iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 kemira:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 kemira:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 kemira:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 74370031Y7RK5H88CQ48 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember
Kemira Oyj
Energiakatu 4 Puh. +358 10 8611 Y-tunnus 0109823-0
00180 Helsinki, Suomi Faksi +358 108621 119 Kotipaikka Helsinki
www.kemira.com
Kemira Oyj
Tilinpäätös 2024
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 2
Tilinpäätös 2024
Sisällysluettelo

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024 .................................. | 3 |  | 3. | Investoinnit, yrityshankinnat ja -myynnit .................... | 125 |  |  | 6. | Konsernirakenne ................................................................ | 161
| Kestävyysraportti ......................................................................... | 24 |  | 3.1. | Liikearvo ............................................................................... | 125 |  |  | 6.1. | Lähipiiri ................................................................................. | 161
|  | Yleiset tiedot ....................................................................... | 24 |  | 3.2. | Muut aineettomat hyödykkeet ........................................ | 127 |  |  | 6.2. | Konsernin tytäryritykset ja osakkuusyritykset ........... | 163
|  | Ympäristötiedot .................................................................. | 40 |  | 3.3. | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ........................ | 129 |  |  | 7. | Taseen ulkopuoliset erät ................................................. | 165
|  | Sosiaaliset tiedot ................................................................ | 77 |  | 3.4. | Vuokrasopimukset .............................................................. | 131 |  |  | 7.1. | Vastuusitoumukset ja ehdolliset velat .......................... | 166
|  | Hallintotapa tiedot ............................................................. | 93 |  | 3.5. | Muut osakkeet ..................................................................... | 133 |  |  | 7.2. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat ....................... | 166
KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) *) ................................................... | 103 |  | 3.6. | Liiketoimintojen yhdistäminen ........................................ | 135 |  |  |  |  |
| Konsernin tuloslaskelma ............................................................. | 103 |  | 3.7. | Myytävänä oleviksi luokitellut erät ................................. | 135 |  | EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS *) ........................................................... | 167
| Konsernin laaja tuloslaskelma ................................................... | 103 |  | 4. | Käyttöpääoma ja muut tase-erät ................................... | 137 |  | HALLITUKSEN VOITONJAKOEHDOTUS JA | 186
| Konsernin tase ............................................................................... | 104 |  | 4.1. | Vaihto-omaisuus ................................................................. | 137 |  | ALLEKIRJOITUKSET *) .......................................................................
| Konsernin rahavirtalaskelma ..................................................... | 105 |  | 4.2. | Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset ......... | 137 |  | TILINTARKASTUSKERTOMUS .......................................................... | 188
| Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista ................ | 106 |  | 4.3. | Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat ............................ | 138 |  | KESTÄVYYSRAPORTIN VARMENNUSKERTOMUS ....................... | 192
| Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ............................................ | 108 |  | 4.4. | Laskennalliset verovelat ja -saamiset ........................... | 139 |  | ESEF-TILINPÄÄTÖKSEN VARMENNUSRAPORTTI ....................... | 195
| 1. | Konsernitilinpäätöksen olennaiset laatimisperiaatteet ............................................................ | 108 |  | 4.5. | Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde- etuudet ................................................................................. | 142 |  | MUU TALOUDELLINEN INFORMAATIO |
| 2. | Taloudellinen tulos ............................................................ | 111 |  | 4.6. | Varaukset ............................................................................. | 146 |  |  | Konsernin tunnusluvut ................................................................ |
| 2.1. | Segmenttitiedot .................................................................. | 111 |  | 5. | Pääomarakenne ja rahoitusriskit ................................... | 147 |  |  | Tunnuslukujen laskentakaavat .................................................
| 2.2. | Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut ............................... | 116 |  | 5.1. | Pääomarakenne .................................................................. | 147 |  |  | Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-lukuihin ................................ |
| 2.3. | Osakeperusteiset maksut ................................................ | 118 |  | 5.2. | Oma pääoma ........................................................................ | 149 |  |  | Tuloskehitys neljännesvuosittain ............................................. |
| 2.4. | Poistot ja arvonalentumiset ............................................. | 120 |  | 5.3. | Korolliset velat .................................................................... | 150 |  | OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT .......................................... |
| 2.5. | Rahoitustuotot ja -kulut .................................................... | 121 |  | 5.4. | Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin .................. | 151 |  | TIETOA SIJOITTAJILLE ....................................................................... |
| 2.6. | Tuloverot .............................................................................. | 122 |  | 5.5. | Rahoitusriskien hallinta .................................................... | 155 |  |  |  |  |
| 2.7. | Osakekohtainen tulos ........................................................ | 124 |  | 5.6. | Johdannaisinstrumentit .................................................... | 159 |  |  |  |  |
| 2.8. | Muut laajan tuloksen erät ................................................. | 124 |  |  |  |  |  |  |  |

