkuus-
ja yhteisyrityksiin tehdyistä sijoituksista, paitsi silloin, kun konserni voi määrätä väliaikaisen
eron purkautumisajankohdan ja väliaikainen ero ei todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa
olevassa tulevaisuudessa.
Konserni kirjaa verovelan ennakoitavissa olevien verotarkastusvaateiden osalta, mikäli arviot
lisäverojen ja ‑maksujen todennäköisyydestä antavat siihen aihetta. Varausta ei kirjata
tilinpäätökseen, mikäli Fortum pitää vaatimuksia perusteettomina. Näin ollen, mikäli verot
liittyen käynnissä oleviin verotarkastuksiin täytyy maksaa ennen lopullista oikeuden päätöstä,
ne kirjataan saamisiksi. Jos lopputulos poikkeaa alun perin tehdyistä kirjauksista, tällaiset erot
vaikuttavat tilikauden veroihin ja laskennallisten verovarausten määriin kaudella, jolloin
ratkaisu tehdään.
Konserni soveltaa pakollista tilapäistä poikkeusta laskennallisten verojen kirjaamisessa ja
raportoinnissa, joka aiheutuu Pilari 2 -mallisääntöjen valtiokohtaisen implementoinnin
seurauksena.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT: TULEVIIN
VEROSEURAAMUKSIIN LIITTYVÄT OLETUKSET JA ARVIOT
Fortumilla on laskennallisia verosaamisia ja -velkoja, joiden arvioidaan realisoituvan
tuloslaskelmaan kirjattavaksi tiettyinä ajanjaksoina tulevaisuudessa. Laskennallisten
verosaamisten ja -velkojen laskennassa Fortumin täytyy tehdä tiettyjä oletuksia ja arvioita
liittyen tulevaisuuden veroseuraamuksiin, jotka johtuvat varojen ja velkojen tilinpäätökseen
kirjattujen kirjanpitoarvojen sekä niiden verotuksellisten arvojen eroista.
Tulevaisuuden veroseuraamuksiin liittyviä oletuksia ovat, että tulevaisuudessa tytäryhtiöiden
liiketoiminnalliset tulokset ovat yhdenmukaisia historiallisiin tasoihin verrattuna,
vähennyskelpoisten vahvistettujen verotappioiden hyödyntämisaika pysyy muuttumattomana,
ja että voimassa olevat verolait ja verokannat pysyvät muuttumattomina lähitulevaisuudessa.
Fortum pitää laskennallisten verosaamisten ja -velkojen laskennassa käyttämiään oletuksia
huolellisesti harkittuina.
Fortum arvioi jatkuvasti laskennallisten verosaamisten hyödyntämisen todennäköisyyttä.
Arvioissa Fortum ottaa menneiden vuosien toteutuneiden ja suunniteltujen tuottojen lisäksi
huomioon keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmat. Laskennallisten verosaamisten
kirjaaminen perustuu johdon arvioon verotettavan tulon määrästä tulevaisuudessa, jota
vastaan käyttämättömät verotukselliset tappiot, veron hyvitykset ja verotuksessa
vähennyskelpoiset väliaikaiset erot voidaan hyödyntää.
Fortum määrittää ja arvioi epävarmoja verotustilanteita Fortumin veroperiaatteita ja yleisiä
kirjanpitosäännöksiä noudattaen sekä arvioiden todennäköisyyttä siitä, hyväksyykö
veroviranomainen tai tuomioistuin ennakoitavissa olevan oikeudenkäynnin tapauksessa
verokäsittelyn. Jos on todennäköisempää, että veroviranomainen ei hyväksy Fortumin
verokäsittelyä, Fortum kuvastaa epävarmuuden vaikutuksen vastaavasti tilinpäätöksessään.
Fortum on sitoutunut läpinäkyvään veroviranomaissuhteeseen ja olettaa, että
veroviranomainen tarkistaa tilanteet ja on tietoinen kaikesta asiaankuuluvasta tiedosta
verotusta arvioidessaan. Tarvittaessa Fortum hankkii oikeudellisia lausuntoja tukeakseen
verotus- ja kirjanpitokäsittelyn arviointia.
181

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

28.1 Laskennalliset verot taseessa

| 2024 | 2023
milj. euroa | 1.1. | Muutos | 31.12. | 1.1. | Muutos | 31.12.
Laskennalliset verosaamiset | 958 | -113 | 845 | 933 | 24 | 958
Laskennalliset verovelat | -428 | 42 | -386 | -152 | -276 | -428
Laskennalliset verot, netto | 530 | -71 | 459 | 782 | -252 | 530

Laskennalliset verosaamiset kirjataan siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että
käyttämättömät verotukselliset tappiot, veron hyvitykset ja verotuksessa vähennyskelpoiset
väliaikaiset erot voidaan hyödyntää tulevaisuudessa syntyvää verotettavaa tuloa vastaan
kyseisillä lainkäyttöalueilla. Fortum on 31.12.2024 kirjannut laskennallisia verosaamisia
845 miljoonaa euroa (2023: 958 miljoonaa euroa).
Laskennalliset verosaamiset ja verovelat on vähennetty toisistaan siinä tapauksessa, kun ne
voidaan laillisesti toimeenpantavissa olevan oikeuden nojalla netot taa keskenään ja ne liittyvät
saman veronsaajan perimiin tuloveroihin.
182

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Laskennallisten verosaamisten ja -velkojen muutos 2024

milj. euroa | Aineettomat hyödykkeet | Aineelliset käyttöomaisuus- hyödykkeet ja käyttöoikeus- omaisuuserät | Eläkevelvoitteet | Varaukset | Johdannais- instrumentit | Vahvistetut tappiot ja käyttämättömät hyvitykset | Muut erät | Laskennalliset verot, netto
1.1.2024 | -61 | -452 | -2 | -12 | 90 | 915 | 52 | 530
Tuloslaskelmaan kirjatut erät | 4 | 2 | 0 | -12 | 11 | 9 | -27 | -14
Muihin laajan tuloksen eriin kirjatut erät | 0 | 0 | -4 | 0 | -114 | 0 | 0 | -118
Kurssierot, erien väliset siirrot ja muut muutokset | 3 | 5 | 0 | 1 | -1 | -14 | -7 | -13
Tytäryritysten ostot ja myynnit 1) | 0 | 81 | 0 | -5 | 0 | -3 | 0 | 74
31.12.2024 | -55 | -365 | -5 | -28 | -14 | 907 | 19 | 459

1)Tytäryritysten myynnit vuonna 2024 sisälsi kierrätys- ja jäteliiketoiminnan divestoinnin. Katso liitetieto 3.2 Yritysmyynnit.
Laskennallisten verosaamisten ja -velkojen muutos 2023

milj. euroa | Aineettomat hyödykkeet | Aineelliset käyttöomaisuus- hyödykkeet ja käyttöoikeus- omaisuuserät | Eläkevelvoitteet | Varaukset | Johdannais- instrumentit | Vahvistetut tappiot ja käyttämättömät hyvitykset | Muut erät | Laskennalliset verot, netto
1.1.2023 | -54 | -530 | -3 | -19 | 589 | 753 | 46 | 782
Tuloslaskelmaan kirjatut erät | 0 | 7 | 0 | 9 | -15 | 202 | 64 | 266
Muihin laajan tuloksen eriin kirjatut erät | 0 | 0 | 2 | 0 | -475 | 0 | 0 | -474
Kurssierot, erien väliset siirrot ja muut muutokset | -6 | 10 | 0 | -1 | -9 | -39 | -6 | -51
Tytäryritysten ostot ja myynnit 1) | -2 | 61 | -1 | -2 | 0 | 0 | -51 | 6
31.12.2023 | -61 | -452 | -2 | -12 | 90 | 915 | 52 | 530

1)Tytäryritysten myynnit vuonna 2023 sisälsi 10 miljoonaa liittyen Venäjän toimintojen konsolidoinnin päättymiseen huhtikuussa 2023. Katso liitetieto 3.3 Lopetetut toiminnot.
Laskennallisten verojen nettomuutos vuonna 2024 johtuu pääasiassa laajaan tulokseen
kirjattuihin johdannaisiin liittyvien laskennallisten verojen laskusta. Vahvistetuista tappioista
kirjatut laskennalliset verosaamiset liittyvät pääosin Irlantiin ja johtuvat Uniperin divestoinnista
vuonna 2022 sekä Venäjään liittyvistä alaskirjauksista vuosina 2022 ja 2023. Fortum on laatinut
kattavan ennusteen kyseiset tappiot kantavan irlantilaisen konserniyhtiön tulevaisuuden
tulontuottokyvyn arvioimiseksi. Fortum on käyttänyt tätä arviota kirjatun 780 miljoonan euron
laskennallisen verosaamisen arvon tukena 31.12.2024. Verotappioita hyödynnettiin Irlannissa
ennusteen mukaisesti vuonna 2024.
183

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Vahvistetut tappiot sekä kuluvana ja aiempina tilikausina
vähennyskelvottomat korkokulut sekä niihin liittyvät laskennalliset
verosaamiset

| 2024 | 2023
milj. euroa | Vahvis- tetut tappiot | Lasken- nallinen verosaa- minen | Vahvis- tetut tappiot | Lasken- nallinen verosaa- minen
Vahvistetut tappiot, joilla ei ole vanhentumisaikaa 1) | 6 369 | 813 | 6 724 | 852
Vahvistetut tappiot, joilla on vanhentumisaika | 9 | 2 | 12 | 2
Yhteensä | 6 378 | 815 | 6 735 | 855
Kuluvana ja aiempina tilikausina vähennyskelvottomat korkokulut, joilla ei ole vanhentumisaikaa | 108 | 25 | 97 | 24
Kuluvana ja aiempina tilikausina vähennyskelvottomat korkokulut, joilla on vanhentumisaika | 322 | 67 | 175 | 36
Yhteensä | 430 | 92 | 272 | 61

1)Suurin osa liittyy Irlantiin, missä tappiot syntyivät Uniperin toimintojen divestoinnin seurauksena vuonna 2022 sekä
Venäjään liittyvien alaskirjausten johdosta vuosina 2022 ja 2023.
Laskennalliset verosaamiset kirjataan vahvistetuista tappioista ja vähennyskelvottomista
korkokuluista siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että ne voidaan hyödyntää
tulevaisuudessa syntyvää verotettavaa tuloa vastaan. Vahvistettujen tappioiden pienentyminen
johtuu pääasiassa Irlannin tappioista. Vähennyskelvottomien korkokulujen kasvu johtuu suurelta
osin lainojen korkojen noususta erityisesti Ruotsissa, missä korkokulujen vähennyskelpoisuutta
on rajoitettu paikallisella lainsäädännöllä.
Kirjaamatta jätetyt laskennalliset verot
Alla olevassa taulukossa on esitetty väliaikaiset erot, käyttämättömät verotukselliset tappiot,
vähennyskelvottomat korkokulut ja veronhyvitykset, joista laskennallista verosaamista ei ole
kirjattu niiden hyödyntämiseen liittyvästä epävarmuudesta johtuen.

milj. euroa | 2024 | 2023
Väliaikaiset erot | 997 | 1 129
Verotukselliset tappiot | 280 | 140
Kuluvana ja aiempina tilikausina vähennyskelvottomat korkokulut | 84 | 97
Veronhyvitykset | 5 | 5
Yhteensä | 1 366 | 1 371

Väliaikaiset erot, vähennyskelvottomat korkokulut sekä verotukselliset tappiot, joista ei ole
kirjattu laskennallista verosaamista, muodostuivat pääosin vuonna 2023 seuraavien
tapahtumien seurauksena: Suomessa 475 miljoonaa euroa liittyy Venäjän osakkeiden
alaskirjaukseen ja 746 miljoonaa euroa Alankomaissa liittyy Venäjän lainojen alaskirjauksiin.
Laskennallisia verovelkoja ei ole kirjattu 23 miljoonan euron (2023: 23) määräisistä väliaikaisista
eroista tytäryritysten nettovarojen ja verotuksellisen arvon välillä, koska näiden purkautuminen
on Fortumin määräysvallassa ja on todennäköistä, että väliaikaiset erot eivät purkaudu
ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa.
28.2 Tuloverosaamiset ja -velat
Tuloverosaamiset 101 miljoonaa euroa (2023: 59) sekä tuloverovelat -93 miljoonaa euroa, (2023:
-43) vaihtelevat pääosin kuluvan vuoden syntyneistä ja maksetuista tuloveroista johtuen, sekä
muutamissa yhtiöissä paikallisten verotuslainsäädäntöjen mukaisten aiempien vuosien
maksuista johtuen.
Belgian tuloverosaamiset vähenivät 36 miljoonaa euroa vuoden 2008 verotuspäätökseen
liittyvän verokiistan oikeuskäsittelyn myönteisen päätöksen seurauksena. Katso liitetieto 37
Oikeudenkäynnit ja viranomaismenettelyt.
184

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat
LAADINTAPERIAATTEET
Fortum omistaa Suomessa Loviisan ydinvoimalaitoksen. Fortumin konsernitaseen erät Osuus
Valtion ydinjätehuoltorahastosta ja Ydinvoimaan liittyvät varaukset koskevat Loviisan
ydinvoimalaitosta. Fortumin rahasto-osuus Valtion ydinjätehuoltorahastossa on käsitelty IFRIC
5 Oikeudet osuuksiin rahastoista, jotka on tarkoitettu käytöstä poistamiseen, alkuperäiseen
tilaan palauttamiseen ja ympäristön kunnostamiseen -tulkinnan mukaisesti, jossa todetaan,
että rahaston varat arvostetaan joko käypään arvoon tai sitä alempaan kyseisten velvoitteiden
arvoon, koska Fortumilla ei ole määräysvaltaa tai yhteistä määräysvaltaa Valtion
ydinjätehuoltorahastoissa. Viranomaiset hallinnoivat Valtion ydinjätehuoltorahastoa. Varaukset
liittyvät laitoksen käytöstä poistamiseen ja käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen.
Varausten käypä arvo on laskettu IAS 37 -standardin mukaan diskonttaamalla kassavirrat, jotka
perustuvat arvioituihin tuleviin kustannuksiin ja jo tehtyihin toimenpiteisiin. Käytöstä
poistamiseen liittyvän varauksen alkuperäinen nettonykyarvo (ydinvoimalaitoksen
käyttöönottohetkellä) on kirjattu kyseisen investoinnin hankintamenon osana taseeseen ja
poistetaan voimalan käyttöajan kuluessa. Muutokset teknisissä suunnitelmissa, jotka
vaikuttavat käytöstä poistamisesta aiheutuviin tulevaisuuden kassavirtoihin, diskontataan
tähän hetkeen ja tällä oikaistaan ko. investoinnin hankintamenoa taseessa. Käytöstä
poistamiseen liittyvästä investoinnista tehdään poistot ydinvoimalaitoksen oletetun käyttöajan
kuluessa. Käytöstä poistetuissa voimalaitosyksiköissä velvoitteen kasvu kirjataan kuluksi heti.
Käytettyyn ydinpolttoaineeseen liittyvä varaus kattaa tulevat loppusijoituskustannukset kunkin
tilikauden loppuun mennessä käytetyn ydinpolttoaineen osalta. Käytetyn polttoaineen
loppusijoitukseen liittyvät kustannukset kirjataan kuluksi laitoksen käyttöaikana polttoaineen
käytön perusteella. Suunnitelmiin mahdollisesti tulevien muutosten vaikutus kirjataan
välittömästi tuloslaskelmaan perustuen tähän asti käytetyn polttoaineen määrään kunkin
tilikauden loppuun mennessä. Varauksen diskonttaukseen liittyvä korkokulu vastaavalta
kaudelta kirjataan erään Muut rahoituserät - netto.
Fortumin ydinjätehuoltorahaston osuudelle kertyvä korko ja mahdolliset käypään arvoon
arvostuksen vaikutukset esitetään erässä Muut rahoituserät - netto.
Fortumin Loviisan ydinvoimalaitokseen liittyvä rahasto-osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta
on suurempi kuin rahasto-osuutta vastaava taseessa esitetty omaisuuserä.
Ydinjätehuoltovastuun tulee olla maksuilla tai takauksilla täysin katettu Valtion
ydinjätehuoltorahastossa Suomen ydinenergialain mukaisesti. Ydinjätehuoltovarauksesta
poiketen lainmukaista ydinjätehuoltovastuuta ei diskontata. Koska tulevat kassavirrat ulottuvat
hyvin pitkälle ajanjaksolle, erot lainmukaisen vastuun ja ydinjätehuoltovarauksen välillä ovat
merkittävät.
Vuosittainen maksu ydinjätehuoltorahastoon perustuu ydinjätehuoltovastuun muutokseen ja
osuuteen ydinjätehuoltorahaston tuotoista. Maksua pienentävät tehdyt toimenpiteet.
Fortumilla on vähemmistöosuuksia myös muissa ydinvoimayhtiöissä, joita ovat Teollisuuden
Voima Oyj (TVO) Suomessa sekä OKG Aktiebolag (OKG) ja Forsmarks Kraftgrupp AB
(Forsmark) Ruotsissa. Vähemmistöosuudet on luokiteltu osakkuus- ja yhteisyrityksiksi ja
yhdistellään pääomaosuusmenetelmällä. Yhtiöt Suomessa ja Ruotsissa toimivat
omakustannusperiaatteella. Omistajat ostavat sähköä paikallisen kirjanpitokäytännön
mukaisesti lasketulla tuotantokustannushinnalla. Osakkuusyhtiöiden tilinpäätösten
laadintaperiaatteita ydinvoimaan liittyvien varojen ja velkojen suhteen on tarvittaessa
muutettu vastaamaan konsernin noudattamia konsernin laadintaperiaatteita.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT:
YDINVOIMATUOTANTOON LIITTYVIEN VARAUSTEN MÄÄRITTÄMISESSÄ
TEHTÄVÄT OLETUKSET
Fortumin ydinvoimalaitoksen tulevaan käytöstäpoistoon ja käytetyn ydinjätteen
loppusijoitukseen liittyvä varaus perustuu pitkäaikaisiin kassavirtaennusteisiin arvioiduista
kustannuksista. Pääasialliset oletukset liittyvät teknisiin suunnitelmiin, ajoituksiin,
kustannusennusteisiin ja diskonttokorkoon. Valtioiden viranomaiset hyväksyvät tekniset
suunnitelmat, oletukset ajoituksesta ja kustannusennusteet.
Muutokset oletetuissa diskonttokoroissa vaikuttavat varauksen määrään. Jos diskonttokorkoa
pienennetään, varaus kasvaa. Ydinvoimalaitoksissa, joissa osuus ydinjätehuoltorahastossa on
suurempi kuin varaus, varauksen kasvun vaikutus kompensoituu taseeseen kirjattavalla
vastaavalla kasvulla Fortumin osuudessa Valtion ydinjätehuoltorahaston varoista.
Tuloslaskelmavaikutus on tällöin positiivinen, koska käytöstä poistamisen osuus varauksesta
kirjataan kuten menot hyödykkeen purkamisesta. Tämä pätee niin kauan kuin todellinen osuus
Valtion ydinjätehuoltorahastosta on korkeampi kuin taseessa esitetty, ja niin kauan kuin IFRS:n
mukaan varojen kirjanpitoarvo ei voi ylittää varauksen arvoa, koska Fortumilla ei ole
määräysvaltaa ydinjätehuoltorahastossa.
Sekä Suomessa että Ruotsissa ydinvoimaoperaattorit ovat lakisääteisesti velvollisia
huolehtimaan laitosten käytöstä poistamisesta ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta
(ydinjätehuolto). Molemmissa maissa ydinvoimaoperaattorit ovat velvoitettuja turvaamaan
ydinjätehuollon rahoittamisen suorittamalla maksuja viranomaisten hallinnoimiin
ydinjäterahastoihin. Ydinvoimaoperaattoreiden pitää myös antaa vakuuksia taatakseen
riittävät varat laitosten tulevista käytöstäpoistoista ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta
aiheutuvien kustannusten kattamiseksi.
185

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

29.1 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat kokonaan
omistetuissa ydinvoimalaitoksissa

milj. euroa | 2024 | 2023
Taseeseen sisältyvät erät |  |
Ydinvoimaan liittyvät varaukset | 1 117 | 1 058
Fortumin osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 1 117 | 1 058
Lyhytaikainen saaminen Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 65 | 0
Fortumin osuus Valtion ydinjätehuoltorahaston nettovarojen käyvästä arvosta | 1 253 | 1 197
Taseeseen kirjaamaton rahasto-osuus | 70 | 139

IFRS-standardien mukainen ydinvoimaan liittyvä varaus ja rahasto-
osuus
Ydinvoimaan liittyvät varaukset sisältävät käytöstä poistamista ja käytetyn polttoaineen
loppusijoittamista varten tehdyt varaukset. IAS 37:n mukaan lasketut ydinvoimaan liittyvät
varaukset kasvoivat 58 miljoonaa euroa vuoden 2023 lopusta ja olivat 1 117 miljoonaa euroa
31.12.2024.
Fortumin osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta on IFRS:n näkökulmasta ylirahastoitu yhteensä
70 miljoonaa euroa, koska Fortumin osuus rahastosta 31.12.2023 oli 1 253 miljoonaa euroa ja
rahaston käypä arvo taseella oli 1 117 miljoonaa euroa ja rahastoon liittyvän lyhytaikaisen
saamisen tasearvo oli 65 miljoonaa euroa. Fortumin rahasto-osuuden tasearvo ei saa ylittää
IFRS:n mukaisesti laskettua varauksen määrää taseessa. Niin kauan kuin ydinjätehuoltorahasto
pysyy IFRS:n näkökulmasta ylirahoitettuna, kirjataan positiivinen vaikutus muihin rahoituseriin,
kun varaus kasvaa enemmän kuin nettomaksut ydinjätehuoltorahastoon. Negatiivinen kirjaus
kirjataan muihin rahoituseriin aina, kun nettomaksut ydinjätehuoltorahastoon ovat suuremmat
kuin varauksen kasvu.
Loviisan ydinvoimalaitoksen lainmukainen vastuu
Työ- ja elinkeinoministeriön joulukuussa 2024 tekemään päätökseen perustuva lainmukainen
vastuu 31.12.2024 oli yhteensä 1 272 miljoonaa euroa.
Lainmukainen vastuu perustuu vuosittain tehtävään kustannusarvioon sekä joka kolmas vuosi
tehtävään tekniseen suunnitelmaan. Lainmukainen vastuu määritetään olettaen, että laitoksen
käytöstäpoisto tapahtuisi arviointivuotta seuraavan vuoden alussa, ja vastuuta ei diskontata
nykyarvoon.
Fortumin osuus Valtion ydinjätehuoltorahastossa
Suomen ydinenergialain mukaisesti Fortumilla on velvoite kattaa lainmukainen vastuunsa
kokonaisuudessaan Valtion ydinjätehuoltorahaston kautta. Viranomaiset päättävät Fortumin
rahastotavoitteen Valtion ydinjätehuoltorahastossa samassa yhteydessä, kun lainmukaisen
vastuun määrä päätetään vuosittain. Fortum suorittaa ydinjätehuoltomaksuja Valtion
ydinjätehuoltorahastoon kyseisten päätösten mukaisesti. Nykyinen rahastotavoite perustuu
joulukuun 2024 päätökseen ja on yhteensä 1 228 miljoonaa euroa. Työ- ja elinkeinoministeriö otti
rahastotavoitetta koskevassa päätöksessään huomioon kapselointilaitoksen käytöstäpoiston ja
loppusijoituslaitoksen sulkemisen kustannusten siirtymisen Fortumilta Posivalle vuoden 2025
aikana. Posiva on Fortumin ja TVO:n yhdessä omistama yritys.
Ydinvoimaan liittyvät varaukset

milj. euroa | 2024 | 2023
1.1. | 1 058 | 966
Varausten lisäykset | 51 | 69
Käytetyt varaukset | -31 | -41
Diskonttauksesta johtuvat muutokset | 38 | 63
31.12. | 1 117 | 1 058
Fortumin Valtion ydinjätehuoltorahasto-osuuden tasearvo | 1 117 | 1 058

Takaisinlainaus Valtion ydinjätehuoltorahastosta
Suomalaisilla Valtion ydinjätehuoltorahaston osapuolilla on mahdollisuus ottaa lainaa rahastolta
tietyin ehdoin. Fortum on käyttänyt oikeuttaan lainata rahastolta ja pantannut Kemijoki Oy:n
osakkeita vakuudeksi. Lainat uusitaan joka kolmas vuosi. Katso liitetieto 27 Korolliset velat ja
liitetieto 36 Pantatut varat ja vastuut.
29.2 Ydinvoimalaitokset osakkuus- ja yhteisyrityksissä
OKG, Forsmark ja TVO ovat omakustannusperiaatteella toimivia yrityksiä, joista omistajat
ostavat sähköä tuotantokustannuksia vastaavaan hintaan. Fortum kirjaa laskutetut
kustannukset paikallisten kirjanpitosäännösten mukaisina. Laskutetun
sähköntuotantokustannuksen lisäksi Fortum kirjaa IFRS-oikaisuja Fortumin laadintaperiaatteiden
mukaisesti. Oikaisut sisältävät myös Fortumin osuudet yhtiöiden ydinjäterahastoista ja
ydinvoimaan liittyvistä varauksista.
Alla olevissa taulukoissa on esitetty osakkuusyhtiöiden ydinjäterahastojen ja -varausten määrät
(100 %) sekä Fortumin osuudet näistä.
186

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

TVO:n ydinvoimaan liittyvät varat ja velat (100 %)

milj. euroa | 2024 | 2023
TVO:n taseen erät Fortumin käyttämien oletusten mukaisiksi oikaistuna |  |
Ydinvoimaan liittyvät varaukset | 1 673 | 1 614
TVO:n osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 1 246 | 1 199
Nettomäärä | -427 | -415
joista Fortumin nettomääräinen osuus pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltynä | -107 | -104
TVO:n lainmukainen vastuu ja osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta |  |
Ydinjätehuoltovastuu Suomen ydinergialain mukaan | 1 960 | 1 918
Osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta | 1 525 | 1 458
Taseeseen kirjaamaton rahasto-osuus | 279 | 259

TVO:n lainmukainen vastuu, varaus ja osuus rahastosta perustuvat samoihin periaatteisiin kuin
yllä on kuvattu Loviisan ydinvoimalan osalta. OL1/OL2-laitosyksiköiden ja OL3-laitosyksikön
vastuumäärät ja rahasto-osuudet lasketaan ja kirjataan erikseen, koska vastaavat
ydinjätehuollon kokonaiskustannusarviot laaditaan myös erikseen. OL3:n kaupallinen käyttö
alkoi toukokuussa 2023. Tämä tarkoitti muun muassa sitä, että projektikustannusten aktivointi
lopetettiin ja poistojen kirjaaminen aloitettiin.
TVO:n osuuden Valtion ydinjätehuoltorahastosta ja taseessa esitetyn osuuden välinen ero johtuu
IFRIC 5 -tulkinnasta, jonka mukaan Valtion ydinjätehuoltorahasto-osuus arvostetaan taseella
joko käypään arvoon tai siihen liittyvän velan määrään, sen mukaan kumpi niistä on pienempi.
31.12.2024 OL1/OL2-laitosyksiköiden rahasto-osuus on suurempi kuin IFRS:n mukainen varaus.
OL3-laitosyksikön rahasto-osuus puolestaan on pienempi kuin IFRS:n mukainen varaus. TVO:n
osuus Valtion ydinjätehuoltorahastosta on IFRS:n näkökulmasta ylirahastoitu 279 miljoonaa
euroa (josta Fortumin osuus on 74 miljoonaa euroa), koska TVO:n osuus rahastosta 31.12.2024 oli
1 525 miljoonaa euroa ja tasearvo 1 246 miljoonaa euroa.
Suomalaisilla Valtion ydinjätehuoltorahaston osapuolilla on mahdollisuus ottaa lainaa rahastolta
tietyin ehdoin. Fortum käyttää oikeuttaan lainata rahastolta TVO:n kautta omistusosuutensa
mukaisesti. Katso lisätietoja liitetieto 27 Korolliset velat.
OKG:n ja Forsmarkin ydinvoimaan liittyvät varat ja velat (100 %)

milj. euroa | 2024 | 2023
OKG:n ja Forsmarkin ydinvoimaan liittyvät varat ja velat Fortumin laadintaperiaatteiden mukaan |  |
Ydinvoimaan liittyvät varaukset | 5 064 | 5 001
Osuus Ruotsin ydinjätehuoltorahastosta | 3 590 | 3 506
Nettomäärä | -1 474 | -1 495
joista Fortumin nettomääräinen osuus pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltynä | -476 | -472

Ydinvoimaoperaattorien omistama Svensk Kärnbränslehantering AB (SKB) huolehtii Ruotsissa
kaikesta ydinjätehuollosta ydinvoimaoperaattorien puolesta. SKB:n toimintaa rahoittaa Ruotsin
Valtion Ydinjätehuoltorahasto, joka puolestaan on ydinvoimaoperaattoreiden rahoittama.
Ydinjätehuoltomaksujen ja -vastuiden tarkistus tehdään yleensä kolmen vuoden välein
viranomaispäätöksellä Ruotsin ydinturvallisuusviranomaisen (Strålsäkerhetsmyndigheten, SSM)
esityksestä. Esitys perustuu SKB:n ja lisenssin haltijoiden laatimaan kustannusarvioon. SKB
hyväksyi ydinjätehuollon päivitetyn teknisen suunnitelman joulukuussa 2022. Tammikuussa 2022
Ruotsin hallitus päätti ydinjätemaksut ja -vastuut vuosille 2022–2023. Joulukuussa 2023 Ruotsin
hallitus päätti ydinjätemaksut ja -vastuut Ruotsin valtionvelkakonttorin ehdotuksen mukaisesti
vuodelle 2024. Joulukuussa 2024 Ruotsin hallitus päätti ydinjätemaksut ja -vastuut Ruotsin
valtionvelkakonttorin ehdotuksen mukaisesti vuodelle 2025. Käytössä olevien yksiköiden
ydinjätemaksut perustuvat tulevaisuuden kustannusennusteisiin olettaen, että ydinvoimalan
yksiköiden käyttöikä on 50 vuotta. Maksu määräytyy tuotetun energian mukaan.
Ydinvoimaan liittyvät vakuudet
Ydinjätehuoltomaksun lisäksi energiayhtiöt antavat vakuuksia turvaamaan kattamattomat
lainmukaiset vastuut ja mahdolliset odottamattomat tapahtumat liittyen ydinvoimaan.
Lisätietoja Fortumin vakuuksista ydinvoimalaitoksiin liittyen, katso liitetieto 36 Pantatut varat ja
vastuut.
187

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

30 Muut varaukset
LAADINTAPERIAATTEET
Konserni kirjaa varauksen silloin, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman seurauksena
olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmatta osapuolta kohtaan, kun on
todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien käyttöä tulevaisuudessa, ja
kun velvoitteen määrä on luotettavasti arvioitavissa.
Varauksen määrä on niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan
edellyttävän. Arvostamisessa käytetään diskonttauskorkoa, joka kuvastaa markkinoiden
näkemystä rahan aika-arvosta tarkasteluhetkellä. Jos arvioiduissa kassavirroissa ei ole
huomioitu varaukseen liittyvää riskiä, on diskonttauskoron laskennassa huomioitu myös
kyseistä velkaa koskevat riskit tarkasteluhetkellä.
Ajan kulumisesta johtuva varauksen määrän kasvu ja diskonttauskoron muutoksista johtuvat
muutokset varauksissa kirjataan korkokuluksi. Muutokset varauksissa, lukuun ottamatta
muutoksia käyttöomaisuushyödykkeen käytöstä poistamiseen liittyvissä velvoitteissa,
esitetään tuloslaskelmassa.
KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEEN KÄYTÖSTÄ POISTAMISEEN LIITTYVÄT VELVOITTEET
Käyttöomaisuushyödykkeen käytöstä poistamiseen liittyvä velvoite kirjataan joko silloin, kun
on olemassa kolmanteen osapuoleen kohdistuva sopimukseen perustuva velvoite, tai kun on
olemassa oikeudellinen velvoite. Velvoitteen määrä perustuu tyypillisesti ulkoisen asiantuntijan
vahvistamaan perusteelliseen menoarvioon.
Käyttöomaisuushyödykkeen käytöstä poistamiseen liittyvä velvoite kirjataan osana kyseisen
hyödykkeen hankintamenoa, kun hyödyke otetaan käyttöön. Menot kirjataan poistoina
hyödykkeen jäljellä olevan taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Muutokset käytöstä
poistamisvarauksissa kirjataan käyttöomaisuushyödykkeen hankintamenon oikaisuksi
taseeseen, paitsi jos omaisuuserä on loppuun poistettu, jolloin muutokset kirjataan
tulosvaikutteisesti.
YMPÄRISTÖVARAUKSET
Ympäristövaraus kirjataan ympäristölakien ja -säännöksien voimassa olevaan tulkintaan
perustuen, kun on todennäköistä, että on syntynyt olemassa oleva velvoite, jonka määrä on
luotettavasti arvioitavissa. Velvoitteen määrä perustuu tyypillisesti ulkoisen asiantuntijan
vahvistamaan perusteelliseen menoarvioon.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT: VARAUSTEN
ARVIOINNISSA KÄYTETYT OLETUKSET
Varausten kirjaaminen olemassa olevista velvoitteista perustuu johdon arvioon siitä,
edellyttääkö velvoitteen täyttäminen todennäköisesti taloudellisten resurssien käyttöä
tulevaisuudessa. Kirjaaminen edellyttää myös parasta arviota väistämättömistä menoista, joita
tilikauden lopussa olemassa olevan velvoitteen täyttäminen edellyttää. Johdon arvio
väistämättömistä menoista tehdään esimerkiksi ottamalla huomioon useita eri lopputulemia ja
niiden todennäköisyys. Arvio perustuu myös parhaaseen ymmärrykseen varaukseen liittyvistä
riskeistä ja epävarmuuksista, ja sisältää oletuksen menojen toteutumisajankohdasta.
Diskonttauskoron määrittäminen varausten kirjaamisessa nykyarvoon perustuu myös johdon
arvioon. Muutokset oletuksissa liittyen menojen arvioituun määrään tai ajankohtaan saattavat
olla tarpeellisia, kun aika kuluu ja/tai parempaa tietoa on saatavilla.

milj. euroa | Käytöstä- poistamis- varaukset | Ympäristö- asioihin liittyvät varaukset | Muut | Yhteensä
1.1.2024 | 23 | 28 | 76 | 127
Varausten lisäykset | 2 | 2 | 10 | 13
Käytetyt varaukset | 0 | -1 | -16 | -17
Käyttämättömien varausten purku | 0 | 0 | -11 | -12
Muuntoerot ja muut muutokset | 0 | 0 | 0 | -1
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen | 0 | -27 | 0 | -27
31.12.2024 | 24 | 2 | 58 | 84
Josta lyhytaikaiset varaukset | 0 | 0 | 3 | 3
Josta pitkäaikaiset varaukset | 24 | 2 | 55 | 81

Varausten pienentyminen liittyy pääasiassa kierrätys- ja jätehuoltoliiketoiminnan myyntiin.
Käyttöomaisuushyödykkeiden käytöstä poistamiseen liittyvät varaukset liittyvät sekä
tavanomaisen että uusiutuvan energian tuotantolaitoksiin. Varauksista suurimman osuuden
arvioidaan tulevan käytetyksi seuraavien 5–10 vuoden aikana.
Tietoja ydinvoimalaitosten käytöstä poistamiseen ja käytetyn ydinpolttoaineen
loppusijoittamiseen liittyvistä varauksista löytyy liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja
velat.
188

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

31 Eläkevelvoitteet
LAADINTAPERIAATTEET
Konserniyhtiöillä on erilaisia eläkejärjestelyjä kunkin toimintamaan paikallisten olosuhteiden ja
käytäntöjen mukaisesti. Näiden eläkejärjestelyjen rahoitus on yleensä järjestetty maksuilla
vakuutusyhtiöihin tai eläkesäätiöön. Konsernilla on sekä etuus- että maksupohjaisia järjestelyjä.
Etuuspohjaisissa järjestelyissä eläkekulut arvioidaan käyttämällä ennakoituun
etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Eläkkeiden suorittamisesta johtuvat kulut
kirjataan tuloslaskelmaan tavoitteena jakaa työsuoritukseen perustuva meno työntekijöiden
palvelusajalle. Kauden työsuoritukseen ja aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot, kuten
myös voitot ja tappiot velvoitteiden täyttämisestä, kirjataan henkilöstökuluihin. Nettokorko
esitetään rahoituserissä.
Etuuspohjaiseen järjestelyyn liittyvä velvoite lasketaan vuosittain tilinpäätöspäivänä ja
arvostetaan arvioitujen vastaisten kassavirtojen nykyarvoon käyttäen sellaisten
korkealuokkaisten yritysten joukkovelkakirjalainojen korkoa, joiden juoksuaika vastaa
suunnilleen kyseisen eläkevelan kestoaikaa. Järjestelyyn kuuluvat varat arvostetaan käypään
arvoon. Taseeseen merkitty velka on etuuspohjaisen järjestelyn velvoite tilinpäätöspäivänä
vähennettynä järjestelyyn kuuluvien varojen käyvällä arvolla.
Jos velvoitteen nykyarvo vähennettynä järjestelyyn kuuluvien varojen käyvällä arvolla
muodostaa nettona omaisuuserän, otetaan huomioon voimassa olevat omaisuuserän
enimmäismäärän rajoitukset. Omaisuuserä esitetään taseen erässä Muut pitkäaikaiset
sijoitukset.
Jos järjestelyä muutetaan, supistetaan tai velvoitteet täytetään (”järjestelyyn kohdistuva
tapahtuma”) tilikauden aikana, kauden työsuoritukseen perustuva meno ja nettovelan tai
omaisuuserän nettokorko määritetään uudelleen järjestelyyn kohdistuvan tapahtuman
jälkeiselle raportointiajanjaksolle. Uudelleen määrittämisessä käytetään järjestelyyn
kohdistuvan tapahtuman hetkellä voimassa olevia vakuutusmatemaattisia oletuksia. Jos
järjestelyn etuuksia muutetaan tai jos järjestelyä supistetaan, tästä aiheutuva aiempaan
työsuoritukseen liittyvä etuuksien muutos tai supistamisesta aiheutuva voitto tai tappio
kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan. Velvoitteiden täyttämiseen liittyvät voitot tai tappiot
kirjataan velvoitteen täyttämishetkellä.
Etuuspohjaisen nettovelan tai omaisuuserän uudelleen määrittämisestä johtuviin eriin kuuluvat
vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot, jotka saattavat syntyä etenkin arvioiden ja toteuman
eroista, liittyen oletuksiin demografisista ja taloudellisista muuttujista ja lisäksi näiden
oletusten muutoksista eri raportointipäivien välillä. Tämän lisäksi näihin eriin kuuluu ero
järjestelyyn kuuluvien varojen varsinaisen tuoton ja järjestelyyn kuuluvien varojen
nettokoroissa esitetyn korkotuoton välillä, sekä kaikki muutokset omaisuuserän
enimmäismäärän rajoituksissa, lukuun ottamatta nettokorkoihin jo sisällytettyjä määriä.
Uudelleen määrittämisen vaikutus ja tästä aiheutuva laskennallinen vero kirjataan
kokonaisuudessaan muihin laajan tuloksen eriin tapahtumahetkellä.
Konsernin maksuperusteisiin järjestelyihin suorittamat maksut kirjataan tuloslaskelmaan sillä
kaudella, johon kyseiset maksut kohdistuvat.
KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA -HARKINNAT: TULEVIEN
ELÄKEVELVOITTEIDEN MÄÄRITTÄMISESSÄ KÄYTETYT OLETUKSET
Eläkevelvoitteiden nykyarvo riippuu lukuisista tekijöistä, jotka perustuvat
vakuutusmatemaattisiin oletuksiin. Muutokset näissä oletuksissa vaikuttavat
eläkevelvoitteiden tasearvoon.
Fortumin eläkejärjestelyt
Suomi
Suomessa työntekijöiden lakisääteiset työeläke-etuudet (TyEL) takaavat työntekijälle
työeläketurvaa vanhuus-, työkyvyttömyys- tai leskeneläkkeen muodossa. Etuudet on järjestetty
eläkevakuutusyhtiön kautta ja luokiteltu maksuperusteisiksi järjestelyiksi.
Lisäksi konsernilla on rajattu määrä lisävanhuuseläke- ja perhe-eläke-etuuksia, jotka on
järjestetty Fortumin eläkesäätiössä. Eläkesäätiö on suljettu säätiö, jota hallinnoi sekä
työnantajien että työntekijöiden edustajista koostuva hallitus. Eläkkeelle siirtymisen jälkeen
maksettavat etuudet tarkistetaan vuosittain TyEL-indeksin mukaan. Luvatut etuudet on
määritetty säätiön säännöissä, joiden mukaan etuuden määrä lasketaan osuutena
palkkasummasta. Osuus on useimmiten 66 % palkasta. Etuuden laskennassa käytettävä
palkkasumma on viimeisten kymmenen vuoden keskimääräinen palkka, joka on indeksoitu
yleisellä ansiotasoindeksillä laskentavuoteen.
Säätiö toimii Finanssivalvonnan (FIVA) sääntöjen mukaan. Eläkevelan tulee olla sääntöjen
mukaan täysin katettu. Kansallinen etuuspohjaisiin järjestelyihin liittyvä velvoite lasketaan niin,
että luvattu etuus on täysin katettu eläkkeelle siirtymiseen asti.
Muut maat
Vuoden 2024 lopussa Fortumilla ei ollut muissa maissa merkittäviä etuuspohjaisia
eläkejärjestelyjä.
189