*) Osa tilintarkastettua tilinpäätöstä 2024
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 3

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Hallituksen toimintakertomus 2024
Vuonna 2024 Kemira-konsernin liikevaihto laski 13 % ja oli 2 948,1 miljoonaa euroa (3 383,7)
johtuen Oil & Gas -liiketoiminnan myynnistä. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja
-myynnit pois lukien, laski 1 % Pulp & Paper -segmentin alhaisemman liikevaihdon
seurauksena. Molempien segmenttien myyntimäärät kasvoivat. Myyntihinnat laskivat
erityisesti Pulp & Paper -segmentissä johtuen siitä, että energiaintensiivisten sellu- ja
valkaisukemikaalien myyntihinnat laskivat vuoden 2024 ensimmäisellä puoliskolla vuoden
2023 ensimmäisen puoliskon korkealta tasolta.
Operatiivinen käyttökate laski 12 % ja oli 585,4 miljoonaa euroa (666,7) johtuen pääasiassa Oil
& Gas -liiketoiminnan myynnistä. Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen
käyttökate laski 582,1 miljoonaan euroon (595,9). Industry & Water -segmentin Oil & Gas
-liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen käyttökate kasvoi, ja Pulp & Paper
-segmentin operatiivinen käyttökate laski alhaisempien myyntihintojen vuoksi. Operatiiivinen
käyttökateprosentti nousi hieman 19,9 %:iin (19,7 %). Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin
huomioiva operatiivinen käyttökateprosentti oli vahva 20,0 % (20,6 %), ja molempien
segmenttien kannattavuuskehitys oli vakaata.
Käyttökate kasvoi 2 % ja oli 550,7 miljoonaa euroa (540,0). Ero operatiiviseen
käyttökatteeseen selittyy vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä. Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät liittyivät pääasiassa Kemiran uuteen organisaatioon ja yhden
tuotantolaitoksen omistavan energiayhtiön odotettuun vajaakäyttöön Porissa, mistä Kemira
omistaa enemmistön Pohjolan Voiman kautta. Vertailukaudella vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät koostuivat pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyvästä tappiosta.
Operatiivinen liikevoitto laski 14 % edellisvuoteen verrattuna ja oli 398,7 miljoonaa euroa
(463,0) mikä johtui pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan myynnistä. Oil & Gas -liiketoiminnan
myynnin huomioiva operatiivinen liikevoitto laski 5 % ja oli 395,5 miljoonaa euroa (415,5).
Liikevoitto kasvoi 8 % ja oli 363,2 miljoonaa euroa (336,4).
Liiketoiminnan rahavirta oli 484,6 miljoonaa euroa (546,0) eli vakaalla tasolla.
Osakekohtainen tulos, laimennettu, kasvoi 25 % ja oli 1,61 euroa (1,28). Oil & Gas -liiketoiminnan
myyntiin liittyvä tappio vaikutti vertailukauteen.
Hallitus ehdottaa vuoden 2025 yhtiökokoukselle 0,74 euron osinkoa (0,68) osakkeelta eli
yhteensä 114 miljoonaa euro a (104). Os inko ehdotetaan maksettavaksi kahdessa erässä huhti-
ja marraskuussa.
Oil & Gas -liiketoiminnan myynti
Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintaansa liittyvän portfolion 2.2.2024. Kaikki tämän
raportin vertailut on tehty vertailukauteen, joka sisältää Oil & Gas -liiketoiminnan. Kemiran
vuoden 2024 liikevaihdosta noin 45 miljoonaa euroa ja operatiivisesta käyttökatteesta noin 3
miljoonaa euroa liittyy myytyyn Oil & Gas -liiketoimintaan. Tässä raportissa on myös esitetty
Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioivia lukuja raportin keskeisissä osioissa. Nämä luvut
kuvaavat Kemiran Pulp & Paper- ja Industry & Water -segmenttien liiketoimintaa myynnin
jälkeen. Kemiran johto seuraa Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioivia lukuja.
Vertailukauden oikaistut luvut löytyvät myös erillisestä pörssitiedotteesta (julkaistu 9.2.2024)
sekä osoitteesta kemira.com/sijoittajat. Kemiran näkymät vuodelle 2024 sisältävät Oil & Gas
-liiketoiminnan myynnin toteutumiseen 2.2.2024 asti.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 4