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Merkittävimmät eläkejärjestelyihin liittyvät riskit
Tyypilliset eläkejärjestelyihin liittyvät riskitekijät muodostuvat muutoksista diskonttauskorossa,
muutoksista vakuutusmatemaattisissa oletuksissa sekä sijoitus- ja volatiliteettiriskistä.
Diskonttauskoron muutokset
IFRS-standardien mukaisen etuuspohjaisen eläkevelvoitteen laskennassa käytettävä
diskonttauskorko riippuu yritysten joukkovelkakirjalainojen korosta tilinpäätöspäivänä. Korkojen
lasku kasvattaa eläkevelvoitteen määrää, mitä yleensä tasoittaa vastaavasti kiinteän tuoton
sijoitusten arvon nousu.
Oletuksiin liittyvät riskit
Aktuaarilaskelmat edellyttävät oletusten tekemistä inflaatiosta, palkkatasosta sekä
kuolleisuudesta. Jos toteumat poikkeavat oletuksista, eläkevelvoitteen määrä voi muuttua.
Sijoitusriski ja volatiliteettiriski
Eläkejärjestelyihin kuuluvat varat sijoitetaan eri omaisuusluokkiin riippuen kunkin maan
lainsäädännöstä tai eläkejärjestelyn investointistrategiasta. Sijoitussuunnitelmaa päivitetään
säännöllisesti eläkejärjestelykohtaisesti. Jos eläkejärjestelyn varojen tuotto ei riitä kattamaan
velvoitteen määrän kasvua ja maksuja tilikauden aikana, työnantaja on velvoitettu kattamaan
maksuilla syntyneen vajeen, ellei eläkejärjestelyllä ole riittäviä varoja.
Velvoitteen nykyarvon muutokset

| Etuuspohjainen velvoite | Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | Etuuspohjainen netto- omaisuuserä(-)/- velka(+)
milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Tasearvo 1.1. | 263 | 267 | -273 | -280 | -9 | -14
Tuloslaskelmaan kirjatut erät 1) |  |  |  |  |  |
Työsuoritukseen perustuva meno | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 2
Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot tai tappiot | -1 | -2 | 3 | 3 | 2 | 1
Nettokorko | 8 | 9 | -9 | -10 | 0 | -1
| 8 | 9 | -5 | -7 | 3 | 2
Laajaan tuloslaskelmaan kirjatut erät |  |  |  |  |  |
Uudelleen määrittämisestä johtuvat voitot(-)/ tappiot(+) | -4 | 7 | -15 | 1 | -20 | 9
Taloudellisten oletuksien muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot | -1 | 2 | 0 | 0 | -1 | 2
Kokemusperäisistä tarkistuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot | -3 | 5 | 0 | 0 | -3 | 5
Järjestelmään kuuluvien varojen tuotto (pois lukien tuloslaskelmaan kirjattu nettokorko) | 0 | 0 | -15 | 1 | -15 | 1
Kurssierot ja muut muutokset | -3 | -3 | 3 | 2 | 0 | -1
| -8 | 4 | -12 | 4 | -20 | 7
Muut |  |  |  |  |  |
Työnantajan suorittamat maksut / maksujen palautus | 0 | 0 | -2 | -2 | -2 | -2
Maksetut etuudet | -15 | -15 | 15 | 15 | 0 | 0
Hankitut tytäryhtiöt | 0 | 1 | 0 | -2 | 0 | -1
Tytäryhtiöiden konsolidoinnin päättyminen 2) | 0 | -3 | 0 | 0 | 0 | -3
Tasearvo 31.12. | 249 | 263 | -277 | -273 | -28 | -9
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo |  |  |  |  | 249 | 263
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo |  |  |  |  | -277 | -273
Rahastoitu määrä |  |  |  |  | -28 | -10
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo |  |  |  |  | 0 | 0
Nettomääräinen eläkevelvoite |  |  |  |  | -28 | -9
Etuuspohjainen omaisuuserä taseen muissa pitkäaikaisissa sijoituksissa |  |  |  |  | 40 | 20
Etuuspohjainen eläkevelvoite taseessa |  |  |  |  | 12 | 10

1)Nettokorko on esitetty tuloslaskelmassa rahoituserissä. Muut etuuspohjaisiin järjestelyihin liittyvät kulut sisältyvät
henkilöstökuluihin (rivi etuuspohjaiset järjestelyt liitetiedon 10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot
henkilöstökuluerittelyssä).
2)Katso lisätietoja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot.
Vuonna 2023 muutokset tilikauden aikana sisältävät Venäjän 31.3.2023 saakka.
190

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Vuonna 2025 ei odoteta tulevan maksusuorituksia liittyen eläkejärjestelyihin.
Eläkejärjestelyihin kuuluvien varojen jakautuminen

| 2024 | 2023
milj. euroa | Listatut | Listaamat- tomat | Yhteensä | Listatut | Listaamat- tomat | Yhteensä
Oman pääoman ehtoiset instrumentit | 77 | 7 | 84 | 79 | 5 | 85
Velkainstrumentit | 117 | 39 | 155 | 104 | 40 | 144
Rahat ja pankkisaamiset | 0 | 14 | 14 | 0 | 18 | 18
Kiinteistöt | 0 | 11 | 11 | 0 | 12 | 12
Muut varat | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 12
Yhteensä | 194 | 83 | 277 | 184 | 89 | 273

Kun eläkejärjestely on rahoitettu vakuutusyhtiössä, järjestelyyn kuuluvien varojen jakauma ei ole
ollut käytettävissä. Tällöin varat on sisällytetty erään ‘Muut varat’.
Eläkejärjestelyihin kuuluvien varojen tuotto oli 22 miljoonaa euroa vuonna (2023: 9).
Taseeseen kirjatut määrät maittain 2024

milj. euroa | Suomi | Muut maat | Yhteensä
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo | 193 | 55 | 249
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -226 | -51 | -277
Alijäämä(+)/ylijäämä(-) | -33 | 4 | -28
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo | 0 | 0 | 0
Nettomääräinen omaisuuserä(-)/velka(+) taseessa | -33 | 5 | -28
Etuuspohjainen omaisuuserä taseen muissa pitkäaikaisissa sijoituksissa | 33 | 7 | 40
Etuuspohjainen eläkevelvoite | 0 | 11 | 12

Taseeseen kirjatut määrät maittain 2023

milj. euroa | Suomi | Muut maat | Yhteensä
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo | 207 | 56 | 263
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -220 | -53 | -273
Alijäämä(+)/ylijäämä(-) | -13 | 3 | -10
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo | 0 | 0 | 0
Nettomääräinen omaisuuserä(-)/velka(+) taseessa | -13 | 3 | -9
Etuuspohjainen omaisuuserä taseen muissa pitkäaikaisissa sijoituksissa | 14 | 6 | 20
Etuuspohjainen eläkevelvoite | 1 | 9 | 10

Tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset Suomessa

% | 2024 | 2023
Diskonttauskorko | 3,2 | 3,3
Tuleva palkankorotus | 3,0 | 2,4
Etuuksien korotukset | 2,1 | 2,4
Inflaatio | 1,9 | 2,2

Suomessa käytetty diskonttauskorkokanta perustuu eurooppalaisten yritysten liikkeeseen
laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen viitekorkoihin, jotka vastaavat parhaiten
etuuspohjaisten eläkevastuiden arvioitua kestoa.
Diskonttauskorko, inflaatio-oletus, tuleva palkankorotus- ja etuuksien korotusoletukset sekä
kuolleisuus ovat tärkeimpiä etuuspohjaisten eläkevastuiden laskennassa käytettyjä oletuksia.
Alla on esitetty tärkeimpien oletusten muutosten vaikutus etuuspohjaisen velvoitteen
nykyarvoon:
Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyys muutoksille keskeisissä
oletuksissa

Oletuksen muutos | Vaikutus eläkevelvoitteeseen lisäys (+)/vähennys(-)
0,5 % lisäys diskonttauskorossa |  | -5,7 %
0,5 % vähennys diskonttauskorossa |  | 6,3 %
0,5 % lisäys etuuksien korotusoletuksessa |  | 5,8 %
0,5 % vähennys etuuksien korotusoletuksessa |  | -5,3 %
0,5 % lisäys palkankorotusoletuksessa |  | 0,2 %
0,5 % vähennys palkankorotusoletuksessa |  | -0,2 %
10 % lisäys kuolleisuudessa |  | -3,7 %
10 % vähennys kuolleisuudessa |  | 3,8 %

10 prosentin vähennys kuolleisuudessa johtaisi edunsaajilla korkeampaan elinajanodotteeseen,
riippuen kunkin edunsaajan iästä. Vuoden 2024 lopussa 63-vuotiaan eläkkeelle jääneen miehen
elinajanodote kasvaisi noin yhdellä vuodella, jos kuolleisuus vähenisi 10 prosenttia.
Edellä esitetyt herkkyyslaskelmat perustuvat samoihin oletuksiin ja laskentatapaan, jolla
määritetään eläkevelvoitteen nykyarvo. Kun jokin vakuutusmatemaattinen oletus on muutettu
herkkyyden laskemista varten, kaikki muut oletukset on pidetty samoina. Mahdollista
vaikutusten korrelaatiota yksittäisten vakuutusmatemaattisten oletusten välillä ei ole huomioitu.
Herkkyysanalyysiä tarkastellessa on huomioitava, että eläkevelvoitteen nykyarvon muutos, joka
johtuu usean vakuutusmatemaattisen oletuksen samanaikaisesta muutoksesta ei ole
välttämättä samansuuruinen kuin yksittäisten muutosten vaikutusten yhteenlaskettu summa.
191

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Diskonttaamattoman eläkevastuun erääntyminen vuoden 2024 lopussa

milj. euroa | Tulevat maksut
Alle 1 vuoden sisällä erääntyvät | 15
1–5 vuoden sisällä erääntyvät | 60
5–10 vuoden sisällä erääntyvät | 69
10–20 vuoden sisällä erääntyvät | 116
20–30 vuoden sisällä erääntyvät | 68
Yli 30 vuoden kuluttua erääntyvät | 30

Eläkevelvoitteen painotettu keskimääräinen kesto oli vuoden 2024 lopussa 15 vuotta.
32 Muut pitkäaikaiset velat

milj. euroa | 2024 | 2023
Liittymismaksut | 69 | 70
Muut | 55 | 53
Yhteensä | 123 | 122

Liittymismaksut koostuvat Suomen kaukolämpöverkon palautettavista liittymismaksuista.
Liittymismaksuihin liittyi palautusvelvollisuus vuoteen 2013 asti.
33 Ostovelat ja muu lyhytaikainen vieras pääoma

milj. euroa | 2024 | 2023
Ostovelat | 361 | 488
Siirtovelat |  |
Henkilöstökulujaksotukset | 92 | 102
Korkovelat | 100 | 97
Sopimukseen perustuvat velat | 1 | 25
Muut siirtovelat | 109 | 143
Muut velat |  |
ALV-velka | 57 | 51
Verovelka | 94 | 44
Saadut ennakkomaksut | 12 | 20
Päästöoikeusvelka ja uusiutuvan energian sertifikaattien kiintiövelvollisuus 1) | 88 | 104
Muut | 40 | 108
Yhteensä | 956 | 1 181

1)Lisätietoja liitetiedossa 23 Vaihto-omaisuus.
Johdon arvion mukaan ostovelkojen ja mu id en velkojen käypä arvo ei poikkea olennaisesti
tasearvosta.
192

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

34 Vuokrasopimukset
LAADINTAPERIAATTEET
KONSERNI VUOKRALLE OTTAJANA
Konserni vuokraa pääosin toimistorakennuksia ja maa-alueita. Konserni kirjaa taseeseen
käyttöoikeusomaisuuseräksi ja vastaavaksi vuokrasopimusvelaksi kaikki vuokrasopimukset
lukuun ottamatta lyhytaikaisia (vuokrakausi alle 12 kuukautta) ja arvoltaan vähäisiä
omaisuuseriä. Käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka kirjataan taseeseen sinä
päivänä, jolloin käyttöoikeusomaisuuserä on konsernin käytettävissä.
Vuokrasopimuksista syntyvät omaisuuserät ja velat kirjataan konsernitaseeseen vuokrakauden
aikana maksettavien kiinteiden vuokrien määräisenä, diskontattuna nykyarvoon.
Käyttöoikeusomaisuuserä poistetaan tasapoistoina vuokrakauden kuluessa tai, jos lyhyempi,
vuokratun hyödykkeen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Kirjanpitoarvoa seurataan
kausittain arvonalentumisen viitteiden varalta.
Kun tulevat vuokrien maksut päivitetään johtuen muutoksista indekseissä tai sopimusehdoissa,
käyttöoikeusomaisuuserä ja siihen liittyvä vuokrasopimusvelka arvostetaan uudelleen.
Uudelleenarvostuksesta mahdollisesti syntyvät erot kirjataan konsernin tuloslaskelmaan.
Korkokulut vuokrasopimusveloista kirjataan korkokuluihin konsernin tuloslaskelmaan.
Rahavirtalaskelmassa vuokrasopimusvelan pääomaa koskeva osuus esitetään Rahoituksen
rahavirrassa erässä Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset ja koron osuus esitetään Liiketoiminnan
rahavirrassa erässä Maksetut korot. Muuttuvat vuokrat ja niiden vuokrien maksut, joita ei
standardin helpotusten vuoksi kirjata taseeseen, kirjataan kuluksi konsernin tuloslaskelmaan.
Konsernitilinpäätökseen kirjatut erät
Vuokralle ottajana

milj. euroa | 2024 | 2023
Konsernin tuloslaskelmalla |  |
Poistot, josta | -23 | -19
Maa-alueita | -2 | -2
Rakennuksia ja rakennelmia | -13 | -11
Koneita ja kalustoa | -7 | -6
Vuokrasopimusvelkojen korkokulut | -2 | -2
Muihin kuluihin kirjatut lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut | -4 | -6
Konsernitaseessa |  |
Käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset, josta | 29 | 27
Maa-alueita | 4 | 4
Rakennuksia ja rakennelmia | 12 | 13
Koneita ja kalustoa | 13 | 10
Tytäryhtiöiden myynti, josta 1) | -24 | -4
Maa-alueita | -3 | -3
Rakennuksia ja rakennelmia | -14 | -1
Koneita ja kalustoa | -7 | 0
Käyttöoikeusomaisuuserien tasearvo, josta | 101 | 122
Maa-alueita | 51 | 53
Rakennuksia ja rakennelmia | 37 | 54
Koneita ja kalustoa | 12 | 15
Vuokrasopimusvelat | 94 | 118
Konsernin rahavirtalaskelmalla |  |
Vuokrasopimusten rahavirta | -24 | -21

1) Katso lisätietoja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut toiminnot
Diskonttaamattomien vuokrasopimusvelkojen erääntyminen

milj. euroa | 2024
Vuoden sisällä erääntyvät | 18
Yli vuoden, mutta viiden vuoden sisällä erääntyvät | 45
Yli viiden vuoden kuluttua erääntyvät | 49
Yhteensä | 112

Katso lisätietoja liitetiedossa 4 Rahoitusriskien hallinta, liitetiedossa 18 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet ja käyttöoikeusomaisuuserät ja liitetiedossa 27 Korolliset velat.
193

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

35 Investointi- ja muut sitoumukset
Investointi- ja muut sitoumukset ovat sopimukseen perustuvia tai sääntelystä johtuvia
sitoumuksia, joita ei ole kirjattu taseeseen eikä esitetty liitetiedoissa ehdollisina velkoina.
35.1 Investointisitoumukset
31.12.2024 Fortumin investointisitoumukset aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä ja
aineettomista hyödykkeistä olivat 465 miljoonaa euroa (2023: 292). Muutos
investointisitoumuksissa johtuu pääosin lisääntyneistä investoinneista Loviisan ydinvoimalan
jatkolupaan liittyen sekä Czestochowan CHP-voimalaitoksen hiilettömäksi tähtäävän projektin
aloitukseen loppuvuonna 2024.
35.2 Muut velvoitteet osakkuus- ja yhteisyrityksille
Teollisuuden Voima Oyj:n (TVO) rakentamaa Olkiluoto 3 -ydinvoimalaa on rahoitettu ulkoisilla
lainoilla, osakeanneilla ja osakaslainoilla TVO:n osakkeenomistajien välisten osakassopimusten
perusteella. Fortumin osakassaaminen liittyen Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakentamiseen oli
31.12.2024 157 miljoonaa euroa (2023: 232). Muutos johtuu osakaslainojen osittaisesta
muuntamisesta omaksi pääomaksi. TVO:n osakaslaina on luokiteltu osuudeksi yhteisyrityksissä.
Katso lisätietoja liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
Fortum investoi yhdessä Green Investment Groupin kanssa Glasgow’hun Skotlantiin
rakennettavaan South Clyden jätteenpolttolaitokseen yhteisyrityksen kautta. Fortum on
sitoutunut rahoittamaan yhteisyritystä ja velvoitetta oli 31.12.2024 jäljellä 56 miljoonaa euroa
(2023: 40). Yhteisyritystä rahoitetaan ulkoisilla lainoilla, osakeanneilla ja osakaslainoilla.
35.3 Muut velvoitteet
Kesäkuussa 2018 Ruotsin parlamentti hyväksyi lainsäädännön liittyen Ruotsin kansalliseen
strategiaan EU:n vesipolitiikkadirektiivin käyttöönotosta. Suurimmat vesivoimayhtiöt perustivat
yhteisen vesivoimarahaston rahoittamaan tarvittavat ympäristötoimenpiteet. Rahaston
rahoituskatto on 10 miljardia Ruotsin kruunua, joka maksetaan 20 vuoden aikana. Suurimmat
toimijat rahoittavat rahastoa vesivoiman tuotannon markkinaosuuksien suhteessa. Fortumin
osuus on 23 % rahaston kokonaisrahoituksesta.
Toukokuussa 2022 Fennovoima ilmoitti päättäneensä RAOS Project Oy:n kanssa solmitun
ydinvoimalan laitostoimitussopimuksen ja perui rakentamislupahakemuksen. Tällä hetkellä
Fortum rahoittaa tiettyjä Voimaosakeyhtiö SF:än kuluja.
36 Pantatut varat ja vastuut
LAADINTAPERIAATTEET
PANTATUT VARAT
Pantatut varat ovat omaisuutta, jotka on annettu velkojalle lainan vakuudeksi, kaupankäynnin
vakuudeksi tai vakuudeksi muita sitoumuksia vastaan. Jos velallinen tai kaupankäynnin
vastapuoli ei kykene suorittamaan sovittuja maksuja, velkoja voi käyttää pantattuja varoja
pienentääkseen tappioitaan. Fortumin pantatut varat muodostuvat pääosin arvopapereista,
vakuuksista ja kiinteistökiinnityksistä.
VASTUUT
Ehdollinen velka esitetään tilinpäätöksessä silloin, kun kyseessä on mahdollinen velvoite, joka
on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta
yhden tai useamman epävarman tapahtuman myötä tulevaisuudessa. Ehdollisena velkana
esitetään myös velvoite, jota ei merkitä taseeseen velaksi tai varaukseksi, koska voimavarojen
poistuminen ei ole todennäköistä tai koska luotettavaa arvioita velvoitteen määrästä ei voida
tehdä.
36.1 Pantatut varat
Lainojen vakuudeksi pantatut varat
Fortum on pantannut Kemijoki Oy:n osakkeita vakuudeksi Valtion ydinjätehuoltorahaston
takaisinlainauksesta koskien Loviisan ydinvoimalaitosta. Takaisinlainaus on yhteensä
718 miljoonaa euroa (2023: 718).
Kiinteistökiinnitykset ovat yhteensä 41 miljoonaa euroa (2023: 41).
Muiden sitoumusten vakuudeksi pantatut varat
Pantatut varat sisältävät arvopapereita 213 miljoona euroa (2023: 325) pohjoismaiseen
sähköpörssiin (Nasdaq Commodities), vakuussaamisia 205 miljoonaa euroa (2023: 590) ja
pantattuja varoja 7 miljoonaa euroa (2023: 13). Vakuussaamiset koostuvat rahavakuuksista
kaupankäyntiä varten hyödykepörsseihin sekä Credit Support Annex-sopimuksien alaisista
valuutta- ja korkojohdannaisista.
Fortumilla on 125 miljoonaa euroa (2023: 122) kiinteistökiinnityksiä liittyen Pyhäkosken
vesivoimalaitokseen, jotka ovat vakuutena Työ- ja elinkeinoministeriölle. Nämä vakuudet on
annettu turvaamaan kattamattomat lainmukaiset vastuut ja mahdolliset odottamattomat
tapahtumat liittyen Loviisan ydinvoimalan käytöstäpoistamisesta ja ydinjätteen
loppusijoituksesta aiheutuvista tulevista kustannuksista. Suomen ydinenergialain mukaan
Fortum on velvoitettu maksamaan tarvittavat varat täysimääräisesti Valtion
194

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

ydinjätehuoltorahastoon kattaakseen lainmukaiset vastuut. Mahdollinen kattamaton
lainmukainen vastuu liittyy rahastolle suoritettavien maksujen jaksottamiseen. Kiinnitysten arvo
tarkistetaan vuosittain toisen neljänneksen aikana perustuen edellisvuoden vaihteessa
päivitettyyn lainmukaiseen vastuuseen ja rahastotavoitteeseen. Katso liitetieto 29 Ydinvoimaan
liittyvät varat ja velat.
Muiden puolesta pantatut varat
Muiden puolesta pantatut varat sisältävät rahavaroja 62 miljoonaa euroa (2023: 51), jotka on
annettu vakuudeksi Nasdaq Clearing AB:lle kattamaan Fortumin osuuden Commodity Market
Default Fundista (vakuusrahasto). Vakuusrahasto on keskinäinen rahasto, johon kaikki
pohjoismaisen hyödykepörssin (OMX Nasdaq Commodities) osapuolet antavat
markkinariskiinsä pohjautuvan vakuuden. Rahasto kattaa jäsenten tappioista aiheutuvat
mahdolliset laiminlyönnit, joita jäsenten omat vakuudet eivät kata. Katso liitetieto 22 Korolliset
saamiset.
36.2 Vastuut
Fortum on luopuessaan osakeomistuksista sopinut korvausvelvoitteista, jotka koskevat
myynnille tavanomaisia ehtoja ja takuita, ympäristöhaittoja sekä mahdollisia verovastuita.
Mahdolliset velvoitteet kirjataan ensisijaisesti varauksena myydyissä yrityksissä ennen kuin
Fortum olisi velvoitettu suorittamaan maksuja. Lisäksi Fortum-konsernilla on sitoumuksia, joiden
johdosta Fortum on yhteisvastuussa sopimusvelvoitteista, jotka muodostuvat sen osakkuuksista
yhtiöissä ja yhteenliittymissä, joissa se on osallisena.
Fortum Oil and Gas Oy:n vuoden 2004 jakautumisen seurauksena Fortumin kokonaan
omistamalla Fortum Heat and Gas Oy:llä on vastuusitoumus Neste Oyj:n kanssa.
Vastuusitoumus perustuu osakeyhtiölain (734/1978) 14a luvun 6§:n säädökseen.
36.3 Ydinvoimaan liittyvät vastuut
Ruotsin lainsäädännön mukaisesti Ruotsin ydinvoimayksiköihin kuuluvat yhtiöt ovat antaneet
Ruotsin hallinnollisille viranomaisille Ruotsin ydinvoimalaitosten toimintaan liittyviä takauksia
OKG:n ja Forsmarkin puolesta. Takauksia on kahdenlaisia. Rahoitusmäärä (Finansieringsbelopp)
annetaan ydinjätehuoltorahaston tarkasteluhetken mukaisen kattamattoman osuuden
kattamiseksi olettaen, että tuotanto ei jatku eikä rahastoon suoriteta lisämaksuja. Kattamaton
määrä lasketaan viranomaisten toimesta ja se perustuu ennakoidun kulun sekä velvoitteen
kattamiseksi tarkoitettujen varojen erotukseen laskentahetkellä. Lisämäärä
(Kompletteringsbelopp) annetaan sellaisen alijäämän kattamiseksi, joka voi muodostua
ennakoimattomien tapahtumien seurauksena. Vastuiden tarkistus tehdään yleensä kolmen
vuoden välein viranomaispäätöksellä. Lisäksi luvanhaltijat ovat vastuussa kaikista
kustannuksista liittyen matala-aktiivisen ydinjätteen hävittämiseen.
Suomessa takaukset annetaan ydinenergialain vaatimusten mukaisesti kattamaan
vastuumäärän kattamattoman osuuden, mahdolliset ennalta arvaamattomat menot sekä
lakisääteisen suojaosuuden, mikäli suojaosuus ei tule katetuksi Valtion ydinjätehuoltorahaston
ylijäämällä ja voitolla.
Teollisuuden Voima Oyj:n puolesta annettu takaus Työ- ja elinkeinoministeriölle on 151 miljoonaa
euroa (2023: 142). Takaus kattaa ydinjätehuoltomaksujen jaksotuksesta aiheutuvan lainmukaisen
vastuun maksamattoman osuuden sekä ennakoimattomien kulujen riskin.
Ydinvoimaloiden omistajilla on Suomessa ja Ruotsissa lakisääteinen vastuu laitoksilla
tapahtuvista onnettomuuksista sekä kaikista laitoksen operointiin liittyvistä onnettomuuksista,
joissa on mukana radioaktiivista aineista. Kolmansia osapuolia koskevat ydinonnettomuuksien
vastuuvelvollisuudet ovat yksin laitoksen omistajan vastuulla.
Suomessa Loviisan ydinvoimalan luvanhaltijana Fortumilla on ydinvastuulain vaatima
vastuuvakuutus määrältään noin 1,2 miljardia euroa.
Ruotsissa ydinvoimalaitoksen käyttäjällä on oltava vastuuvakuutus tai muu vastaava
taloudellinen suoja, jonka määrä on 1,2 miljardia euroa laitosta kohden.
Ydinvoimalaitoksille on hankittu tarvittavat vakuutukset. Vastaavanlaiset vakuutusjärjestelyt
ovat voimassa niissä voimalaitoksissa, joissa Fortumilla on vähemmistöosuuksia. Ruotsissa
hallitus vaatii lisävakuuksia, joille emoyhtiö on antanut takuut.
Katso lisätietoja liitetiedossa 29 Ydinvoimaan liittyvät varat ja velat.
195

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

37 Oikeudenkäynnit ja viranomaismenettelyt
Monia rutiininomaisia oikeudellisia toimia, välimiesmenettelyitä, vero- ja viranomaistutkimuksia
on meneillään konserniyhtiöitä vastaan. Lisää oikeudenkäyntejä ja vaateita saatetaan laittaa
vireille tulevaisuudessa.
Ympäristövastuuoikeudenkäynti Ruotsissa
Fortum on osallisena vireillä olevassa ympäristövastuuoikeudenkäynnissä Ruotsissa.
Oikeudenkäynti koskee Itämereen Sundsvallin edustalle 1950- ja 60-luvuilla upotettuja
elohopeatynnyreitä. Valitustuomioistuin päätti 2.6.2023 maa- ja ympäristötuomioistuimen
ratkaisusta poiketen, että Fortumin tulee korvata kolmannelle osapuolelle ympäristökartoituksesta
aiheutuneet kulut. Fortum on hakenut tuomioon valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.
Valituslupaa ei myönnetty vuonna 2024.
Fortum ei koskaan ole harjoittanut elohopean tuotantoon liittyvää toimintaa tai upottanut
elohopeajätettä mereen. Tynnyreiden upottamisen aikaan Stockholms superfosfat fabriks -niminen
yhtiö harjoitti teollisuustoimintaa alueella. Vuonna 1985 nämä liiketoiminnot kaikkine niihin liittyvine
oikeuksineen ja velvoitteineen siirtyivät Stockholms superfosfat fabriks AB:lta kolmannelle
osapuolelle. Vuonna 1995 Stockholms superfosfat fabriks AB myytiin eteenpäin ja yhtiö päätyi
vasta tuolloin osaksi Fortum-konsernia (yhtiön nimeksi vaihdettiin Fortum Ljunga Kraft AB).
Vireillä olevassa oikeudenkäynnissä on kyse siitä, kuka kantaa vastuun ympäristön tutkimisesta
ja vaadittavista ympäristötoimista. Lääninhallituksessa on samanaikaisesti vireillä juttu
elohopeatynnyreitä koskevasta ympäristövastuusta. Kyseisessä prosessissa lääninhallitus
ratkaisee ensin, minkä yhtiön on suoritettava ympäristön tutkiminen. Vasta sen jälkeen se päättää
ympäristötoimiin liittyvästä vastuusta. Tällä hetkellä ei ole mahdollista arvioida ympäristötutkimuksen
täysiä kustannuksia tai mahdollisesti vaadittavien ympäristötoimien kustannuksia.
Kaupallisen riidan sopiminen Vestaksen kanssa
Fortum ilmoitti lokakuussa 2024, että Fortum ja Vestas olivat sopineet kaupallisen riitansa
liittyen tuulipuistohankkeisiin Venäjällä. Riita koski tuulipuistohankkeiden laitetoimituksia, joista
Fortum oli suorittanut ennakkomaksuja Vestasille. Sopimuksen taloudellinen vaikutus kirjattiin
vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin Fortumin vuoden 2024 tuloksessa. Sopimuksen myötä
aikaisemmin aloitettu ICC:n (Kansainvälinen kauppakamari) välitysmenettely on lopetettu.
Välimiesmenettelyt Venäjän valtiota vastaan kansainvälisten
investointisuojasopimusten rikkomuksista
Fortum on käynnistänyt helmikuussa 2024 välimiesmenettelyt Venäjän valtiota vastaan ja vaatii
korvausta Venäjän omaisuutensa laittomasta haltuunotosta suojellakseen oikeudellista
asemaansa ja osakkeenomistajan etuja. Fortum hakee vahingonkorvauksia, jotka vastaavat
arvoltaan PAO Fortumin (nykyisin PAO Forward Energy) osakkeiden ja Fortumin Venäjälle
tekemien investointien arvoa ja jotka nousevat määrältään useaan miljardiin euroon.
Välimiesmenettelyjen aloitus on seurausta Venäjän rikkomuksista Alankomaiden ja Venäjän sekä
Ruotsin ja Venäjän välisten investointisuojasopimusten velvoitteita vastaan. Lisäksi Venäjän
valtio ei ole reagoinut Fortumin esittämään sovintoneuvottelupyyntöön. Menettelyjen taustalla
ovat Venäjän vihamieliset toimet, jotka kulminoituivat Venäjän presidentin 25.4.2023 antamaan
asetukseen 302, jonka seurauksena Fortum menetti Venäjän liiketoimintojensa määräysvallan.
Välimiesmenettelyjen odotetaan kestävän useita vuosia, minkä jälkeen aloitetaan tuomion
täytäntöönpanotoimet. Täytäntöönpanotoimien lopputulosta voidaan arvioida, kun
välitystuomio on saatu.
Oikeudenkäynti PAO Forward Energyä vastaan
Fortum tiedotti lokakuussa 2024 aloittaneensa oikeudenkäynnin PAO Forward Energyä (entinen
PAO Fortum) vastaan alankomaalaisessa tuomioistuimessa. Oikeudenkäynti koskee PAO
Fortumille myönnettyjä 600 miljoonan euron konsernin sisäisiä lainoja. Vaadittava saatava
korkoineen ja viivästyskorkoineen on noin 800 miljoonaa euroa. Lopullinen määrä riippuu RUB/
EUR-valuuttakurssista ja erääntyneiden korkojen määrästä.
Fennovoiman Hanhikiven ydinvoimalahanke
RAOS Project Oy:llä ja JSC Rusatom Energy Internationalilla ja Fennovoima Oy:llä on käynnissä
Kansainvälisen kauppakamarin (ICC) sääntöjen mukainen välimiesmenettely liittyen Fennovoiman
Hanhikiven ydinvoimalahankkeen EPC-sopimukseen. RAOS Project Oy on vaatinut myös Fortumin
ja eräiden muiden osapuolten liittämistä kyseiseen menettelyyn. Fortum kiistää minkään
sopimussuhteen, velvoitteen tai välityssopimuksen olemassaolon Fortumin ja RAOS Project Oy:n
välillä. Fortum katsoo, että välimiesoikeudella ei ole toimivaltaa ratkaista mitään Fortumia
kohtaan esitettyjä vaatimuksia. Koska Fortum ei ole sopimusosapuolena riidan kohteena olevassa
sopimuksessa, se pitää kyseistä vaatimusta täysin perusteettomana ja vastustaa sitä jyrkästi.
Verovaateet
Belgian korkein oikeus antoi kesäkuussa 2024 Fortumin kannalta myönteisen päätöksen koskien
Fortumin tuloveroverotusta Belgiassa vuonna 2008. Päätös koskee belgialaisen rahoitusyhtiö
Fortum EIF NV:n ruotsalaiselle konserniyhtiölle myöntämiä lainoja, joilla rahoitettiin Venäjällä
tehty yritysosto. Vuoden 2008 osalta vaadittujen verojen määrä oli 36 miljoonaa euroa. Vero oli
maksettu ja kirjattu saatavaksi, ja se maksettiin takaisin Fortumille vuonna 2024. Lisäksi Fortum
sai korkotuottoa, joka on määrältään 19 miljoonaa euroa ennen veroja, ja joka kirjattiin vuoden
2024 rahoitustuottoihin. Päätös on lopullinen ja viimeinen auki ollut vuosi Belgian
verotarkastusten osalta. Edellinen Fortumin kannalta myönteinen tuomioistuimen päätös tehtiin
vuonna 2022.
196

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

38 Lähipiiritapahtumat
38.1 Suomen valtio ja valtionyhtiöt
Vuoden 2024 lopussa Suomen valtion omistusosuus yhtiön osakkeista oli 51,26 % (2023: 51,26 %).
Fortum ilmoitti 30.10.2023 allekirjoitetusta sopimuksesta Huoltovarmuuskeskuksen (HVK)
kanssa. Sopimuksen mukaan Huoltovarmuuskeskus varaa Meri-Porin voimalaitoksen
tuotantokapasiteetin sähköverkon vakavan häiriön tai hätätilan varalta taatakseen sähkön
toimitusvarmuutta Suomessa. Sopimus astui voimaan 1.4.2024 ja jatkuu 31.12.2026 asti.
Fortumilla oli Suomen valtion kanssa siltarahoitusjärjestely syyskuusta 2022 maaliskuuhun 2023
asti. Vuonna 2023 rahoituskulut – netto sisälsi 56 miljoonaa euroa korkokuluja ja palkkioita
siltarahoituslainaan liittyen.
Eduskunta on valtuuttanut valtioneuvoston vähentämään valtion osakkeenomistusta
Fortum Oyj:ssä enintään 50,1 %:iin yhtiön osakkeista ja äänivallasta.
Kaikki liiketoimet Fortumin ja muiden suomalaisten valtionyhtiöiden välillä tapahtuvat
markkinaehtoisesti.
38.2 Hallitus ja johtoryhmä
Fortumin johtoon kuuluvat avainhenkilöt ovat hallituksen ja johtoryhmän jäsenet.
Fortumilla ei ole ollut merkittäviä liiketapahtumia hallituksen tai johtoryhmän jäsenten kanssa.
Hallituksen jäsenille tai konsernin johtoryhmän jäsenille ei ollut myönnetty rahalainoja
tilinpäätöspäivään mennessä.
Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden kokonaispalkkiot (sisältäen eläke-etuudet ja
sosiaalikustannukset) olivat 11 miljoonaa euroa vuonna 2024 (2023: 10). Hallituksen ja
johtoryhmän jäsenten palkitseminen ja osakeomistukset on esitetty liitetiedossa 10
Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot.
38.3 Osakkuus- ja yhteisyritykset
Tavanomaisessa liiketoiminnassaan osakkuus- ja yhteisyritysten sekä muiden lähipiiriin
kuuluvien tahojen kanssa Fortum toimii kaupallisin perustein, jotka ovat samat kuin kolmansien
osapuolten kanssa noudatettavat ehdot, poikkeuksena tietyt osakkuus- ja yhteisyritykset, joita
käsitellään alla.
Fortum omistaa osuuksia osakkuus- ja yhteisyrityksissä, jotka omistavat vesivoima- ja
ydinvoimalaitoksia. Osakassopimuksien nojalla jokainen omistaja on oikeutettu osuuteen
tuotetusta sähköstä joko omistamiensa osakkeiden tai muun sopimuksen mukaisesti. Jokainen
omistaja on vastuussa vastaavasta kustannusosuudesta tuotannon määrästä riippumatta. Nämä
osakkuus- ja yhteisyritykset eivät ole voittoa tuottavia, koska omistajat ostavat sähköä
tuotantokustannuksiin perustuvalla hinnalla, joka sisältää myös korkokulut ja tuotantoverot.
Katso liitetieto 19 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin.
38.4 Liiketoimet ja avoimet saldot lähipiirin kanssa
Liiketoimet osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa

| Osakkuusyritykset | Yhteisyritykset | Yhteensä
milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Myynnit | 0 | 2 | 9 | 9 | 9 | 12
Ostot | 351 | 314 | 270 | 288 | 622 | 602
Muut tuotot | 0 | 0 | 0 | -3 | 0 | -3
Korkotuotot lainasaamisista | 17 | 13 | 7 | 5 | 24 | 18
Korkokulut lainoista | 0 | 0 | 10 | 8 | 10 | 8

197

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Avoimet saldot osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa

| Osakkuusyritykset | Yhteisyritykset | Yhteensä
milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Saamiset |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset lainasaamiset | 358 | 551 | 73 | 93 | 431 | 644
Myynti- ja muut saamiset | 2 | 3 | 24 | 27 | 26 | 30
Velat |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset- ja lyhytaikaiset lainat | 0 | 7 | 232 | 232 | 232 | 239
Osto- ja muut velat | 7 | 15 | 69 | 57 | 75 | 72

Lisätietoja osakkuus- ja yhteisyrityksiin liittyvistä sitoumuksista on liitetiedossa 29 Ydinvoimaan
liittyvät varat ja velat ja liitetiedossa 36 Pantatut varat ja vastuut.
38.5 Eläkesäätiöt
Fortumilla on 31.12. 2024 eläkesäätiö Suomessa, joka on itsenäinen juridinen yhtiö, joka hallitsee
eläketurvaan liittyviä varoja Suomessa. Vuonna 2024 näihin eläkejärjestelyihin ei tehty maksuja.
(2023: 0). Katso lisätietoja liitetiedossa 31 Eläkevelvoitteet.
Fortumin Suomen eläkesäätiön eläkevaroihin sisältyy Fortum Oyj:n osakkeita, jotka vastaavat
0,04 % (2023: 0,04 %) kaikista liikkeelle lasketuista osakkeista. Eläkesäätiön myöntämän lainan
vakuudeksi on annettu 41 miljoonan euron (2023: 41) kiinteistökiinnitykset. Katso lisätietoja
liitetiedossa 36 Pantatut varat ja vastuut.
39 Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Tilikauden jälkeen ei ole ollut merkittäviä tapahtumia.
198

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

40 Konserniyritykset segmenteittäin

G = Generation | 1) Emoyhtiön omistamat yritykset
CS = Consumer Solutions |
O = Muut toiminnot |

Konsernin omistusosuus (%) 31.12.2024 tytäryritysten kautta omistetuille yrityksille perustuu
konsernin suoraan omistusosuuteen tytäryrityksessä kerrottuna tytäryrityksen epäsuoralla
omistuksella tytäryrityksessä/osakkuusyhtiössä/yhteisyrityksessä.
Tytäryritykset segmenteittäin

Yrityksen nimi | Maa | Segmentti | Konsernin omistus, % |
Brändskogen Vindkraft Ab Oy | Suomi | G | 100,0 |
EX-KE Oy | Suomi | CS | 100,0 |
Fortum Alku Oy | Suomi | O | 100,0 |
Fortum Asiakaspalvelu Oy | Suomi | CS | 100,0 |
Fortum Assets Oy | Suomi | O | 100,0 |
Fortum Battery Recycling Oy | Suomi | O | 100,0 |
Fortum Bio Oy | Suomi | O | 100,0 |
Fortum Clean Oy | Suomi | O | 100,0 | 1)
Fortum Heat and Gas Oy | Suomi | O | 100,0 | 1)
Fortum Kasvu Oy | Suomi | O | 100,0 |
Fortum Markets Oy | Suomi | CS | 100,0 |
Fortum Norm Oy | Suomi | O | 100,0 | 1)
Fortum Power and Heat Holding Oy | Suomi | G | 100,0 |
Fortum Power and Heat Oy | Suomi | G, O | 100,0 | 1)
Fortum Real Estate Oy | Suomi | O | 100,0 | 1)
Fortum Renewables Oy | Suomi | G | 100,0 |
Fortum RES Oy | Suomi | O | 100,0 |
Fortum TwoGether Oy | Suomi | G | 100,0 | 1)
Frosart Oy | Suomi | G | 100,0 |
Honkamaan Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Jeppo Vindkraft Ab Oy | Suomi | G | 100,0 |
Kalax Solkraft Ab/Oy | Suomi | G | 100,0 |
Katajamäen Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Kemiönsaaren Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Koillis-Pohjan Energiantuotanto Oy | Suomi | G | 100,0 |
Korvenniityn Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Kotapalon Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |

Yrityksen nimi | Maa | Segmentti | Konsernin omistus, % |
Kurikan Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Lamminnevan Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Lautamäen Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Marttilan Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Molpe Vindkraft Ab/Oy | Suomi | G | 100,0 |
Norrsarvlax Solkraft Ab/Oy | Suomi | G | 100,0 |
Närpes Vindkraft Ab/Oy | Suomi | G | 100,0 |
Oy Pauken Ab | Suomi | O | 100,0 |
Oy Tersil Ab | Suomi | O | 100,0 |
Oy Tertrade Ab | Suomi | O | 100,0 |
Penkkisuon Tuulivoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Pennalan Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Pjelax Vindkraft Ab/Oy | Suomi | G | 60,0 |
Poikel Vindkraft Ab/Oy | Suomi | G | 100,0 |
Tarvasjoen Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Virolahden Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Yliken Aurinkovoima Oy | Suomi | G | 100,0 |
Fortum 2 B.V. | Alankomaat | G | 100,0 |
Fortum 3 B.V. | Alankomaat | O | 100,0 |
Fortum Energy Holding B.V. | Alankomaat | CS, G, O | 100,0 | 1)
Fortum H&C B.V. | Alankomaat | G | 100,0 |
Fortum Holding B.V. | Alankomaat | O | 100,0 | 1)
Fortum Power Holding B.V. | Alankomaat | O | 100,0 |
Fortum Russia B.V. | Alankomaat | O | 100,0 |
Fortum SAR B.V. | Alankomaat | G | 100,0 |
Fortum Star B.V. | Alankomaat | G | 100,0 |
India Sun B.V. | Alankomaat | G | 100,0 |
PolarSolar B.V. | Alankomaat | G | 100,0 |
Yustek Holding B.V. | Alankomaat | O | 100,0 |
Escandinava de Electricidad S.L.U | Espanja | CS | 100,0 |
Fortum Insurance Limited | Guernsey | O | 100,0 |
PT Fortum Energy Solution | Indonesia | G | 95,0 |
Fortum India Private Limited | Intia | G | 100,0 |
Solar One Energy Private Limited | Intia | G | 100,0 |
SolarXL Alpha Energy Private Limited | Intia | G | 100,0 |
SolarXL Beta Energy Private Limited | Intia | G | 100,0 |
SolarXL Delta Energy Private Limited | Intia | G | 100,0 |
SolarXL Gamma Energy Private Limited | Intia | G | 100,0 |
SolarXL Zeta Energy Private Limited | Intia | G | 100,0 |
Fortum eNext Ireland Ltd | Irlanti | G | 100,0 |

199

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Yrityksen nimi | Maa | Segmentti | Konsernin omistus, % |
Fortum Finance Ireland Designated Activity Company | Irlanti | O, G | 100,0 | 1)
Fortum P&H Ireland Limited | Irlanti | O | 100,0 |
Fortum Participation Limited | Irlanti | O | 100,0 |
Fortum Energy Limited | Iso-Britannia | O | 100,0 |
Fortum O&M (UK) Limited | Iso-Britannia | O | 100,0 |
Fortum Ratcliffe Limited | Iso-Britannia | O | 100,0 |
IVO Energy Limited | Iso-Britannia | O | 100,0 |
Fortum Consumer Solutions AS | Norja | CS, G, O | 100,0 |
Fortum Hedging AS | Norja | G | 100,0 |
Fortum Strøm AS | Norja | CS | 100,0 |
Tellier Service AS | Norja | CS | 100,0 |
Fortum Marketing and Sales Polska S.A. | Puola | CS | 100,0 |
Fortum Network Częstochowa Sp. z o.o. | Puola | G | 100,0 |
Fortum Network Płock Sp. z o.o. | Puola | G | 100,0 |
Fortum Network Wrocław Sp. z o.o. | Puola | G | 100,0 |
Fortum Power and Heat Polska Sp. z o.o. | Puola | G | 100,0 |
Fortum Service Poland Sp. z o.o. | Puola | O | 100,0 |
Fortum Silesia SA | Puola | G | 100,0 |
Fortum Sprzedaż Sp. z o.o. | Puola | CS | 100,0 |
Fortum France S.A.S | Ranska | G | 100,0 |
Alvret Solpark AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Bankälla Solpark AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Bergsveden Solpark AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Blybergs Kraftaktiebolag | Ruotsi | G | 66,7 |
Borgvik Vindkraft AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Brännälven Kraft AB | Ruotsi | G | 67,0 |
Fortum 1 AB | Ruotsi | O | 100,0 |
Fortum Fastigheter AB | Ruotsi | O | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 2 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 3 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 4 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 5 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 6 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 7 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 8 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige 9 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Förnyelsebar Sverige AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Grön AB | Ruotsi | O | 100,0 |
Fortum Markets AB | Ruotsi | CS | 100,0 |
Fortum Power AB | Ruotsi | O | 100,0 | 1)