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

AVAINLUVUT

MIlj. euroa | 2024 | 2023 | 2022 |  | Milj. euroa | 2024 | 2023 | 2022
Liikevaihto | 2 948,1 | 3 383,7 | 3 569,6 |  | Sidottu pääoma* | 1 920,1 | 2 155,5 | 2 238,0
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden | 2 903,5 | 2 889,0 | 3 141,1 |  | Sidottu pääoma*, O&G-myynti huomioiden | 1 920,1 | 1 856,0 |
Operatiivinen käyttökate | 585,4 | 666,7 | 571,6 |  | Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 20,8 | 21,5 | 16,2
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden | 582,1 | 595,9 | 518,3 |  | Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, %, O&G-myynti huomioiden | 20,6 | 22,4 |
Operatiivinen käyttökate, % | 19,9 | 19,7 | 16,0 |  | Sidotun pääoman tuotto*, % | 18,9 | 15,6 | 15,5
Operatiivinen käyttökate, %, O&G-myynti huomioiden | 20,0 | 20,6 | 16,5 |  | Liiketoiminnan rahavirta | 484,6 | 546,0 | 400,3
Käyttökate | 550,7 | 540,0 | 558,8 |  | Investoinnit ilman yritysostoja | 167,3 | 204,9 | 197,9
Käyttökate, % | 18,7 | 16,0 | 15,7 |  | Investoinnit ilman yritysostoja, O&G-myynti huomioiden | 167,3 | 187,7 | 176,2
Operatiivinen liikevoitto | 398,7 | 463,0 | 361,6 |  | Investoinnit | 170,5 | 206,8 | 197,9
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden | 395,5 | 415,5 | 331,7 |  | Rahavirta investointien jälkeen | 411,8 | 349,3 | 222,3
Operatiivinen liikevoitto, % | 13,5 | 13,7 | 10,1 |  | Omavaraisuus, % kauden lopussa | 53 | 48 | 46
Operatiivinen liikevoitto, %, O&G-myynti huomioiden | 13,6 | 14,4 | 10,6 |  | Osakekohtainen oma pääoma, euroa | 11,59 | 10,84 | 10,89
Liikevoitto | 363,2 | 336,4 | 347,6 |  | Velkaantuneisuus, % kauden lopussa | 16 | 32 | 46
Liikevoitto, % | 12,3 | 9,9 | 9,7 |  | Henkilömäärä keskimäärin | 4 746 | 4 946 | 4 936
Tilikauden voitto | 262,7 | 211,3 | 239,7 |  | Palkat ja palkkiot | 335,0 | 343,5 | 339,2
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa | 1,61 | 1,28 | 1,50 |  |  |  |  |

* 12 kuukauden liukuva keskiarvo (Sidotun pääoman tuotto, % perustuu liikevoittoon)
Ellei toisin mainita, tässä raportissa esitetyt vertailut liittyvät vuoden 2023 vastaavaan ajanjaksoon.
Kemira esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja (vaihtoehtoiset tunnusluvut), joita ei ole määritelty IFRS-standardissa.
Kemira uskoo pääomamarkkinoiden ja Kemiran johdon seuraamien vaihtoehtoisten tunnuslukujen, kuten liikevaihdon
kasvu paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien (=orgaaninen kasvu), käyttökate, operatiivinen
käyttökate, operatiivinen liikevoitto, rahavirta investointien jälkeen ja velkaantumisaste, antavan hyödyllistä ja
vertailukelpoista tietoa Kemiran liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta tilanteesta. Tietyt vaihtoehtoiset
tunnusluvut ovat myös palkitsemisen tuloskriteerejä.
Kemiran esittämiä vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään vastaavista IFRS-tunnusluvuista, ja niitä tulee
lukea yhdessä lähinnä vastaavien IFRS-tunnuslukujen kanssa. Tunnuslukujen laskentakaavat ovat luettavissa tässä
raportissa ja osoitteessa www.kemira.fi > Sijoittajat > Taloustieto. Kaikki raportin luvut on pyöristetty erikseen, minkä
seurauksena yksittäisten lukujen summat saattavat hieman poiketa esitetyistä summista.
Yllä olevien avainlukujen lisäksi konsernin taloudellista kehitystä kuvaavia tunnuslukuja on esitetty Muu taloudellinen
informaatio -osiossa kohdassa Konsernin tunnusluvut.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 5

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Taloudellinen tulos 2024
Liikevaihto laski 13 % johtuen Oil & Gas -liiketoiminnan myynnistä, ja liikevaihto paikallisissa
valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 1 % Pulp & Paper -segmentin
alhaisemman liikevaihdon seurauksena. Molempien segmenttien myyntimäärät kasvoivat.
Myyntihinnat laskivat erityisesti Pulp & Paper -segmentissä johtuen siitä, että
energiaintensiivisten sellu- ja valkaisukemikaalien myyntihinnat laskivat vuoden 2024
ensimmäisellä puoliskolla vuoden 2023 ensimmäisen puoliskon korkealta tasolta.