Yrityksen nimi | Maa | Segmentti | Konsernin omistus, % |
Fortum Produktionsnät AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Sverige AB | Ruotsi | G, O | 100,0 |
Fortum Sweden AB | Ruotsi | O | 100,0 |
Fortum Vindkraft Sverige 3 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Vindkraft Sverige 4 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Fortum Vindkraft Sverige 8 AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Klinthögen Vindkraft AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Klöverkullen Vindkraft AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Mellansvensk Kraftgrupp Aktiebolag | Ruotsi | G | 86,9 |
Nya Bullerforsen Kraft AB | Ruotsi | G | 65,9 |
Oreälvens Kraftaktiebolag | Ruotsi | G | 65,0 |
Sävar Vindkraft AB | Ruotsi | G | 100,0 |
Uddeholm Kraft Aktiebolag | Ruotsi | G | 100,0 |
Värmlandskraft-OKG-delägarna Aktiebolag | Ruotsi | G | 73,3 |
Fortum Batterie Recycling GmbH | Saksa | O | 100,0 |
Fortum Service Deutschland GmbH | Saksa | G, O | 100,0 |
MAWAL Energie GmbH | Saksa | O | 100,0 |
SALWAL Energie GmbH | Saksa | O | 100,0 |
Barry Danmark ApS | Tanska | O | 100,0 |
Fortum CFS Eesti OU | Viro | O | 100,0 |
Valo Ventures I LP Fund | Yhdysvallat | O | 99,0 |

200

1
2
3
4
5 | Taloudelliset tiedot 2024
6
7 |
8 | 9 | Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21 | 22
23
24
25 | 26
27
28
29
30
31
32 | 33
34
35 | 36
37
38 | 39
40

Osakkuus- ja yhteisyritykset segmenteittäin

Yrityksen nimi | Maa | Segmentti | Konsernin omistus, % |
AskKauko Oy | Suomi | O | 16,5 |
Battery Intelligence Oy | Suomi | O | 32,9 |
Kemijoki Oy | Suomi | G | 28,3 |
Posiva Oy | Suomi | G | 40,0 |
Puro.earth Oy | Suomi | O | 16,6 |
Sallila Energia Oy | Suomi | O | 46,0 |
Teollisuuden Voima Oyj | Suomi | G | 25,8 |
Turun Seudun Energiantuotanto Oy | Suomi | G | 53,5 |
Turun Seudun Kaukolämpö Oy | Suomi | G | 30,0 |
Nordic Wind B.V. | Alankomaat | G | 20,0 |
Assam Bio Refinery Private Limited | Intia | O | 40,3 |
Fortum Charge & Drive India Private Limited | Intia | G | 59,0 |
South Clyde Energy Recovery Holdings Limited | Iso-Britannia | O | 50,0 |
Fortum Nordkraft Vind DA | Norja | G | 50,0 |
Linnvasselv Kraftlag SA | Norja | G | 50,0 |
Blåsjön Kraft AB | Ruotsi | G | 50,0 |
Forsmarks Kraftgrupp Aktiebolag | Ruotsi | G | 25,5 |
Horrmundsvalla Kraftaktiebolag | Ruotsi | G | 50,0 |
OKG Aktiebolag | Ruotsi | G | 45,5 |
Stensjön Kraft AB | Ruotsi | G | 50,0 |
Tåsans Kraftaktiebolag | Ruotsi | G | 40,0 |
Vattenkraftens Miljöfond Sverige AB | Ruotsi | G | 22,6 |
Väsa Kraftaktiebolag | Ruotsi | G | 50,0 |
Ångefallen Kraft AB | Ruotsi | G | 50,0 |

Yhtiöt joita ei yhdistellä konsernitilinpäätökseen
Venäjällä 25.4.2023 annetun presidentin asetuksen (nro 302) ja Fortumin Venäjän omaisuuden
haltuunoton seurauksena Fortum menetti Venäjän toimintojensa määräysvallan. Tämän vuoksi
Russia-segmentin konsolidointi päättyi vuonna 2023. Katso myös liitetieto 2.1.1 Russia-
segmentin konsolidoinnin päättyminen vuonna 2023.
Aikaisemmin tytäryrityksinä yhdistellyt venäläiset yritykset

Yrityksen nimi 1)
Fortum Wind Energy Joint Stock Company
Fortum-New Generation 3 Limited Liability Company
Fortum-New Generation 5 Limited Liability Company
Joint Stock Company Chelyabenergoremont
LLC Bugulchanskaya Solar power station
PAO Fortum Russia
Ural Heat Networks Company Joint Stock Company
Wind Power Assets Management LLC
Ulyanovsk Wind Farm LLC

1) Yritysten nimet maaliskuussa 2023.
Aikaisemmin osakkuus- tai yhteisyrityksenä yhdistellyt venäläiset
yritykset

Yrityksen nimi 1)
Fortum-New Generation 4 Limited Liability Company
TGC1 Territorial Generating Company 1
Ural energy retail LLC

1) Yritysten nimet maaliskuussa 2023.
201

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tunnusluvut
Taloudelliset tunnusluvut
Lisätietoa Fortumin käyttämistä vaihtoehtoisista tunnusluvuista osiossa Tunnuslukujen
laskentakaavat ja täsmäytykset sekä liitetiedossa 1 Olennaiset laadintaperiaatteet.
Fortum-konsernin tuloslaskelma ja rahavirtalaskelma sisältävät Russia-segmentin lopetettuina
toimintoina vuosina 2023. Lisätietoa liitetiedossa 1 Olennaiset laadintaperiaatteet, liitetiedossa 2
Kriittiset tilinpäätösarviot ja -harkinnat ja liitetiedossa 3 Yrityshankinnat ja -myynnit ja lopetetut
toiminnot.
Tunnuslukuja, jatkuvat toiminnot

milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 |  | 2023
Tuloslaskelma |  |  |
Raportoitu |  |  |
Liikevaihto | 5 800 |  | 6 711
Käyttökate (EBITDA) | 1 704 |  | 2 021
Liikevoitto | 1 325 |  | 1 662
- % liikevaihdosta | 22,8 |  | 24,8
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 |  | 59
Voitto ennen tuloveroja | 1 399 |  | 1 583
- % liikevaihdosta | 24,1 |  | 23,6
Kauden voitto | 1 160 |  | 1 515
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 1 164 |  | 1 514
Vertailukelpoinen |  |  |
Käyttökate (EBITDA) | 1 556 |  | 1 903
Liikevoitto | 1 178 |  | 1 544
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -30 |  | 7
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 900 |  | 1 150

milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 |  | 2023
Rahavirta, tunnusluvut ja muut tiedot |  |  |
Käyttöomaisuus- ja bruttoinvestoinnit osakkeisiin | 516 |  | 664
- % liikevaihdosta | 8,9 |  | 9,9
Käyttöomaisuusinvestoinnit | 483 |  | 611
Liiketoiminnan rahavirta | 1 392 |  | 1 710
Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate | 0,2 |  | 0,5
Tutkimus- ja kehittämismenot | 31 |  | 56
- % liikevaihdosta | 0,5 |  | 0,8
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä | 5 301 |  | 5 205

Tunnuslukuja, jatkuvat ja lopetetut toiminnot (yhteensä)

milj. euroa tai kuten merkitty | 2024 |  | 2023
Tuloslaskelma |  |  |
Raportoitu |  |  |
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 1 164 |  | -2 069
Vertailukelpoinen |  |  |
Kauden voitto (määräysvallattomien omistajien osuuden jälkeen) | 900 |  | 1 184
Taloudellinen asema ja rahavirta |  |  |
Sijoitettu pääoma | 13 981 |  | 14 408
Rahoitusnettovelka | 367 |  | 942
Liiketoiminnan rahavirta | 1 392 |  | 1 819
Tunnusluvut |  |  |
Oman pääoman tuotto, % | 13,1 |  | -25,5
Korkokate | -169,3 |  | -16,8
Korkokate sisältäen aktivoidut vieraan pääoman menot | -75,5 |  | -19,7
Velkaantumisaste, % | 4 |  | 11
Omavaraisuusaste, % | 53 |  | 45
Muut tiedot |  |  |
Osingot | 1 256 | 1) | 1 032
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä | 5 301 |  | 6 042

1)Hallituksen ehdotus suunnitellulle yhtiökokoukselle 1.4.2025.
Katso Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
202

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Osakekohtaiset tunnusluvut

euroa tai kuten merkitty | 2024 |  | 2023
Osakekohtainen tieto |  |  |
Osakekohtainen tulos, Fortum yhteensä | 1,30 |  | -2,31
Jatkuvien toimintojen osakekohtainen tulos | 1,30 |  | 1,68
Lopetettujen toimintojen osakekohtainen tulos | — |  | -3,99
Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos, Fortum yhteensä | 1,00 |  | 1,32
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen osakekohtainen tulos | 1,00 |  | 1,28
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen osakekohtainen tulos | — |  | 0,04
Rahavirta/osake, Fortum yhteensä | 1,55 |  | 2,03
Jatkuvien toimintojen rahavirta/osake | 1,55 |  | 1,91
Lopetettujen toimintojen rahavirta/osake | — |  | 0,12
Oma pääoma/osake | 10,11 |  | 9,40
Osinko/osake 1) | 0,90 | 2) | 1,15
Lisäosinko/osake | 0,50 | 2) | —
Kokonaisosinko/osake | 1,40 | 2) | 1,15
Osinko/osakekohtainen tulos, % 3) | 90 | 2) | 90
Kokonaisosinko/osakekohtainen tulos, % 3) | 140 | 2) | 90
Efektiivinen osinkotuotto, % | 10,4 | 2) | 8,8
Hinta/voitto-suhde (P/E-luku) 4) | 10,4 |  | 7,8
Osakkeen kurssikehitys |  |  |
Kauden lopussa | 13,52 |  | 13,06
Keskikurssi | 13,14 |  | 12,94
Alin kurssi | 10,83 |  | 10,25
Ylin kurssi | 15,01 |  | 16,18
Muu tieto |  |  |
Osakekannan markkina-arvo kauden lopussa, milj. euroa | 12 127 |  | 11 718
Osakkeiden vaihdon kehitys 5) |  |  |
Osakkeiden lukumäärä, 1 000 osaketta | 433 363 |  | 412 322
Prosentuaalinen osuus osakekannasta, % | 48,3 |  | 46,0
Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä, 1 000 osaketta | 897,264 |  | 897,264
Laimennettu osakkeiden keskimääräinen lukumäärä, 1 000 osaketta | 897,264 |  | 897,264
Rekisteröityjen osakkeiden lukumäärä, 1 000 osaketta | 897,264 |  | 897,264

1)Osinkopolitiikan mukainen osinko.
2)Hallituksen ehdotus suunnitellulle yhtiökokoukselle 1.4.2025.
3)Osinko/osakekohtainen tulos on laskettu jatkuvien toimintojen osakekohtaisesta tuloksesta.
4)Hinta/voitto-suhde on laskettu jatkuvien toimintojen osakekohtaisesta tuloksesta.
5) Taulukon ‘osakkeiden vaihdon kehitys’ -luvut sisältävät Nasdaq Helsingin osakkeiden vaihdon. Helsingin pörssin lisäksi
Fortumin osakkeita vaihdettiin useilla vaihtoehtoisilla markkinapaikoilla; esimerkiksi Cboe- ja Turquoise-markkinoilla sekä
OTC-markkinoilla. Vuonna 2024 noin 69 % (2023: 78 %) Fortum Oyj:n osakkeiden vaihdosta käytiin muilla
markkinapaikoilla kuin Nasdaq Helsingin pörssissä.
Katso Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset.
Kestävyyden keskeiset tunnusluvut
Vertailuvuoden 2023 tunnuslukuja ei ole varmennettu.

| 2024 | 2023
Markkinaperusteiset kasvihuonekaasupäästöt yhteensä, Scope 1-3, miljoonaa tonnia (Mt) CO 2-ekv. 1) | 12,9 | 14,1
Suorat kasvihuonekaasupäästöt, Scope 1, Mt CO 2-ekv. | 1,4 | 1,6
Epäsuorat markkinaperusteiset kasvihuonekaasupäästöt, Scope 2, Mt CO 2-ekv. | 0,02 | 0,04
Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt, Scope 3, Mt CO 2-ekv. | 11,5 | 12,5
Energian kokonaistuotannon CO 2-ominaispäästöt, gCO 2/kWh 2) | 26 | 31
Typpioksidipäästöt (NO x), tonnia 3) | 1 378 | 1 547
Rikkidioksidipäästöt (SO 2 ), tonnia 3) | 617 | 849
Merkittävät ympäristöpoikkeamat, kpl | 1 | 2
Hiilen osuus liikevaihdosta, % | 3 | 3
Fossiilisten polttoaineiden osuus liikevaihdosta, % | 12 | 11
Tilastoitavien tapaturmien taajuus (TRIF), oma henkilöstö ja urakoitsijat, miljoonaa työtuntia kohden | 4,0 | 5,0

1)Vuonna 2024 Fortum päivitti kasvihuonekaasupäästöjen inventaarioprosessin parantaakseen sen tarkkuutta ja
kattavuutta sekä laski uudelleen vuoden 2023 kasvihuonekaasupäästöt, mikä vähensi Scope 1, 2 ja 3 -päästöjä yhteensä
0,2 Mt CO 2-ekv..
2) Vuoden 2023 luku on laskettu uudelleen vastaamaan laskentaprosessin muutoksia. Muutos vähensi koko vuoden energian
kokonaistuotannon ja sähköntuotannon CO 2-ominaispäästöjä 1 gCO 2/kWh.
3) Luvut eivät sisällä kierrätys- ja jätehuoltoliiketoimintoja, jotka myytiin marraskuussa 2024.

Liikevaihtotunnusluku, % | 2024 | 2023
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 49 | 43
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 1 | 7
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä | 50 | 50
Toimintamenotunnusluku, % | 2024 | 2023
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 75 | 56
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 4 | 21
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä | 79 | 77
Pääomamenotunnusluku, % | 2024 | 2023
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 74 | 64
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnot | 2 | 12
A. Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot yhteensä | 76 | 76

203

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Segmenttikohtaiset tunnusluvut
Liikevaihto segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 3 795 | 4 420
- josta sisäistä | 307 | 394
Consumer Solutions | 3 073 | 3 766
- josta sisäistä | 5 | 20
Muut toiminnot | 596 | 548
- josta sisäistä | 157 | 99
Eliminoinnit ja Nord Pool -netotus | -1 664 | -2 024
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 5 800 | 6 711

Vertailukelpoinen liikevoitto segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 1 218 | 1 679
Consumer Solutions | 76 | 38
Muut toiminnot | -116 | -173
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 1 178 | 1 544
Arvonalentumiset ja peruutukset | -17 | 0
Myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät | 183 | 4
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset | -61 | 111
Muut | 43 | 3
Jatkuvien toimintojen liikevoitto | 1 325 | 1 662

Vertailukelpoinen käyttökate segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 1 421 | 1 874
Consumer Solutions | 161 | 108
Muut toiminnot | -26 | -80
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 1 556 | 1 903

Poistot segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 204 | 195
Consumer Solutions | 85 | 70
Muut toiminnot | 90 | 93
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 379 | 359

Vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten
tuloksesta segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | -26 | 7
Muut toiminnot | -3 | 0
Jatkuvat toiminnot yhteensä | -30 | 7

Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta
segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 22 | 59
Muut toiminnot | -3 | 0
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 19 | 59

Investoinnit käyttöomaisuuteen segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 355 | 450
Consumer Solutions | 71 | 81
Muut toiminnot | 57 | 81
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 483 | 611

Bruttoinvestoinnit osakkeisiin segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 0 | 5
Consumer Solutions | 0 | 22
Muut toiminnot | 33 | 26
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 33 | 53

204

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Osakkeiden bruttodivestoinnit segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 34 | 0
Muut toiminnot | 751 | 4
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 785 | 4

Vertailukelpoinen sidottu pääoma segmenteittäin

milj. euroa | 2024 | 2023
Generation | 7 608 | 7 263
Consumer Solutions | 725 | 838
Muut toiminnot | 222 | 840
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 8 554 | 8 941

Vertailukelpoinen sidotun pääoman tuotto segmenteittäin

% | 2024 | 2023
Generation | 16,0 | 24,2
Consumer Solutions | 11,2 | 4,5

Henkilöstö keskimäärin

| 2024 | 2023
Generation | 1 968 | 1 735
Consumer Solutions | 1 176 | 1 232
Muut toiminnot | 2 158 | 2 237
Jatkuvat toiminnot yhteensä | 5 301 | 5 205

205

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tunnuslukujen laskentakaavat ja täsmäytykset
Vaihtoehtoiset tunnusluvut

Liike- toimintojen tulos |  | Määritelmä |  | Tunnusluvun käyttämisen syy |  | Viittaus täsmäytyk- seen
Vertailu- kelpoinen käyttökate |  | Liikevoitto + poistot - vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Vertailukelpoinen käyttökate edustaa koko konsernin ja segmenttien tuottamaa kassavirtaa. Käytetään osatekijänä pääomarakenteen tavoitteen tunnusluvussa rahoitusnettovelka/vertailu- kelpoinen käyttökate (EBITDA). |  | Liitetieto 5 Pääomariskien hallinta
Vertailu- kelpoinen liikevoitto |  | Liikevoitto - vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Vertailukelpoista liikevoittoa käytetään taloudellisessa tavoiteasetannassa ja ennustamisessa, tuloskehityksen seurannassa sekä resurssien allokoinnissa osana konsernin liiketoiminnan johtamisprosessia. |  | Tuloslaskelma
Vertailu- kelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Arvonalentumiset ja peruutukset + myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät + tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset + muut |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) laskelmissa. |  | Tuloslaskelma
Arvon- alentumiset ja peruutukset |  | Arvonalentumiset ja niihin liittyvät varaukset (pääasiassa käytöstä poistoon liittyvät), sekä aiemmin kirjattujen arvonalentumisten peruutukset. Arvonalentumiset on oikaistu poistoista ja peruutukset muista tuotoista. |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) laskelmissa. |  | Tuloslaskelma
Myyntivoitot ja muut saman- kaltaiset erät |  | Myyntivoitot ja hankintojen transaktiokulut, jotka on oikaistu liiketoiminnan muista tuotoista ja liiketoiminnan muista kuluista. Voitot raportoidaan vertailukelpoisessa liikevoitossa silloin, kun tämä esitystapa kuvastaa alla olevaa liiketoimintamallia. |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) laskelmissa. |  | Tuloslaskelma
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset |  | Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavat johdannaisinstrumentit, joihin ei voida soveltaa suojauslaskentaa tai oman käytön poikkeusta IFRS 9:n mukaisesti ja joiden käyvän arvon muutos on oikaistu liiketoiminnan muista tuotoista tai kuluista liikevaihtoon ja materiaaleihin ja palveluihin, kun lasketaan Fortumin vaihtoehtoisia tunnuslukuja. |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) laskelmissa. |  | Tuloslaskelma

Liike- toimintojen tulos |  | Määritelmä |  | Tunnusluvun käyttämisen syy |  | Viittaus täsmäytykseen
Muut |  | Uudelleenjärjestely- ja kulujenhallintakulut, sekä muut sekalaiset ei-operatiiviset erät, jotka on oikaistu pääasiassa materiaaleista ja palveluista tai muista kuluista. |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) laskelmissa. |  | Tuloslaskelma
Vertailu- kelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta |  | Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta +/- merkittävät oikaisut osuuteen osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen kauden voiton ja vertailukelpoisen sidotun pääoman tuoton laskelmissa. |  | Liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto
Vertailu- kelpoiset rahoituskulut – netto |  | Rahoituskulut – netto +/- ydinjätehuoltorahaston tuotto, ydinjäterahastoon liittyvä oikaisu ja ydinvoimaan liittyvien varausten diskonttauksen purkaminen +/- rahoituserien käypien arvojen muutokset +/- rahoituserien arvonalentumiset ja aiemmin kirjattujen arvonalentumisten peruutukset sekä muut kertaluonteiset oikaisut. |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen kauden voiton laskelmassa. |  | Liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto
Vertailu- kelpoinen voitto ennen tuloveroja |  | Vertailukelpoinen liikevoitto +/- vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta +/- vertailukelpoiset rahoituskulut – netto |  | Välisumma vertailukelpoisen kauden voiton laskelmassa. |  | Liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto
Vertailu- kelpoiset tuloverot |  | Tuloverot +/- vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erien, rahoituskuluihin – netto liittyvät oikaisut, verokannan muutosten ja muiden kertaluonteisten oikaisujen verovaikutukset |  | Osatekijää käytetään vertailukelpoisen kauden voiton laskelmassa. |  | Liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto
Vertailu- kelpoinen kauden voitto |  | Vertailukelpoinen liikevoitto +/- vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta +/- vertailukelpoiset rahoituskulut – netto +/- vertailukelpoiset tuloverot +/- vertailukelpoinen määräysvallattomat omistajat. |  | Vertailukelpoista kauden voittoa käytetään vaihtoehtoisena taloudellisen suorituskyvyn mittarina, jonka avulla voidaan paremmin vertailla nettokannattavuutta eri kausien välillä. |  | Liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto

206

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Liiketoimintojen tulos |  | Määritelmä |  | Tunnusluvun käyttämisen syy |  | Viittaus täsmäytykseen
Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos |  | Vertailukelpoinen kauden voitto |  | Vertailukelpoista tulosta/ osake käytetään vaihtoehtoisena taloudellisen suorituskyvyn mittarina, jonka avulla voidaan paremmin vertailla nettokannattavuutta eri kausien välillä. |  | Liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja vertailukelpoinen kauden voitto
| Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana |  |
Vertailukelpoinen sidotun pääoman tuotto, % |  | Vertailukelpoinen liikevoitto + vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | x 100 | Vertailukelpoista sidotun pääoman tuottoa käytetään taloudellisessa tavoiteasetannassa ja ennustamisessa, tuloskehityksen seurannassa sekä resurssien allokoinnissa osana konsernin liiketoiminnan johtamisprosessia. |  | Liitetieto 6 Segmenttiraportointi
| Vertailukelpoinen sidottu pääoma keskimäärin |  |
Vertailukelpoinen sidottu pääoma |  | Korottomat varat - korottomat velat - varaukset (korottomat varat ja velat eivät sisällä rahoitukseen, veroihin ja laskennallisiin veroihin liittyviä eriä sekä varoja ja velkoja, jotka syntyvät tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaissopimusten käypään arvoon arvostamisesta). |  | Vertailukelpoinen sidottu pääoma on osatekijä vertailukelpoisen sidotun pääoman tuoton laskelmassa, jossa mitataan suoraan liiketoimintoihin sijoitetun pääoman tuottoa. |  | Liitetieto 6 Segmenttiraportointi

Pääomarakenne |  | Määritelmä |  | Tunnusluvun käyttämisen syy |  | Viittaus täsmäytykseen
Rahoitus- nettovelka / vertailukelpoinen käyttökate |  | Rahoitusnettovelka |  | Rahoitusnettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen suhde on Fortumin pääomarakennetta mittaava pitkän aikavälin taloudellinen tavoite. |  | Liitetieto 5 Pääomariskien hallinta
| Vertailukelpoinen käyttökate |  |
Rahoitus- nettovelka |  | Korollinen vieras pääoma - Likvidit varat - Korollisiin saamisiin sisältyvät arvopaperit +/- Nettovakuusvelka/- saaminen |  | Fortum käyttää rahoitusnettovelkaa konsernin velkaisuuden seurannassa, ja se on komponentti pääomarakennetta mittaavassa rahoitusnettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen suhteen tavoitteessa. |  | Liitetieto 27 Korolliset velat
Sijoitettu pääoma |  | Taseen loppusumma - korottomat velat |  | Sijoitettu pääoma on sijoitetun pääoman kirjanpitoarvo ja sitä käytettiin aikaisemmin osatekijänä konsernin sijoitetun pääoman tuoton laskelmassa. |  | Liitetieto 6 Segmenttiraportointi

Katso liitetieto 1.4 Tuloksellisuuden esittäminen ja liitetieto 7 Vertailukelpoinen liikevoitto ja
vertailukelpoinen kauden voitto.
Vaihtoehtoiset tunnusluvut ilman Venäjää

Pääomarakenne |  | Määritelmä |  | Tunnusluvun käyttämisen syy |  | Täsmäytys
Rahoitus- nettovelka / vertailu- kelpoinen käyttökate (EBITDA) ilman Venäjää |  | Rahoitusnettovelka ilman Venäjää |  | Rahoitusnettovelka / vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA) ilman Venäjää käytetään vaihtoehtoisena taloudellisen suorituskyvyn mittarina, jonka avulla voidaan paremmin vertailla Fortumin strategisten liiketoimintojen pääomarakennetta. |  | Liitetieto 5 Pääomariskien hallinta
| Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA) ilman Venäjää |  |  |
Rahoitus- nettovelka ilman Venäjää |  | Rahoitusnettovelka - korollinen vieras pääoma, Venäjä + likvidit varat, Venäjä |  | Rahoitusnettovelka ilman Venäjää käytetään vaihtoehtoisena taloudellisena tunnuslukuna, jonka avulla voidaan paremmin vertailla konsernin velkaisuutta, ja se on komponentti pääomarakennetta mittaavassa rahoitusnettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen (EBITDA) ilman Venäjää -laskennassa. |  | Liitetieto 5 Pääomariskien hallinta

207

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Muut tunnusluvut
Osakekohtaiset tunnusluvut

Osakekohtainen tulos (EPS) |  | Kauden voitto - määräysvallattomat omistajat |  |
| Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana |  |
Rahavirta/osake |  | Liiketoiminnan rahavirta |  |
| Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana |  |
Oma pääoma/osake |  | Oma pääoma |  |
| Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa |  |
Osinko/osakekohtainen tulos, % |  | Osinko/osake |  | x 100
| Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos |
Kokonaisosinko/ osakekohtainen tulos, % |  | Kokonaisosinko/osake |  | x 100
| Vertailukelpoinen osakekohtainen tulos |
Efektiivinen osinkotuotto, % |  | Kokonaisosinko/osake |  | x 100
| Tilikauden viimeinen kaupantekokurssi |
Hinta/voitto-suhde (P/E-luku) |  | Tilikauden viimeinen kaupantekokurssi |  |
| Osakekohtainen tulos |  |
Keskikurssi |  | Osakkeen euromääräinen kokonaisvaihto |  |
| Kauden aikana vaihdettujen osakkeiden lukumäärä |  |
Osakekannan markkina-arvo |  | Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa x tilikauden viimeinen kaupantekokurssi
Osakkeiden vaihdon kehitys |  | Kauden aikana vaihdettujen osakkeiden lukumäärä sekä sen prosentuaalinen osuus osakkeiden keskimääräisestä lukumäärästä tilikauden aikana

Muut tunnusluvut

Käyttökate |  | Liikevoitto + poistot
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta (FFO) |  | Liiketoiminnan rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta
Investoinnit käyttöomaisuuteen |  | Aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin tehdyt investoinnit mukaan lukien kunnossapito-, tuottavuus- ja kasvuinvestoinnit sekä lainsäädännön edellyttämät investoinnit. Investointeihin kuuluvat myös investointien rakennusaikana taseeseen aktivoidut korkokulut. Kunnossapitoinvestoinnit pidentävät olemassa olevan omaisuuserän vaikutusaikaa, ylläpitävät käytettävyyttä sekä/tai ylläpitävät luotettavuutta. Tuottavuusinvestoinnit parantavat olemassa olevan hyödykkeen tuottavuutta. Kasvuinvestointien tarkoitus on rakentaa uutta kapasiteettia ja/tai lisätä olemassa olevien liiketoimintojen asiakaskantaa. Lainsäädännön edellyttämät investoinnit tehdään tiettyinä ajankohtina lakien vaatimusten mukaan.
Bruttoinvestoinnit osakkeisiin |  | Investoinnit tytäryhtiöosakkeisiin, osakkuus- ja yhteisyritysosakkeisiin ja muihin sijoituksiin. Tytäryhtiöosakeinvestoinneista on vähennetty hankitun yhtiön kassa ja lisätty hankittavan yhtiön korolliset lainat ja muut rahoitusnettovelkaan sisältyvät erät.
Oman pääoman tuotto, % |  | Kauden voitto |  | x 100
| Oma pääoma keskimäärin |
Velkaantumisaste, % |  | Rahoitusnettovelka |  | x 100
| Oma pääoma sisältäen määräysvallattomat omistajat |
Omavaraisuusaste, % |  | Oma pääoma sisältäen määräysvallattomat omistajat |  | x 100
| Taseen loppusumma |
Korkokate |  | Liikevoitto |  |
| Nettokorkokulut |  |
Korkokate sisältäen aktivoidut vieraan pääoman menot |  | Liikevoitto |
| Nettokorkokulut - aktivoidut vieraan pääoman menot |
Henkilöstö keskimäärin |  | Tilikauden kalenterikuukausien lopussa palveluksessa olleen henkilökunnan lukumäärän sekä edellisen tilikauden lopun lukumäärän keskiarvo

208

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Verotuksen tunnusluvut

Efektiivinen tuloverokanta, % |  | Tuloverot |  | x 100
| Voitto ennen veroja |
Vertailukelpoinen efektiivinen tuloverokanta, % |  | Vertailukelpoiset tuloverot |  | x 100
| Vertailukelpoinen voitto ennen veroja, pois lukien vertailukelpoinen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta |
Painotettu keskimääräinen tuloverokanta |  | Yhteenlaskettu summa jokaisen konsernin toimintamaan suhteellisesti painotetusta osuudesta tuloksesta ennen veroja kerrottuna kyseisen maan nimellisellä verokannalla.

Kestävän kehityksen tunnusluvut

Markkinaperusteiset kasvihuonekaasupäästöt yhteensä, Scope 1-3, miljoonaa tonnia CO 2-ekv. |  | Fortumin Scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöt yhteensä.
Suorat kasvihuonekaasupäästöt, Scope 1, miljoonaa tonnia CO 2-ekv. |  | Suorat kasvihuonekaasupäästöt Fortumin omistamista ja määräysvallassa olevista lähteistä.
Epäsuorat markkinap erusteiset, kasvihuonekaasupäästöt, Scope 2, miljoonaa tonnia CO 2-ekv. |  | Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt Fortumin omaan käyttöön hankkiman sähkön, höyryn, lämmön tai jäähdytyksen tuotannosta.
Epäsuorat kasvihuone- kaasupäästöt, Scope 3, miljoonaa tonnia CO 2-ekv. |  | Kaikki epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (muut kuin Scope 2 - kasvihuonekaasupäästöt), jotka syntyvät Fortumin arvoketjussa, mukaan lukien sekä alku- että loppupään päästöt. Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt voidaan jakaa Scope 3 -luokkiin (1-15).
Energian kokonaistuotannon CO 2-ominaispäästöt, gCO 2/ kWh |  | Suorat hiilidioksidipäästöt sähkön ja lämmön tuotannosta / tuotettu energia.
Typpioksidipäästöt (NO x), tonnia |  | Polttoaineiden palamisessa syntyvät typpioksidipäästöt.
Rikkidioksidipäästöt (SO 2), tonnia |  | Polttoaineiden palamisessa syntyvät rikkidioksidipäästöt.
Merkittävät ympäristöpoikkeamat, kpl |  | Ympäristöpoikkeamat, jotka ovat aiheuttaneet merkittävää haittaa ympäristölle (maa, vesi, ilma) tai ympäristölainsäädännön tai -lupaehtojen rikkomuksen.
Hiilen osuus liikevaihdosta, % |  | Hiileen perustuvan sähkön ja lämmön tuotannon liikevaihto / kokonaisliikevaihto x 100.

Fossiilisten polttoaineiden osuus liikevaihdosta, % |  | Fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan sähkön ja lämmön tuotannon ja kaasun myynti / kokonaisliikevaihto x 100.
Tilastoitavien tapaturmien taajuus (TRIF), oma henkilöstö ja urakoitsijat |  | Tapaturmien taajuus miljoonaa työtuntia kohden.
EU-taksonomia Liikevaihtotunnusluku |  | Luokitusjärjestelmän mukainen tai luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto / kokonaisliikevaihto x 100. Liikevaihto perustuu Fortumin konsernituloslaskelmalla raportoituun liikevaihtoon.
EU-taksonomia Toimintamenotunnusluku |  | Luokitusjärjestelmän mukaiset tai luokitusjärjestelmäkelpoiset toimintamenot / kokonaistoimintamenot x 100. Toimintamenot koostuvat aktivoimattomista välittömistä kustannuksista, jotka ovat välttämättömiä aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jatkuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Kulut sisältävät korjauksen ja ylläpidon, rakennusten huollon, lyhytaikaiset vuokrat ja vastaavat kulut, sekä muut näiden omaisuuserien huoltoon liittyvät suorat kulut.
EU-taksonomia Pääomamenotunnusluku |  | Luokitusjärjestelmän mukaiset tai luokitusjärjestelmäkelpoiset pääomamenot / kokonaispääomamenot x 100. Pääomamenot koostuvat lisäyksistä aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin, aineettomiin hyödykkeisiin ja käyttöoikeusomaisuuseriin, sisältäen yrityshankintojen yhteydessä tulleet lisäykset.
EU-taksonomia Pääomamenosuunnitelma |  | Pääomamenosuunnitelma käsittää yhtiön johdon hyväksymät merkittävät tulevaisuuden investoinnit seuraavan viiden vuoden aikana, joiden odotetaan laajentavan yhtiön luokitusjärjestelmän mukaista taloudellista toimintaa tai muuttavan luokitusjärjestelmäkelpoisia toimintoja luokitusjärjestelmän mukaisiksi.

209

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Vaihtoehtoisten tunnuslukujen täsmäytykset
Vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA)

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevoitto |  | 1 325 | 1 662
+ Poistot |  | 379 | 359
Käyttökate (EBITDA) |  | 1 704 | 2 021
-Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 7 | -147 | -118
Vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA) |  | 1 556 | 1 903

Vertailukelpoinen liikevoitto

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevoitto |  | 1 325 | 1 662
- Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 7 | -147 | -118
Vertailukelpoinen liikevoitto | 7 | 1 178 | 1 544

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Arvonalentumiset ja peruutukset |  | -17 | 0
Myyntivoitot ja muut samankaltaiset erät | 3 | 183 | 4
Tulevaisuuden kassavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset |  | -61 | 111
Muut |  | 43 | 3
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 7 | 147 | 118

Vertailukelpoinen kauden voitto

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Kauden voitto |  | 1 160 | 1 515
- Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 7 | -147 | -118
- Oikaisut osuuteen osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | 19 | -49 | -52
- Rahoituskuluihin - netto liittyvät oikaisut | 11 | -91 | 2
- Tuloveroihin liittyvät oikaisut | 20 | -201
- Määräysvallattomat omistajat |  | 4 | -1
- Määräysvallattomiin omistajiin liittyvät oikaisut |  | 3 | 5
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto | 7 | 900 | 1 150
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto |  | — | 34
Vertailukelpoinen kauden voitto, Fortum yhteensä |  | 900 | 1 184

Vertailukelpoinen tulos/osake

| Liite | 2024 | 2023
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto, milj. euroa | 7 | 900 | 1 150
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin, 1 000 osaketta |  | 897 264 | 897 264
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen tulos/osake, euroa |  | 1,00 | 1,28
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen kauden voitto, milj. euroa | 7 | — | 34
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin, 1 000 osaketta |  | 897 264 | 897 264
Lopetettujen toimintojen vertailukelpoinen tulos/osake, euroa |  | — | 0,04
Vertailukelpoinen kauden voitto, Fortum yhteensä, milj. euroa | 7 | 900 | 1 184
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin, 1 000 osaketta |  | 897 264 | 897 264
Vertailukelpoinen tulos/osake, Fortum yhteensä, euroa |  | 1,00 | 1,32

Rahoitusnettovelka

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
+ Korollinen vieras pääoma |  | 4 828 | 5 909
- Likvidit varat |  | 4 136 | 4 183
- Vakuusjärjestely |  | 213 | 325
- Vakuussaaminen |  | 205 | 590
+ Vakuusvelka |  | 93 | 131
+/- Nettovakuusvelka/-saaminen |  | -111 | -459
Rahoitusnettovelka | 26 | 367 | 942

210

| Taloudelliset tiedot 2024
| Tuloskehitys ja taloudellinen asema Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Konsernin laaja tuloslaskelma Konsernin tase Laskelma oman pääoman muutoksista Konsernin rahavirtalaskelma Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Tunnusluvut Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate (EBITDA)

milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
+ Korollinen vieras pääoma |  | 4 828 | 5 909
- Likvidit varat |  | 4 136 | 4 183
- Vakuusjärjestely |  | 213 | 325
- Vakuussaaminen |  | 205 | 590
+ Vakuusvelka |  | 93 | 131
+/- Nettovakuusvelka/-saaminen |  | -111 | -459
Rahoitusnettovelka | 27 | 367 | 942
Liikevoitto |  | 1 325 | 1 662
+ Poistot |  | 379 | 359
Käyttökate |  | 1 704 | 2 021
- Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | -147 | -118
Jatkuvien toimintojen vertailukelpoinen käyttökate |  | 1 556 | 1 903
Rahoitusnettovelka/vertailukelpoinen käyttökate |  | 0,2 | 0,5

211

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Emoyhtiön tilinpäätös, FAS
Tuloslaskelma

euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevaihto | 2 | 175 213 490 | 144 713 777
Muut tuotot | 3 | 9 589 707 | 13 055 373
Henkilöstökulut | 4 | -64 511 313 | -53 437 342
Poistot ja arvonalentumiset | 8 | -6 622 031 | -15 988 129
Muut kulut |  | -141 395 048 | -141 545 828
Liiketappio |  | -27 725 195 | -53 202 149
Rahoitustuotot ja -kulut | 6 | 1 034 041 010 | 1 808 907 989
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja |  | 1 006 315 815 | 1 755 705 840
Tilinpäätössiirrot |  | 42 966 | 509 100
Saadut konserniavustukset 1) |  | 504 187 000 | 204 740 000
Voitto ennen veroja |  | 1 510 545 781 | 1 960 954 941
Tuloverot | 7 | -103 773 537 | -38 082 254
Tilikauden voitto |  | 1 406 772 244 | 1 922 872 686

1)Verotettavaa tuloa siirretty suomalaisista tytäryrityksistä emoyhtiöön.
212

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tase

euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
VASTAAVAA |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 8 | 11 860 485 | 16 581 368
Aineelliset hyödykkeet | 8 | 2 035 331 | 3 266 489
Osuudet saman konsernin yrityksissä | 8 | 13 184 062 186 | 13 865 677 978
Pitkäaikaiset korolliset saamiset saman konsernin yrityksiltä | 8 | 3 936 597 398 | 5 731 846 207
Pitkäaikaiset korolliset saamiset osakkuusyrityksiltä | 8 | 0 | 4
Muut osuudet ja pitkäaikaiset saamiset | 8 | 110 000 | 209 997
Johdannaisinstrumentit | 13, 14 | 109 243 047 | 131 679 649
Laskennallinen verosaaminen |  | 1 799 063 | 1 588 824
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 17 245 707 511 | 19 750 850 516
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Lyhytaikaiset saamiset saman konsernin yrityksiltä | 9 | 561 170 142 | 239 602 839
Lyhytaikaiset saamiset osakkuusyrityksiltä |  | 421 592 | 62 012
Johdannaisinstrumentit | 13, 14 | 82 979 845 | 335 380 705
Muut lyhytaikaiset saamiset | 9 | 30 721 594 | 197 233 137
Rahat ja pankkisaamiset |  | 4 089 834 931 | 4 131 705 497
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 4 765 128 104 | 4 903 984 190
Vastaavaa yhteensä |  | 22 010 835 614 | 24 654 834 706

euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
VASTATTAVAA |  |  |
Oma pääoma | 10 |  |
Osakepääoma |  | 3 046 185 953 | 3 046 185 953
Ylikurssirahasto |  | 2 821 690 902 | 2 821 690 902
Käyvän arvon rahasto |  | 8 180 510 | 13 698 987
Edellisten tilikausien voitto |  | 6 365 783 496 | 5 474 764 945
Tilikauden voitto |  | 1 406 772 244 | 1 922 872 686
Oma pääoma yhteensä |  | 13 648 613 105 | 13 279 213 474
Tilinpäätössiirtojen kertymä |  | 1 381 380 | 1 424 346
Pakolliset varaukset |  | 284 154 | 486 167
VIERAS PÄÄOMA |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma |  |  |
Ulkoiset korolliset velat | 11, 13, 14 | 3 847 085 184 | 4 043 889 936
Korolliset velat saman konsernin yrityksille |  | 3 744 495 197 | 5 609 325 007
Korolliset velat osakkuusyrityksille |  | 232 341 184 | 232 341 184
Johdannaisinstrumentit | 13, 14 | 61 978 295 | 99 107 901
Muu pitkäaikainen vieras pääoma |  | 6 085 411 | 6 820 284
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 7 891 985 272 | 9 991 484 313
Lyhytaikainen vieras pääoma |  |  |
Ulkoiset korolliset velat | 11 | 192 088 813 | 933 853 860
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat saman konsernin yrityksille | 12 | 49 987 005 | 31 494 526
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat osakkuusyrityksille | 12 | 10 304 648 | 14 761 450
Johdannaisinstrumentit | 13, 14 | 59 369 982 | 261 688 391
Ostovelat ja muu lyhytaikainen vieras pääoma | 12 | 156 821 256 | 140 428 178
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 468 571 702 | 1 382 226 406
Vieras pääoma yhteensä |  | 8 360 556 974 | 11 373 710 719
Oma pääoma ja vieras pääoma yhteensä |  | 22 010 835 614 | 24 654 834 706

213

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Rahoituslaskelma

1 000 euroa | 2024 | 2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |
Tilikauden voitto | 1 406 772 | 1 922 873
Oikaisuerät: |  |
Tuloverot | 103 774 | 38 082
Konserniavustukset | -504 187 | -204 740
Rahoitustuotot ja -kulut | -1 034 041 | -1 808 908
Poistot ja arvonalentumiset sekä tilinpäätössiirrot | 6 579 | 15 479
Liikevoitto ennen poistoja | -21 103 | -37 214
Muut tuotot ja kulut joihin ei liity maksua | -128 228 | 513
Saadut korot ja muut rahoitustuotot | 423 633 | 535 091
Maksetut korot ja muut rahoituskulut | -388 161 | -476 789
Saadut osingot | 1 116 524 | 2 666 297
Saadut konserniavustukset | 204 740 | 24 013
Toteutuneet kurssierot | 49 098 | -153 406
Maksetut verot | -86 597 | -101 571
Liiketoiminnan rahavirta | 1 169 906 | 2 456 935
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten lisäykset(-)/vähennykset(+) | -18 974 | 2 832
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäykset(+)/vähennykset(-) | 11 669 | -32 077
Käyttöpääoman muutos | -7 306 | -29 245
Liiketoiminnan nettorahavirta yhteensä | 1 162 601 | 2 427 690
Investointien rahavirta |  |
Investoinnit käyttöomaisuuteen | -1 548 | 167
Ostetut tytäryritysosakkeet sekä oman pääoman sijoitukset | 0 | -500 070
Pääoman palautukset muista yhtiöistä | 12 | 0
Myydyt konserniosakkeet | 687 789 | 594
Käyttöomaisuuden myynnit | 0 | 69
Korollisten lainasaamisten ja muiden pysyvien vastaavien muutos | 1 961 830 | 6 193 527
Investointien rahavirta | 2 648 082 | 5 694 287
Rahavirta ennen rahoitusta | 3 810 683 | 8 121 977