Liikevaihto | 2024 | 2023 | ∆% | Orgaaninen kasvu*, % | Valuutta- kurssien vaikutus, % | Yritys- ostojen ja -myyntien vaikutus, %
milj. euroa | milj. euroa
Pulp & Paper | 1 646,7 | 1 748,2 | -6 | -4 | -1 | -1
Industry & Water | 1 301,4 | 1 635,5 | -20 | +3 | 0 | -28
Yhteensä | 2 948,1 | 3 383,7 | -13 | -1 | 0 | -14
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 1 256,9 | 1 140,9 | +10 |  |  |
Yhteensä, Oil & Gas - myynti huomioiden | 2 903,5 | 2 889,0 | +1 |  |  |

Industry & Water, O&G-liiketoiminnan myynnin huomioiva liikevaihto, 1256,9 miljoonaa euroa, sisältää
sopimusvalmistuksen Sterling Specialty Chemicals -yhtiön (Kemiran Oil & Gas -liiketoiminnan ostaja) kanssa. Sterling
Specialty Chemicals -yhtiön sopimusvalmistuksen vaikutusta ei huomioida orgaanisessa kasvussa.
* Liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien
Maantieteellisesti liikevaihto jakautui seuraavasti: EMEA (Europe, Middle East, Africa) 52 %
(48 %), Americas 38 % (43 %) sekä APAC (Asia Pacific) 10 % (9 %).
Operatiivinen käyttökate laski 12 % ja oli 585,4 miljoonaa euroa (666,7) johtuen pääasiassa Oil
& Gas -liiketoiminnan myynnistä. Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen
käyttökate laski 582,1 miljoonaan euroon (595,9). Industry & Water -segmentin Oil & Gas
-liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen käyttökate kasvoi, ja Pulp & Paper
-segmentin operatiivinen käyttökate laski alhaisempien myyntihintojen vuoksi. Operatiiivinen
käyttökateprosentti nousi hieman 19,9 %:iin (19,7 %). Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin
huomioiva operatiivinen käyttökateprosentti oli vahva 20,0 % (20,6 %), ja molempien
segmenttien kannattavuuskehitys oli vakaata.

Varianssianalyysi, milj. euroa | 1–12
Operatiivinen käyttökate, 2023 | 666,7
Myyntimäärät | +63,2
Myyntihinnat | -175,7
Muuttuvat kustannukset | +148,8
Kiinteät kustannukset | -33,7
Valuuttakurssimuutokset | -0,2
Muut | -14,4
Yritysmyynnit | -69,3
Operatiivinen käyttökate, 2024 | 585,4

Operatiivinen käyttökate | 2024 | 2023 | ∆% | 2024 | 2023
milj. euroa | milj. euroa | kate-% | kate-%
Pulp & Paper | 303,1 | 330,9 | -8 | 18,4 | 18,9
Industry & Water | 282,3 | 335,8 | -16 | 21,7 | 20,5
Yhteensä | 585,4 | 666,7 | -12 | 19,9 | 19,7
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 279,1 | 265,0 | +5 | 22,2 | 23,2
Yhteensä, O&G- myynti huomioiden | 582,1 | 595,9 | -2 | 20,0 | 20,6

Käyttökate kasvoi 2 % 550,7 miljoonaa euroa (540,0). Ero operatiiviseen käyttökatteeseen
selittyy vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä. Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
liittyivät pääasiassa Kemiran uuteen organisaatioon ja yhden tuotantolaitoksen omistavan
energiayhtiön odotettuun vajaakäyttöön Porissa, mistä Kemira omistaa enemmistön Pohjolan
Voiman kautta. Vertailukaudella vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät koostuivat pääasiassa
Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyvästä tappiosta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 6

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, milj. euroa | 2024 | 2023
Käyttökatteessa | -34,8 | -126,7
Pulp & Paper | -20,6 | -22,9
Industry & Water | -14,1 | -103,7
Poistoissa ja arvonalentumisissa | -0,7 | 0,0
Pulp & Paper | -0,7 | 0,0
Industry & Water | 0,0 | 0,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa yhteensä | -35,5 | -126,7