1 000 euroa | 2024 | 2023
Rahoituksen rahavirta |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 0 | 1 675 026
Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset | -916 703 | -1 601 857
Konsernitilivelkojen muutos | -1 864 830 | -5 131 718
Lyhytaikaisten velkojen muutos | -39 167 | -1 718 510
Osingonjako yhtiön osakkeenomistajille | -1 031 854 | -816 722
Rahoituksen rahavirta | -3 852 554 | -7 593 781
Laskelman mukainen likvidien varojen muutos, lisäys (+), vähennys (-) | -41 871 | 528 196
Likvidit varat tilikauden alussa | 4 131 705 | 3 603 509
Likvidit varat tilikauden lopussa | 4 089 835 | 4 131 705

214

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Emoyhtiön tilinpäätöksen
liitetiedot
1 Laadintaperiaatteet
Fortum Oyj:n tilinpäätös tilikaudelle 1.1. - 31.12.2024 on laadittu Suomen kirjanpitolain
säännösten ja muiden Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laadintaa koskevien
säännösten ja määräysten mukaisesti.
1.1 Liikevaihto
Liikevaihtoon luetaan myyntituotot ja myynnin kurssierot vähennettynä alennuksilla sekä
myyntiin perustuvilla välillisillä veroilla kuten arvonlisäveroilla.
1.2 Muut tuotot
Muina tuottoina kirjataan omaisuuden myyntivoitot ja muut kuin varsinaiseen suoritemyyntiin
liittyvät tuotot kuten vuokrat.
1.3 Ulkomaanrahan määräiset erät ja johdannaissopimukset
Ulkomaanrahan määräiset tapahtumat kirjataan tapahtumahetken kurssiin. Tilinpäätöshetkellä
taseessa olevat ulkomaanrahan määräiset saatavat ja velat arvostetaan tilinpäätöspäivän
kurssiin. Kurssierot kirjataan nettomääräisinä rahoitustuottoihin tai -kuluihin.
Fortum Oyj solmii johdannaissopimuksia pääasiassa Fortum-konsernin kurssierojen ja
korkotason hallitsemiseksi.
Fortum Oyj soveltaa IFRS 9 Rahoitusinstrumentit -standardia johdannaisinstrumenttien ja
suojauslaskennan osalta erillistilinpäätöksessä. Rahoitusjohdannaisten laskentaperiaatteet,
Fortum Oyj soveltaa IFRS 9 Rahoitusinstrumentit -standardia johdannaisinstrumenttien ja
suojauslaskennan osalta erillistilinpäätöksessä. Rahoitusjohdannaisten laskentaperiaatteet,
katso konsernitilinpäätöksen 4 Rahoitusriskien hallinta, liitetieto 15 Rahoitusvarat ja
rahoitusvelat luokittain ja liitetieto 16 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat käypään arvoon.
1.4 Tuloverot
Tuloslaskelmaan kirjatut tuloverot sisältävät sekä verot tilikaudelta että mahdolliset korjaukset
edellisten tilikausien veroihin.
1.5 Tytäryhtiöosakkeet
Tytäryhtiöosakkeiden tasearvo muodostuu välittömästä hankintamenosta vähennettynä
arvonalennuksilla. Jos pysyviin vastaaviin kuuluvan hyödykkeen tai sijoituksen kerryttämän
arvioidun tulevan kassavirran oletetaan olevan pysyvästi pienempi kuin kirjanpitoarvo, erotus on
kirjattava arvonalennuksena kuluksi. Jos arvonalennuksen perusteet eivät enää ole
perusteltavissa tilinpäätöshetkellä, arvonalennus on peruutettava.
1.6 Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet
Aineettomien ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden tasearvo muodostuu välittömästä
hankintamenosta vähennettynä kertyneillä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja mahdollisilla
arvonalennuksilla. Kuluvista aineettomista ja aineellisista hyödykkeistä tehdään suunnitelman
mukaiset poistot, jotka perustuvat hyödykkeiden odotettavissa olevaan taloudelliseen
pitoaikaan.
Poistot perustuvat seuraaviin taloudellisiin pitoaikoihin:
Koneet ja kalusto 3–15 vuotta
Aineettomat hyödykkeet 5–10 vuotta
1.7 Eläkekulut
Eläkevelvoitteet katetaan pakollisella eläkevakuutuksella tai eläkesäätiössä. Eläkesäätiön osalta
tuloslaskelman kulu vastaa Suomen eläkelainsäädännön mukaista kannatusmaksua
eläkesäätiöön.
1.8 Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmät
Pitkän aikavälin kannustinohjelmiin liittyvät kulut jaksotetaan ansaintajakson aikana
tuloslaskelmaan ja velaksi taseeseen.
1.9 Pakolliset varaukset
Vastaisuudessa toteutuvat menot ja ilmeiset menetykset, jotka eivät enää kerrytä vastaavaa
tuloa ja joiden suorittamiseen Fortum Oyj on velvoitettu tai sitoutunut ja joiden rahallinen arvo
voidaan kohtuullisesti arvioida, kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi ja taseen pakollisiin varauksiin.
215

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

2 Liikevaihto markkina-alueittain

1 000 euroa | 2024 | 2023
Suomi | 94 868 | 74 785
Muut maat | 80 345 | 69 929
Yhteensä | 175 213 | 144 714

3 Muut tuotot

1 000 euroa | 2024 | 2023
Vuokra- ja muut tuotot | 9 590 | 13 055
Yhteensä | 9 590 | 13 055

4 Henkilöstökulut

1 000 euroa | 2024 | 2023
Henkilöstökulut |  |
Palkat ja palkkiot | 51 161 | 39 832
Henkilösivukulut |  |
Eläkekulut | 9 100 | 8 048
Muut henkilösivukulut | 1 454 | 1 527
Muut henkilöstökulut | 2 796 | 4 030
Yhteensä | 64 511 | 53 437

| 2024 | 2023
1 000 euroa | Markus Rauramo, Toimitus- johtaja | Markus Rauramo, Toimitus- johtaja
Palkat ja palkkiot toimitusjohtajalle |  |
Palkat ja luontoisedut | 1 586 | 1 613
Lyhyen aikavälin kannustimet | 239 | 0
Pitkän aikavälin kannustimet | 459 | 798
Eläkkeet (lakisääteiset) | 296 | 280
Eläkkeet (vapaaehtoiset) | 315 | 315
Sosiaalikulut | 42 | 58
Yhteensä | 2 937 | 3 064

1 000 euroa | 2024 | 2023
Hallituksen jäsenten palkkiot | 916 | 836

Yllä mainitut palkkiot esitetään suoriteperusteisina. Maksetut palkat ja palkkiot toimitusjohtaja
Markus Rauramolle olivat 1 589 tuhatta euroa (2023: 1 617).
Fortum ilmoitti 6.9.2022 sopineensa Suomen valtion kanssa Solidium-siltarahoitusjärjestelystä,
jonka ehtojen mukaisesti johtoryhmän jäsenille ei maksettu lyhyen- ja pitkän aikavälin
kannustimia, jotka kertyivät vuosina 2022 ja 2023. He eivät myöskään voineet osallistua vuoden
2023 henkilöstön osakesäästöohjelmaan. Johtoryhmä ilmoitti lisäksi luopuvansa vapaaehtoisesti
osakepalkkioista, jotka eivät ole siltarahoitusjärjestelyn rajoitusten piirissä ja joiden toimitusaika
olisi ollut keväällä 2024. Kustannukset näihin ohjelmiin liittyen kuitenkin jaksotettiin
ansaintajakson ajalle.
Toimitusjohtaja Markus Rauramon eläkeikä perustuu Työntekijän eläkelakiin. Eläkevastuut on
hoidettu vakuutusyhtiön kautta.
Hallituksen jäsenet eivät ole työ- tai palvelusuhteessa Fortumiin, eivätkä he voi osallistua
Fortumin kannustinjärjestelmiin. Fortumilla ei myöskään ole eläkeohjelmaa, johon heillä olisi
mahdollisuus osallistua. Hallituksen jäsenille maksettava palkkio ei riipu konsernin kestävän
kehityksen tuloksista.
Katso konsernitilinpäätöksen 10 Henkilöstökulut ja hallituksen palkkiot ja liitetieto 31
Eläkevelvoitteet.

| 2024 | 2023
Henkilöstö keskimäärin | 505 | 459

5 Tilintarkastajan palkkiot

1 000 euroa | 2024 | 2023
Tilintarkastuspalkkiot | 514 | 338
Palkkiot muista tilintarkastukseen liittyvistä toimeksiannoista | 235 | 241
Palkkiot veropalveluista | 15 | 58
Yhteensä | 765 | 637

Deloitte Oy on nimitetty tilintarkastajaksi tilikaudella 2025 pidettävään varsinaiseen
yhtiökokoukseen saakka. Tilintarkastuspalkkiot sisältävät palkkiot konsernitilinpäätöksen
tarkastamisesta, osavuosikatsausten läpikäynneistä sekä emoyhtiön tarkastamisesta. Vuonna
2024 tilintarkastuspalkkiot sisältävät myös tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunnon
kestävyysraportista. Tilintarkastukseen liittyvät toimeksiannot sisältävät muita
varmennuspalveluita ja vastaavia tilintarkastukseen liittyviä palveluita.
216

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

6 Rahoitustuotot ja -kulut

1 000 euroa | 2024 | 2023
Osinkotuotot konserniyhtiöistä 1) | 1 116 524 | 2 666 297
Korko- ja muut rahoitustuotot saman konsernin yrityksiltä | 272 333 | 436 139
Korko- ja muut rahoitustuotot osakkuusyrityksiltä | 0 | 65
Voitot osakkeiden myynnistä saman konsernin yrityksille | 128 086 | -15 240
Arvonalentumiset tytäryhtiöosakkeissa | -250 088 | -856 963
Korko- ja muut rahoitustuotot | 163 644 | 133 942
Kurssierot | 11 176 | -28 700
Johdannaisten käypien arvojen muutokset | -1 373 | -6 734
Korko- ja rahoituskulut saman konsernin yrityksille | -198 854 | -313 595
Korko- ja muut rahoituskulut | -207 407 | -206 303
Yhteensä | 1 034 041 | 1 808 908
Korkotuotot | 427 419 | 559 086
Korkokulut | -398 477 | -504 798
Nettokorot | 28 942 | 54 287

1) Vuonna 2024 erä sisältää 250 miljoonaa euroa osinkotuottoja Fortum Waste Solutions Oy:ltä, j oka ei ole enää osa
konsernia 31.12.2024.
Vuonna 2023 Fortum Oyj teki 857 miljoonan euron alaskirjauksen tytäryhtiöosakkeisiin Venäjän
toimintojen määräysvallan menettämisen seurauksena huhtikuussa 2023.
7 Tuloverot

1 000 euroa | 2024 | 2023
Verot varsinaisesta liiketoiminnasta | -2 936 | -2 866
Verot konserniavustuksista | -100 837 | 40 948
Yhteensä | -103 774 | 38 082
Tilikauden verot | -104 004 | 41 514
Aikaisempien kausien verot | -20 | 74
Laskennallisen verovelan/-saamisen muutos | 251 | -3 506
Yhteensä | -103 774 | 38 082

8 Pitkäaikaiset varat
Aineettomat hyödykkeet

1 000 euroa | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 51 847
Lisäykset | 2 024
Vähennykset | -1 356
Hankintameno 31.12.2024 | 52 515
Kertyneet poistot 1.1.2024 | 35 272
Vähennykset | 1 098
Tilikauden poisto | 4 289
Kertyneet poistot 31.12.2024 | 40 660
Tasearvo 31.12.2024 | 11 855
Tasearvo 31.12.2023 | 16 575

Aineelliset hyödykkeet

1 000 euroa | Koneet ja kalusto | Ennakko- maksut ja kesken- eräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 12 014 | 386 | 12 398
Lisäykset ja siirrot erien välillä | 191 | 49 | 240
Vähennykset | 0 | -239 | -239
Hankintameno 31.12.2024 | 12 205 | 196 | 12 400
Kertyneet poistot 1.1.2024 | 9 132 | 0 | 9 132
Vähennykset | 0 | 0 | 0
Tilikauden poisto | 1 233 | 0 | 1 233
Kertyneet poistot 31.12.2024 | 10 365 | 0 | 10 365
Tasearvo 31.12.2024 | 1 840 | 196 | 2 035
Tasearvo 31.12.2023 | 2 882 | 386 | 3 266

217

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Sijoitukset

1 000 euroa | Osuudet saman konsernin yrityksissä | Osuudet osakkuus- yrityksissä | Saamiset saman konsernin yrityksiltä | Saamiset osakkuus- yrityksiltä | Osuudet ja saamiset muilta | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 20 367 651 | 5 656 | 5 731 846 | 16 868 | 8 192 | 26 130 214
Vähennykset | -681 616 | -3 352 | -1 795 249 |  | -100 | -2 480 317
Hankintameno 31.12.2024 | 19 686 035 | 2 304 | 3 936 597 | 16 868 | 8 092 | 23 649 897
Kertyneet arvonalennukset 1.1.2024 | 6 501 973 | 5 656 | 0 | 16 868 | 7 982 | 6 532 479
Tilikauden arvonalennukset | 0 | -3 352 |  | 0 |  | -3 352
Kertyneet arvonalennukset 31.12.2024 | 6 501 973 | 2 304 | 0 | 16 868 | 7 982 | 6 529 127
Tasearvo 31.12.2024 | 13 184 062 | 0 | 3 936 597 | 0 | 110 | 17 120 770
Tasearvo 31.12.2023 | 13 865 678 | 0 | 5 731 846 | 0 | 210 | 19 597 735

.
9 Lyhytaikaiset saamiset

1 000 euroa | 2024 | 2023
Lyhytaikaiset saamiset saman konsernin yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 31 955 | 14 564
Konserniavustussaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset | 504 201 | 204 740
Siirtosaamiset | 25 014 | 20 299
Yhteensä | 561 170 | 239 603
Muut lyhytaikaiset saamiset |  |
Myyntisaamiset | -1 851 | -2 778
Muut lyhytaikaiset saamiset | 10 083 | 176 673
Siirtosaamiset | 22 490 | 23 338
Yhteensä | 30 722 | 197 233

Katso liitetieto 4.2 Rahoitus ja likviditeetin hallinta konsernitilinpäätöksessä.
10 Oman pääoman muutos

1 000 euroa | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Kassavirta- suojaukset | Kertyneet voittovarat | Yhteensä
1.1.2024 | 3 046 186 | 2 821 691 | 13 699 | 7 397 638 | 13 279 213
Maksetut osingot |  |  |  | -1 031 854 | -1 031 854
Käyvän arvon rahaston muutos |  |  | -5 518 |  | -5 518
Tilikauden voitto |  |  |  | 1 406 772 | 1 406 772
31.12.2024 | 3 046 186 | 2 821 691 | 8 181 | 7 772 556 | 13 648 613
1.1.2023 | 3 046 186 | 2 821 691 | 23 686 | 6 291 276 | 12 182 838
Maksetut osingot |  |  |  | -816 511 | -816 511
Käyvän arvon rahaston muutos |  |  | -9 987 |  | -9 987
Tilikauden voitto |  |  |  | 1 922 873 | 1 922 873
31.12.2023 | 3 046 186 | 2 821 691 | 13 699 | 7 397 638 | 13 279 213

1 000 euroa | 2024 | 2023
Jakokelpoiset varat |  |
Kertyneet voittovarat 31.12. | 7 772 556 | 7 397 638
Yhteensä | 7 772 556 | 7 397 638

11 Korolliset velat

1 000 euroa | 2024 | 2023
Ulkoiset korolliset lainat |  |
Joukkovelkakirjalainat | 2 754 738 | 2 735 958
Lainat rahoituslaitoksilta | 373 540 | 589 142
Muut pitkäaikaiset korolliset lainat | 718 807 | 718 790
Pitkäaikaiset korolliset lainat yhteensä | 3 847 085 | 4 043 890
Lainat rahoituslaitoksilta, lyhytaikainen osuus | 16 595 | 716 869
Muut lyhytaikaiset korolliset lainat | 175 493 | 216 985
Lyhytaikaiset korolliset lainat yhteensä | 192 089 | 933 854
Yhteensä | 4 039 174 | 4 977 744

218

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Ulkoisten korollisten lainojen erääntymisajat

1 000 euroa | 2024
2025 | 192 089
2026 | 754 714
2027 | 14 760
2028 | 521 748
2029 | 1 059 440
2030 ja myöhemmin | 1 496 423
Yhteensä | 4 039 174

Katso liitetieto 4.2 Rahoitus ja likviditeetin hallinta ja liitetieto 27 Korolliset velat
konsernitilinpäätöksessä.
Yli viiden vuoden kuluttua erääntyvät ulkoiset korolliset
lainat 1)

1 000 euroa | 2024 | 2023
Joukkovelkakirjalainat | 765 139 | 1 502 223
Muut pitkäaikaiset lainat | 731 284 | 748 410
Yhteensä | 1 496 423 | 2 250 633

1)Ei sisällä lainoja saman konsernin yrityksille eikä osakkuusyrityksille.
Yli viiden vuoden kuluttua erääntyvät muut korolliset lainat

1000 euroa | 2024 | 2023
Korolliset lainat osakkuusyrityksille | 232 341 | 232 341
Yhteensä | 232 341 | 232 341

Korollisten lainojen diskonttaamattomat kassavirrat ja niiden erääntyminen, katso liitetieto 13
Rahoitusjohdannaiset.
12 Ostovelat ja muut velat

1 000 euroa | 2024 | 2023
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat saman konsernin yrityksille |  |
Ostovelat | 14 015 | 1 411
Talletukset konserniyhtiöiltä ja muut velat | 35 863 | 29 494
Siirtovelat | 109 | 590
Yhteensä | 49 987 | 31 495
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat osakkuusyrityksille |  |
Siirtovelat ja muut velat | 10 305 | 14 761
Yhteensä | 10 305 | 14 761
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat |  |
Ostovelat | 21 716 | 26 939
Muut velat | 3 982 | 4 543
Siirtovelat | 131 124 | 108 946
Yhteensä | 156 821 | 140 428

219

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

13 Rahoitusjohdannaiset
Korko- ja valuuttajohdannaiset instrumenteittain 2024

| Nimellismäärä | Käypä arvo
| Erääntymisprofiili |  |  |
1 000 euroa | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä | Posi- tiivinen | Nega- tiivinen | Netto
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 256 086 | 266 967 | 0 | 523 053 | 17 432 | 17 383 | 49
Koronvaihtosopimukset | 0 | 2 425 000 | 450 000 | 2 875 000 | 94 874 | 54 448 | 40 426
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 0 | 116 274 | 0 | 116 274 | 3 022 | 581 | 2 440
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 12 212 661 | 502 664 | 0 | 12 715 325 | 74 670 | 48 936 | 25 734
Koronvaihtosopimukset | 0 | 13 090 | 0 | 13 090 | 370 | 0 | 370
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 23 656 | 0 | 0 | 23 656 | 1 855 | 0 | 1 855
Yhteensä | 12 492 404 | 3 323 995 | 450 000 | 16 266 399 | 192 223 | 121 348 | 70 874
Pitkäaikaisia |  |  |  |  | 109 243 | 61 978 | 47 265
Lyhytaikaisia |  |  |  |  | 82 980 | 59 370 | 23 610

Korko- ja valuuttajohdannaiset instrumenteittain 2023

| Nimellismäärä | Käypä arvo
| Erääntymisprofiili |  |  |
1 000 euroa | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä | Posi- tiivinen | Nega- tiivinen | Netto
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 248 273 | 248 364 | 0 | 496 637 | 18 185 | 18 042 | 143
Koronvaihtosopimukset | 100 000 | 1 300 000 | 1 575 000 | 2 975 000 | 113 982 | 83 107 | 30 876
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 46 957 | 73 304 | 0 | 120 261 | 2 739 | 385 | 2 354
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 16 216 063 | 497 166 | 0 | 16 713 229 | 330 209 | 259 263 | 70 947
Koronvaihtosopimukset | 0 | 13 518 | 0 | 13 518 | 820 | 0 | 820
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 0 | 23 656 | 0 | 23 656 | 1 125 | 0 | 1 125
Yhteensä | 16 611 293 | 2 156 008 | 1 575 000 | 20 342 301 | 467 060 | 360 796 | 106 264
Pitkäaikaisia |  |  |  |  | 131 680 | 99 108 | 32 572
Lyhytaikaisia |  |  |  |  | 335 381 | 261 688 | 73 692

220

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Rahoitusvelkojen ja johdannaissopimusten erääntyminen
Korolliset lainat ja vuokrasopimusvelat ovat sopimukseen perustuvia diskonttaamattomia
kassavirtoja sisältäen pääoman takaisinmaksut ja tulevat korkomaksut. Ostovelat vastaavat
tasearvoa sillä ne erääntyvät seuraavien 12 kuukauden aikana. Alla olevassa taulukossa esitetään
bruttomääräisesti toteutettavien johdannaissopimusten sopimukseen perustuvat nimellisarvot
ja nettosuoritettavien koronvaihtosopimusten nettomääräiset rahavirrat.