Poistot ja arvonalentumiset olivat 187,4 miljoonaa euroa (203,6) sisältäen 5,8 miljoonan
euron (6,9) hankintamenoallokaatioon liittyvät poistot.
Operatiivinen liikevoitto laski 14 % edellisvuoteen verrattuna, mikä johtui pääasiassa Oil &
Gas -liiketoiminnan myynnistä. Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen
liikevoitto laski 5 %. Liikevoitto kasvoi 8 %. Ero operatiiviseen liikevoittoon selittyy
vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä, jotka on kuvattu edellä Käyttökate-osiossa.
Vertailukauden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät on myös kuvattu edellä Käyttökate-
osiossa.
Rahoituskulut, netto olivat -26,9 miljoonaa euroa (-44,4). Lasku johtui alhaisemmasta
nettovelasta ja sitä seuranneesta nettokorkokulujen pienenemisestä. Tuloverot olivat -73,6
miljoonaa euroa (-80,7). Raportoitu veroaste oli 22 % (28 %). Tilikauden tulos kasvoi 24 %,
koska Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyvä tappio vaikutti vertailukauteen.
Rahoitusasema ja rahavirta
Liiketoiminnan rahavirta tammi-joulukuussa 2024 oli 484,6 miljoonaa euroa (546,0) eli vakaalla
tasolla. Rahavirta investointien jälkeen kasvoi 411,8 miljoonaan euroon (349,3). Kemira
vastaanotti vuoden aikana Oil & Gas -liiketoimintansa myyntiin liittyviä myyntituloja Q1 2024
aikana. Lisäksi vuoden 2024 ensimmäisen neljänneksen aikana Kemiran Eläkesäätiö Neliapila
palautti Kemiralle 12 miljoonaa euroa ylikatetta. Nettokäyttöpääoma laski hieman vuoden
2023 loppuun verrattuna.
Korollisten velkojen määrä oli kauden lopussa 810,7 miljoonaa euroa (937,8) sisältäen 132,2
miljoonan euron (121,4) vuokrasopimusvelat. Konsernin korollisten velkojen,
vuokrasopimusvelat pois lukien, keskimääräinen korko oli 2,8 % (2,8 %) ja duraatio oli 13
kuukautta (16). Vahvan kassatilanteen ansiosta kiinteäkorkoisten lainojen osuus korollisten
nettovelkojen kokonaissummasta oli 114 % (77 %) vuokrasopimusvelat mukaan lukien.
Seuraavien 12 kuukauden aikana erääntyvän lyhytaikaisen velan määrä oli 263,6 miljoonaa
euroa. Rahavarat olivat joulukuun 2024 lopussa 519,2 miljoonaa euroa (402,5). Vuoden 2024
viimeisellä neljänneksellä Kemira nosti kahdenvälistä lainaa 50 miljoonan euron edestä. Lainan
maturiteetti on enintään 10 vuotta. Konsernilla on 400 miljoonan euron nostamaton, vuonna
2026 erääntyvä valmiusluotto.
Konsernin nettovelka kauden lopussa oli 291,5 miljoonaa euroa (535,2) sisältäen
vuokrasopimusvelat. Omavaraisuusaste oli 53 % (48 %), ja velkaantuneisuus oli 16 % (32 %).
Joulukuun 2024 lopussa nettovelka / operatiivinen käyttökate oli 0,5 eli ennätyksellisen
vahvalla tasolla.
Kemira altistuu valuutan transaktio- ja translaatioriskeille. Konsernin merkittävimmät
transaktioriskit syntyvät Yhdysvaltain dollarista, Kiinan renminbistä, Kanadan dollarista ja
Ruotsin kruunusta. Vuoden lopussa Yhdysvaltain dollarimääräinen valuuttavirtariski euroa
vastaan oli vasta-arvoltaan noin 142 miljoonaa euroa keskimääräisen suojausasteen ollessa 62
%. Kiinan renminbimääräinen valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 121
miljoonaa euroa keskimääräisen suojausasteen ollessa 74 %. Kanadan dollarimääräinen
valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 41 miljoonaa euroa keskimääräisen
suojausasteen ollessa 73 %. Ruotsin kruunumääräinen valuuttavirtariski euroa vastaan oli
vasta-arvoltaan noin 39 miljoonaa euroa keskimääräisen suojausasteen ollessa 71 %. Lisäksi
Kemiralle aiheutuu vähäisempää valuuttavirtariskiä euroa vastaan pääosin Tanskan kruunun,
Puolan zlotyn, Korean wonin ja Norjan kruunun osalta ja Yhdysvaltojen dollaria vastaan
pääosin Brasilian realin ja Kanadan dollarin osalta. Tämä valuuttavirtariski on vasta-arvoltaan
yhteensä noin 144 miljoonaa euroa.
Koska Kemiran konsernitilinpäätös laaditaan euroissa, Kemira altistuu myös valuutan
translaatioriskille siltä osin kun sen muualla kuin Suomessa sijaitsevien tytäryhtiöiden tulos- ja
tase-erät raportoidaan muissa valuutoissa kuin euroissa. Kemiran merkittävimmät
translaatioriskit tulevat Yhdysvaltain dollarista ja Kanadan dollarista. Valuuttojen
vahvistuminen suhteessa euroon kasvattaisi Kemiran liikevaihtoa ja käyttökatetta
translaatiovaikutuksen kautta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 7