| 2024 | 2023
1 000 euroa | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä | Alle 1 vuosi | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä
Muut kuin johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset lainat, pääoma- ja korkomaksut | 367 204 | 2 783 728 | 2 030 126 | 5 181 059 | 1 144 177 | 2 249 103 | 2 861 359 | 6 254 639
Vuokrasopimusvelat | 4 650 | 7 961 | 0 | 12 612 | 4 565 | 11 106 | 0 | 15 671
Ostovelat | 21 716 | 0 | 0 | 21 716 | 26 939 | 0 | 0 | 26 939
Muut kuin johdannaiset yhteensä | 393 570 | 2 791 690 | 2 030 126 | 5 215 386 | 1 175 681 | 2 260 209 | 2 861 359 | 6 297 250
Johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset ja koron- ja valuutanvaihtosopimukset |  |  |  |  |  |  |  |
Sisääntulevat rahavirrat (-) | -12 535 963 | -898 061 | 0 | -13 434 024 | -16 838 106 | -862 173 | 0 | -17 700 279
Ulospäin maksettavat rahavirrat | 12 506 098 | 890 164 | 0 | 13 396 262 | 16 763 336 | 858 836 | 0 | 17 622 172
Koronvaihtosopimusvelat (nettosuoritettavat) | 27 390 | 28 968 | 0 | 56 357 | 36 493 | 50 963 | -283 | 87 172
Johdannaiset yhteensä | -2 476 | 21 071 | 0 | 18 595 | -38 277 | 47 626 | -283 | 9 065

Korolliset lainat sisältävät lainat Valtion ydinjätehuoltorahastolta ja Teollisuuden Voima Oyj:ltä
tasearvoltaan 951 miljoonaa euroa (2023: 951). Nämä lainat uusitaan joka kolmas vuosi ja
lainojen koronmaksut on tässä taulukossa laskettu kymmenelle vuodelle.
14 Johdannaiset ja rahoitusvelat käypään arvoon
hierarkiatason mukaan
Käypiin arvoihin arvostetut rahoitusjohdannaiset ja -velat esitetään käyvän arvon
määrittämiseen perustuvien hierarkiatasojen mukaisesti käyttäen Tasoja 1, 2 ja 3, jotka kuvaavat
käytettyjen syöttötietojen merkittävyyttä käypien arvojen määrittämisessä. Katso lisätietoja
konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet-osiossa liitetiedossa 16 Rahoitusvarat ja
rahoitusvelat käypään arvoon.
221

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Johdannaiset käypään arvoon rahoitusvaroissa

| Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
1 000 euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Pitkäaikaisissa varoissa |  |  |  |  |  |  |  |
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  | 102 720 | 122 444 |  |  | 102 720 | 122 444
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  | 6 523 | 9 235 |  |  | 6 523 | 9 235
Lyhytaikaisissa varoissa |  |  |  |  |  |  |  |
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  | 12 607 | 12 462 |  |  | 12 607 | 12 462
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  | 70 372 | 322 919 |  |  | 70 372 | 322 919
Yhteensä |  |  | 192 223 | 467 060 |  |  | 192 223 | 467 060

Johdannaiset ja velat käypään arvoon rahoitusveloissa

| Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
1 000 euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Pitkäaikaisissa veloissa |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat 1) |  |  | 990 235 | 973 343 |  |  | 990 235 | 973 343
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  | 58 787 | 92 961 |  |  | 58 787 | 92 961
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  | 3 191 | 6 147 |  |  | 3 191 | 6 147
Lyhytaikaisissa veloissa |  |  |  |  |  |  |  |
Johdannaisinstrumentit |  |  |  |  |  |  |  |
Korko- ja valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Sovelletaan suojauslaskentaa |  |  | 13 625 | 8 573 |  |  | 13 625 | 8 573
Ei sovelleta suojauslaskentaa |  |  | 45 745 | 253 116 |  |  | 45 745 | 253 116
Yhteensä |  |  | 1 111 583 | 1 334 139 |  |  | 1 111 583 | 1 334 139

1)Osuus joukkovelkakirjalainasta, johon sovelletaan käyvän arvon suojauslaskentaa.
Korko- ja valuuttajohdannaisten netto käypä arvo on 71 miljoonaa euroa (2023: 106), joista varoja
192 miljoonaa euroa (2023: 467) ja velkoja 121 miljoonaa euroa (2023: 361). Fortum Oyj:llä on
käteisvakuuksia perustuen Credit Support Annex -sopimuksiin, joita Fortum Oyj:llä on joidenkin
vastapuolten kanssa. Vuoden 2024 lopussa Fortum oli saanut 69 miljoona euroa ja maksanut 9
miljoonaa euroa Credit Support Annex -sopimuksien alaisista valuutta- ja korkojohdannaisista.
222

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

15 Annetut vakuudet ja vastuut ja muut sitoumukset

1 000 euroa | 2024 | 2023
Vastuut omasta puolesta |  |
Muut vastuut | 1 373 | 982
Vastuut tytäryritysten puolesta |  |
Takaukset | 445 482 | 924 061
Vastuut osakkuusyritysten puolesta |  |
Takaukset | 1 270 512 | 1 076 389
Vastuut muiden puolesta |  |
Takaukset | 726 | 0
Yhteensä | 1 718 093 | 2 001 432

Vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

1 000 euroa | 2024 | 2023
Vuoden sisällä erääntyvät | 6 119 | 6 022
Yli vuoden, mutta viiden vuoden sisällä erääntyvät | 10 118 | 14 468
Yhteensä | 16 237 | 20 490

16 Lähipiiritapahtumat
Vuoden 2024 lopussa Suomen valtion omistusosuus yhtiön osakkeista oli 51,26 % (2023: 51,26 %).
Fortumilla oli Suomen valtion kanssa siltarahoitusjärjestely syyskuusta 2022 maaliskuuhun 2023
asti. Vuonna 2023 rahoituskulut – netto sisälsi 56 miljoonaa euroa korkokuluja ja palkkioita
siltarahoituslainaan liittyen.
Katso liitetieto 38 Lähipiiritapahtumat konsernitilinpäätöksessä.
Osakkeet ja osuudet tytäryhtiöissä, osakkuusyhtiöissä ja
muissa sijoituksissa

|  | Osakkeet, kpl | Osuus-%
Tytäryhtiöosakkeet |  |  |
Fortum Heat and Gas Oy | Suomi | 2 000 000 | 100,00
Fortum Clean Oy | Suomi | 100 | 100,00
Fortum Norm Oy | Suomi | 250 | 100,00
Fortum Power and Heat Oy | Suomi | 91 197 543 | 100,00
Fortum Real Estate Oy | Suomi | 2 000 000 | 100,00
Fortum TwoGether Oy | Suomi | 100 | 100,00
Fortum Holding B.V. | Hollanti | 1 | 100,00
Fortum Energy Holding B.V. | Hollanti | 61 161 | 100,00
Fortum Finance Ireland Designated Activity Company | Irlanti | 992 557 | 100,00
Fortum Power AB | Ruotsi | 100 | 100,00
Muut osakkeet ja osuudet |  |  |
AW-Energy Oy | Suomi | 2 854 688 | 3,43
Clic Innovation Oy | Suomi | 100 | 3,40
East Office of Finnish Industries Oy | Suomi | 1 | 5,88
Prototype Carbon Fund | USA | N/A |
East Office of Finnish Industries Oy | Suomi | 1 | 5,88
Green Industry Park Oy | Suomi | 19 | 19,00
Prototype Carbon Fund | USA | N/A |

17 Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Tilikauden jälkeen ei ole ollut merkittäviä tapahtumia.
223

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimintakertomuksen, kestävyysraportin ja
tilinpäätöksen allekirjoitukset
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden varoista,
vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yhtäältä yrityksen ja toisaalta sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja
tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta.
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja raportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.

Espoossa, 17. päivänä helmikuuta 2025
Mikael Silvennoinen | Essimari Kairisto | Ralf Christian | Luisa Delgado
Jonas Gustavsson | Marita Niemelä | Teppo Paavola | Johan Söderström
Vesa-Pekka Takala | Markus Rauramo |  |
| Toimitusjohtaja |  |
Tilinpäätösmerkintä |  |  |
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus. Espoossa, 17. päivänä helmikuuta 2025 Deloitte Oy Tilintarkastusyhteisö Jukka Vattulainen KHT |  |

224

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tilintarkastuskertomus
Fortum Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Fortum Oyj:n (y-tunnus 1463611-4) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–
31.12.2024. Tilinpäätös sisältää konsernin tuloslaskelman, konsernin laajan tuloslaskelman,
konsernin taseen, laskelman konsernin oman pääoman muutoksista, konsernin
rahavirtalaskelman ja konsernitilinpäätöksen liitetiedot, mukaan lukien olennainen
laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön tuloslaskelman, taseen,
rahavirtalaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä
sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta
asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten
mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat parhaan
tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien
säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on esitetty
konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 8.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme
mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa.
Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa
tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä
seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja.
Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta
suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.
225

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Aineelliset käyttöomaishyödykkeet ja liikearvon arvostus Katso liitetieto 1, 2, 17, 18 ja 20 tilinpäätöksessä. • Konsernitase sisältää aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä ja liikearvoa yhteensä 6 276 miljoonaa euroa (6 861 miljoonaa). • Johdon on arvioitava jokaisena raportointikauden päättymispäivänä, onko mitään viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän arvo saattaa olla alentunut. Jos tällaisia viitteitä esiintyy, on arvioitava omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Liikearvo testataan vuosittain. • Arvonalentumistestauksiin liittyy merkittäviä johdon arvioita tulevaan liiketoiminnan kehitykseen, kassavirtoihin, kassavirtoihin sisältyviin hyväksyttyihin investointiprojektien toteutumiseen ja diskonttokorkoon liittyen. • Mahdollisia arvonalentumista osoittavia tekijöitä voivat olla muun muassa sähkön ja polttoaineiden hinnan muutokset, muutokset ilmastonmuutoksen tulevissa arvioiduissa vaikutuksissa, muutokset sääntelyssä tai poliittiset päätökset liittyen energiaveroihin ja hintasäännöksiin, sekä rajoitukset omaisuuserien käyttöikiin samoin kuin ilmastoriskeihin liittyvät siirtymäriskit ja fyysiset riskit. • Mainittujen tase-erien arvonmäärityksessä käytettävät oletukset vaativat merkittävää johdon harkintaa, minkä johdosta aineelliset käyttöomaishyödykkeet ja liikearvon arvostus ovat tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka. | • Olemme arvioineet johdon tunnistamia viitteitä mahdollisista arvonalentumisista. Olemme suorittaneet tarkastustoimenpiteitä arvonalentumistestausmalleihin. • Olemme käyneet läpi johdon laatiman aineellisen käyttöomaisuuden ja liikearvon arvonalentumistestausta koskevaa dokumentaatiota pistokokein ja arvioineet johdon käyttämien avainoletusten, kuten hintaennusteiden, tuotto- ja kassavirtaennusteiden, jäännösarvojen, valuuttakurssien ja diskonttauskorkojen kohtuullisuutta. • Olemme verranneet, että arvonalentumistestauslaskelmissa käytetyt ennusteet, mukaan lukien investointiprojektit, perustuvat johdon hyväksymiin ennusteisiin. • Olemme haastaneet johdon laatimien oletusten kohtuullisuutta verraten niitä historiatietoon ja soveltuvin osin ulkopuolisiin vertailukohteisiin. • Olemme arvioineet arvonalentumistestauksessa käytettyjen mallien tuottamia lopputuloksia ja suorittaneet tilintarkastustoimenpiteitä johdon laatimiin herkkyysanalyyseihin. • Olemme arvioineet johdon tekemän arvion ilmastonmuutoksen vaikutuksista Fortumin liiketoimintaan ja arvonalentumistestauksessa käytettyihin kassavirtaennusteisiin. • Olemme arvioineet esittämistavan asianmukaisuutta tilinpäätöksessä.
Osuudet ydinjäterahastoista ja ydinjätevarauksista Katso liitetieto 2 ja 29 tilinpäätöksessä. • Konsernitaseella ydinvoimaan liittyvät varaukset ovat 1 117 miljoonaa euroa (1 058 miljoonaa) ja Fortumin osuus ydinjätehuoltorahastoista 1 058 miljoonaa euroa (1 117 miljoonaa euroa). • Ydinjätehuoltoon liittyvä varaus, sekä siihen liittyvä rahasto-osuus ydinjätehuoltorahastoista esitetään taseessa erillisinä erinä liitetiedossa 29 kuvatulla tavalla. • Fortumin rahasto-osuus Valtion ydinjätehuoltorahastossa on käsitelty IFRIC 5 Oikeudet osuuksiin rahastoista, jotka on tarkoitettu käytöstä poistamiseen, alkuperäiseen tilaan palauttamiseen ja ympäristön kunnostamiseen -tulkinnan mukaisesti, jossa todetaan, että rahaston varat arvostetaan joko käypään arvoon tai sitä alempaan kyseisten velkojen arvoon, koska Fortumilla ei ole määräysvaltaa tai yhteistä määräysvaltaa Valtion ydinjätehuoltorahastoissa. Viranomaiset hallinnoivat Valtion ydinjätehuoltorahastoa. Varaukset liittyvät laitoksen käytöstä poistamiseen ja käytetyn polttoaineen. | • Olemme arvioineet Fortumin laskentakäytäntöä koskien ydinvoimalan käytöstä poistamiseen liittyvän varauksen laskentaa ja kirjaamista sekä sen yhtenevyyttä kansainvälisten tilinpäätösstandardien edellytyksiin. • Olemme arvioineet johdon käyttämiä oletuksia ja harkintaa ydinjätehuoltoa koskevien varausten kirjaamisessa ja sitä, että osuus ydinjätehuoltorahastosta perustuu viranomaisen vahvistukseen. • Olemme arvioineet esittämistavan asianmukaisuutta tilinpäätöksessä.

226

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

• Fortumin ydinvoimalalaitosten tuleviin käytöstä poistoihin ja käytetyn ydinjätteen loppusijoitukseen liittyvä varaus perustuu pitkäaikaisiin kassavirtaennusteisiin arvioiduista kustannuksista. Pääasialliset oletukset liittyvät teknisiin suunnitelmiin, ajoituksiin, kustannusennusteisiin ja diskonttokorkoon. Valtioiden viranomaiset hyväksyvät tekniset suunnitelmat, oletukset ajoituksesta ja kustannusennusteet. • Ydinvoimalan käytöstä poistamista varten kirjattavat varaukset ovat tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka, koska varaukset tilinpäätöksessä ovat merkittäviä ja IFRS:n mukainen kirjanpidollinen käsittely on monimutkaista. Lisäksi varausten määrittäminen vaatii erityisiä laskentakäytäntöjä ja johdon harkintaa laskennassa käytettävien oletusten, kuten teknisten suunnitelmien, ajoituksen, kustannusennusteiden ja diskonttokoron määrittämisessä. |
Hyödykejohdannaisten käypä arvo ja suojauslaskenta Katso liitetieto 4, 7, 14 ja 15 tilinpäätöksessä. • Fortumin liiketoiminta on alttiina hintojen vaihtelulle sekä energian tuotannossa, siirrossa että myynnissä käytettävien hyödykkeiden saatavuudelle. Pääasiallisesti riskit liittyvät sähkön hintaan ja volyymiin, päästöjen hintaan sekä polttoaineiden hintaan että saatavuuteen. Sähkön hintariskiä suojataan sähköjohdannaissopimuksilla. Fortum käyttää johdannaisinstrumentteja vähentääkseen sähkön hintavolatiliteetin vaikutusta. Fortum suojaa hyödykemarkkinariskejä parantaakseen tuloksen ennustettavuutta ja vähentääkseen kassavirran vaihtelua, varmistaen samalla, että kassavirtariski on hyväksyttävällä tasolla. • Johdannaissopimuksiin liittyvät varat Fortum Oyj:n konsernitaseessa ovat 645 miljoonaa euroa (605 miljoonaa euroa) ja velat 554 miljoonaa euroa (1 273 miljoonaa euroa). Tulevaisuuden rahavirtoja suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutokset tuloslaskelman vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa erissä ovat -61 miljoonaa euroa (111 miljoonaa euroa) ja kassavirran suojaukset muissa oman pääoman erissä ovat 127 miljoonaa euroa (-337 miljoonaa euroa). • Hyödykejohdannaisten käypä arvo ja suojauslaskenta on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka, koska rahoitusinstrumenttien käyvillä arvoilla ja niiden muutoksilla voi olla olennaisia vaikutuksia Fortumin tilinpäätökseen. | • Tilintarkastustoimenpiteisiimme on kuulunut Fortumin sisäisten kontrollien arviointi liittyen johdannaisiin, suojaustoimintaan ja käypien arvojen määrittämiseen. • Olemme arvioineet Fortumin johdannaisten arvostuksessa käyttämien mallien ja oletusten asianmukaisuutta. Olemme verranneet johdon arvostuslaskennassa käyttämiä syöttötietoja markkinoilta saatavaan informaatioon. • Olemme suorittaneet tilintarkastustoimenpiteitä avointen johdannaissopimusten olemassaoloon ja täydellisyyteen liittyen. • Olemme arvioineet suojauslaskennan soveltamisen asianmukaisuutta suhteessa IFRS 9 -standardin vaatimuksiin. • Olemme arvioineet johdannaisten esittämistavasta annettujen tietojen asianmukaisuutta konsernitilinpäätöksessä.

227

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan
velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja
täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta
sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei
ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja
konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät
toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen.
Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan
purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea
varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai
yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen
virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa,
väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä
taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä johdon
tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista laatia
tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme
tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin tai
olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä
emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olennaista
epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme lukijan
huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta
koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni
pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä
esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia
liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta i nformaatiosta. Vastaamme konsernin
tilintarkastusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja
läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 16.3.2006 alkaen
yhtäjaksoisesti 19 vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen ja taloudellisiin tietoihin sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä
tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet
toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja
odotamme saavamme taloudelliset tiedot käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
228

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen
yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa
tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme tietämyksen kanssa tai
vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta
velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen
sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista
säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat
yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä.
Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain
7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme muuhun
informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa
informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole
tämän asian suhteen raportoitavaa.
Muut lausunnot
Puollamme tilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys taseen osoittaman voiton
käyttämisestä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme vastuuvapauden myöntämistä
emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme tilikaudelta.
Espoossa, 17. helmikuuta 2025
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT
229

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä
Riippumattoman tilintarkastajan raportti Fortum Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Fortum Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Fortum Oyj:n (1463611-4) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös
(635400IUIZZIUJSAMF76-2024-12-31-fi.zip) tilikaudelta 1.1.–31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-
tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen sääntelystandardin artiklan 3
mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja
yhtiön tunniste-tiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4
mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen ESEF komission teknisen
sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan
tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä
sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission teknisen
sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-
tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission teknisen
sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on suoritettu.
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon kansainvälisen
varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin
merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten
mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot
olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan
vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuu tilintarkastajan harkinnasta.
Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista
poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
230

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Fortum Oyj:n ESEF-
tilinpäätökseen (635400IUIZZIUJSAMF76-2024-12-31-fi.zip) sisältyvät konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta 1.1.-31.12.2024 on olennaisilta
osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Fortum Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta 1.1.2024–
31.12.2024 on annettu tilintarkastuskertomuksellamme 17.2.2025. Tällä raportilla emme anna
konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.
Espoossa, 17. helmikuuta 2025
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT
231

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto
kestävyysraportista
Kestävyysraportin varmennuskertomus
Fortum Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Fortum
Oyj:n (y-tunnus 1463611-4) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole tullut
seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysraportissa ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
• kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
• kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä
vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Fortum Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi), sekä tietojen merkitsemisen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla
tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista
konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana
toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä
varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin
mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai
yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Kestävyysraportointitarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Muu seikka
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Fortum Oyj:n kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta 1.1.–
31.12.2024.
Lausuntomme ei kata konsernikestävyysraportissa esitettyjä vertailutietoja. Lausuntoamme ei
ole mukautettu tämän seikan osalta.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja
laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä
toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
232

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten
noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Fortum Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa
säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty prosessi,
jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia varten ja
tietojen merkitseminen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
• siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta
kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia;
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia
konsernikestävyysraportin, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysraportin laatimisessa
Kestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien
raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja
valintoja. Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen
raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Lisäksi raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja yhtiön on esitettävä mahdollisia
tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista
toimista näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen lopputulos saattaa olla erilainen, koska
ennustetut tapahtumat eivät aina toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden
siitä, onko konsernikestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan
olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin,
joita käyttäjät tekevät konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat konsernikestävyysraportin
olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta
relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden
asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme
antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen
tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan
sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat
luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä, ja
ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa
toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin
suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
233

| Taloudelliset tiedot 2024
| Hallituksen toimintakertomus Konsernitilinpäätös Emoyhtiön tilinpäätös, FAS A llekirjoitukset Tilintarkastuskertomus Tilintarkastajan raportti ESEF-tilinpäätöksestä Tilintarkastajan rajoitetun varmuuden lausunto kestävyysraportista

Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yrityksen johtoa sekä kestävyysraportin sisältämien tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia henkilöitä konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä organisaation eri tasoilla ja liiketoiminta-alueilla.
• Hankimme haastatteluilla käsityksen yrityksen kestävyysraportointiprosessista, sisäisistä kontrolleista sekä tietojärjestelmistä kestävyysraportointiprosessiin liittyen.
• Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin, ja arvioimme, tukevatko ne kestävyysraporttiin sisältyvää informaatiota.
• Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta arvioimme yrityksen suorittaman prosessin toteuttamista suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että kaksoisolennaisuusarvioinnista annetut tiedot ovat ESRS-standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö kestävyysraportti olennaisia kestävyysteemoja koskevat ESRS- standardien vaatimukset olennaisilta osin.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista, joilla yritys on määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.

Espoossa, 17. helmikuuta 2025
Deloitte Oy
Kestävyystarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KRT