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Investoinnit
Tammi-joulukuussa 2024 investoinnit ilman yritysostoja laskivat 18 % ja olivat 167,3 miljo onaa
euroa (204,9). Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioivat investoinnit laskivat 11 % ja olivat
167,3 miljoonaa euroa (187,7 ). Investoinnit ilman yritysostoja (investoinnit) jakautuivat
seuraavasti: laajennusinvestoinnit 12 % (16 %), parannusinvestoinnit 25 % (28 %) ja
ylläpitoinvestoinnit 64 % (55 %).
Tutkimus ja tuotekehitys
Tammi-joulukuussa 2024 tutkimus- ja tuotekehityskulut olivat 33,8 miljoonaa euroa (34,2 ) eli
1,1 % ( 1,0 %) konsernin liikevaihdosta. Kemiran strategia nojautuu kestäviin ja uusiutuviin
ratkaisuihin. Suurin osa Kemiran T&K-hankkeista keskittyykin näihin ratkaisuihin. Lisäksi yli
puolet Kemiran meneillään olevista T&K-hankkeista tehdään yhteistyössä ulkoisten
kumppanien kanssa.
Kemiran tutkimus- ja tuotekehitystoiminta on kasvun mahdollistaja, minkä lisäksi se edistää
Kemiran erottautumista kilpailijoista. Uudet tuotelanseeraukset edistävät Kemiran
asiakkaiden prosessien tehokkuutta ja vastuullisuutta sekä parantavat kannattavuutta.
Kemiran tuleva markkina-asema ja kannattavuus riippuvat toisaalta yhtiön kyvystä ymmärtää
asiakkaiden nykyisiä ja tulevia tarpeita ja markkinatrendejä ja vastata niihin ja toisaalta yhtiön
kyvystä innovoida uusia erottautuvia tuotteita ja sovelluksia.
Vuoden 2024 lopussa Kemiralla oli 388 (419) patenttiperhettä sisältäen 1 868 (2 041)
myönnettyä patenttia ja 929 (963) vireillä olevaa patenttihakemusta. Vuoden 2024 aikana
Kemira haki 54 (55) uutta patenttia ja käynnisti 21 uutta tuotekehityshanketta, joista 81 %
tähtää asiakkaiden resurssitehokkuuden parantamiseen. Samaan aikaan Kemira aloitti 24
uuden tuotteen kaupallistamisen. Tuotteet ovat lähtöisin 14 eri hankkeesta. Kemira on
käynnistänyt myös useita kumppanuuksia ulkopuolisten tahojen kanssa, jotta se voi kehittää
ja kaupallistaa uusia uusiutuvia ratkaisuja asiakkailleen. Kemiran T&K-yksikkö kehitti vuonna
2024 ohjelman, jolla parannetaan T&K-hankkeiden markkinoilletuontiaikaa (aika hankkeen
alkamisesta kaupalliseen lanseeraukseen). Markkinoilletuontiaika on lyhentynyt tämän
ansiosta merkittävästi, 43 %, verrattuna vuoteen 2023.
Henkilöstö
Konsernin palveluksessa oli kauden lopussa 4 698 työntekijää (4 915). Kemiralla oli
työntekijöitä Suomessa yhteensä 779 (790), muualla EMEA-alueella 1 738 (1 709), Americas-
alueella 1 242 (1 484) ja APAC-alueella 939 (932). Henkilöstön määrä laski vertailukauden
tasolta Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin vuoksi.
Vastuullisuus
Kemiran vastuullisuustyötä ohjaavat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (Sustainable
Development Goals, SDG), ja se kattaa taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset aiheet.
Keskitymme seuraaviin tavoitteisiin: puhdas vesi ja sanitaatio (SDG 6), ihmisarvoista työtä ja
talouskasvua (SDG 8), vastuullista kuluttamista (SDG 12) ja ilmastotekoja (SDG 13). Lisätietoja
Kemiran kestävyystyöstä löytyy vuoden 2024 kestävyysraportista, joka on laadittu yritysten
kestävyysraportointia koskevan direktiivin (Corporate Sustainability Reporting Directive,
CSRD) vaatimusten mukaisesti.
VASTUULLISUUDEN VUODEN 2024 PÄÄKOHDAT
Turvallisuus
Vuoden 2024 TRIF* oli 3,2 (2023: 2,5). Vuonna 2024 Kemira toteutti maailmanlaajuisen
turvallisuuskoulutusohjelman, jonka tavoitteena oli kouluttaa kaikki Kemiran tuotantolaitosten
350 työnjohtajaa. Kemira arvioi yhtiön turvallisuustavoitteen uudelleen ja muutti TRIF-
tavoitettaan 1,5:stä 2,2:een vuoden 2025 loppuun mennessä ja 1,1:stä 1,5:een vuoden 2030
loppuun mennessä. .
Ihmiset
Kemiran tavoitteena on kuulua monimuotoisuudessa ja osallisuudessa (DEI) teollisuuden alan
korkeimpaan 10 %:iin vuoden 2025 loppuun mennessä. Käytämme mittaamiseen omaa
osallisuusindeksiämme, ja nykyinen ero korkeimpaan 10 %:iin on 3 pistettä. DEI-ohjelmamme
eteni suunnitellusti vuonna 2024. Vuoden aikana yli 86 % työntekijöistä suoritti DEI-
verkkokurssin ja järjestimme 21 Inclusive Leaders -työpajaa. Työpajoissa käsiteltiin keskeisiä
teemoja, kuten psykologista turvallisuutta ja osallistavaa johtamiskäyttäytymistä.
Tammikuussa 2025 Kemira sijoittui Suomen suurten yritysten sarjassa 10 parhaan joukkoon
pohjoismaisessa Nordic Business Diversity Index 2025 -monimuotoisuusvertailussa, joka
perustui Q4 2024 tietoihin
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 8

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Kiertotalous
Kemira jatkoi uusiutuvien ratkaisujen strategian edistämistä vuonna 2024. Kemira muun
muassa ilmoitti yhdessä IFF:n kanssa saaneensa valmiiksi uusiutuvien polymeerien
tuotantolaitoksen Suomessa. Lisäksi Kemira kertoi selvittävänsä IFF:n kanssa uusiutuviin
polymeereihin liittyvän strategisen yhteistyön laajentamista perustamalla yhteisyrityksen
tuotantolaitoksen rakentamiseksi Suomeen. Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto kasvoi 240
miljoonaan euroon vuonna 2024. Vuonna 2024 Kemiran tuotantotoiminnan jätemäärät
vähenivät entisestään. Sekä vaarallisten että tavanomaisten jätteiden määrät vähenivät.
Vuodesta 2019 lähtien Kemiran tuotantotoiminnan kokonaisjätemäärä on vähentynyt 50 %
(vaarallinen jäte 70 % ja tavanomainen jäte yli 40 %). Vähennys johtuu pääosin jäte-
intensiivisten tuotteiden tuotantomäärien vähentymisestä. Kemiran loppukäsittelyyn ohjatun
tuotantojätteen intensiteetti kasvoi vuonna 2024 ja oli 4,2.
Vesi
Kasvattaakseen vedenkäsittelyliiketoimintaansa Kemira laajensi tarjontaansa
aktiivihiilimarkkinaan tekemällä yritysoston Isossa-Britanniassa. Vuonna 2024 Kemiran
tuotantotoiminnan vedenkulutus väheni entisestään. Vuodesta 2019 lähtien Kemiran
tuotantotoiminnan vedenkulutus on vähentynyt 25 %. Vähennys johtuu pääosin vesi-
intensiivisten tuotteiden tuotantomäärien vähentymisestä. Vuonna 2024 Kemira jatkoi lisäksi
toimenpiteitään oman toiminnan veteen liittyvien vaikutusten vähentämiseksi. Kemiran
elinkaariarviointiin liittyvää kyvykkyyttä vahvistettiin entisestään, jotta koko arvoketjun veteen
liittyviä vaikutuksia ymmärrettäisiin paremmin. Uudet CDP Water Security -luokitukset
julkaistiin helmikuussa 2025. Kemiran tulos on pysynyt B-tasolla (Management-taso) vuoden
2021 ensimmäisen täyden kyselyn raportoinnin jälkeen, vaikka pisteytyskriteerit ovat
sittemmin tiukentuneet.
Ilmasto
Science Based Targets Initiative (SBTi) vahvisti lokakuussa 2024 Kemiran scope 1-, scope 2- ja
scope 3 -päästövähennystavoitteet. Kemira sitoutui vähentämään scope 1- ja scope 2 -
päästöjä 51,23 % vuoden 2030 loppuun mennessä perusvuodesta 2018 ja scope 3 -päästöjä
32,5 % vuoden 2033 loppuun mennessä perusvuodesta 2021. Vuonna 2024 Kemiran scope 1-,
scope 2- ja scope 3 -päästöt pysyivät melko vakaina suuremmista myyntimääristä huolimatta.
Tämä on linjassa SBTi:n tavoitteiden kehityspolun kanssa. Uudet CDP Climate Change
-luokitukset julkaistiin helmikuussa 2025, ja Kemiran luokitus pysyi B-tasolla.

SDG | TUNNUSLUVUT | YKSIKKÖ | 2024 | 2023
| TURVALLISUUS |  | 3,2 | 2,5
TRIF* 2,2 vuoden loppuun 2025 mennessä ja 1,5 vuoden 2030 loppuun mennessä *TRIF = työtapaturmien kokonaismäärä miljoonaa työtuntia kohti, sisältäen Kemiran työntekijät ja urakoitsijat
| IHMISET |  | Hieman parhaimman 25 %:n ulkopuolella | Parhaan 25 %:n joukossa
Tavoitteena kuulua monimuotoisuudessa ja osallisuudessa Glintin teollisuuden alan korkeimpaan 10 %:iin vuoden 2025 loppuun mennessä
| KIERTOTALOUS | kg/ tuotanto- tonni | 4,2 | 4,1
Jäteintensiteetin** vähentäminen 15 %:lla vuoden 2030 loppuun mennessä vuoden 2019 lähtötasosta (4,4) **kiloa tuotantoperäistä loppukäsiteltyä jätettä/tuotantotonni
| Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto > 500 miljoonaa euroa vuoden 2030 loppuun mennessä. | Milj. euroa | 240 | 226
| VESI | Arviointi- asteikko A–D | B | B
Tavoitteena on saavuttaa CDP Water Security luokituksen mukainen vesivarojen hallinnan korkein taso (Leadership A-/A) vuoden 2025 loppuun mennessä.
| ILMASTO | ktCO 2 e | 586 | 589
Scope 1 & 2*** -päästöjen vähentäminen 51,23 % vuoden 2030 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2018 lähtötasoon 894 ktCO 2 e.
Scope 3 -päästöjen vähentäminen 32,5 % vuoden 2033 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2021 lähtötasoon 2337,5 ktCO2e. | 1881 | 1863

** Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin jälkeen Kemiran jätetavoitetta oikaistiin Q2:n aikana niin, ettei se sisällä
yritysmyyntien vaikutuksia vuoden 2019 lähtötasosta lähtien. Vuosien 2022 ja 2023 raportoidut luvut on myös oikaistu.
*** Kemiran ilmastotavoite on päivitetty vastaamaan SBTi:n validoimaa tavoitetta. Perusvuosien sekä vuosien 2023 ja
2024 luvut on oikaistu heijastamaan Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiä sekä muutamien pienempien divestointien
vaikutusta.
**** Scope 1: suorat kasvihuonekaasupäästöt Kemiran tuotantolaitoksilta, mm. energiantuotannon ja
valmistusprosessien päästöt. Scope 2: epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt ostetun sähkön, lämmön, jäähdytyksen ja
höyryn tuotannosta ja hankinnasta. Scope 3: epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt ostetuista raaka-aineista,
kauppatavaroista ja materiaalien kuljetuksista.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 9

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Segmentit
PULP & PAPER
Pulp & Paper -segmentti auttaa ainutlaatuisen kemikaaliosaamisensa avulla sellun- ja
paperinvalmistajia innovoimaan ja tehostamaan toimintaansa sekä parantamaan
lopputuotteiden ominaisuuksia ja laatua. Segmentti kehittää ja myy uusia, asiakkaiden tarpeet
täyttäviä tuotteita ja pyrkii varmistamaan, että sillä on johtava valkaisukemikaalien ja
paperikoneen märänpään tuote- ja palveluvalikoima, joka keskittyy pakkauskartonkiin ja
pehmopaperiin. Pulp & Paper hyödyntää vahvaa sovellusvalikoimaansa Pohjois-Amerikassa ja
EMEA-alueella sekä rakentaa vahvaa asemaa Aasian ja Etelä-Amerikan kehittyvillä
markkinoilla. Vuoden 2025 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien Pulp & Paper -liiketoiminta
on jaettu kahteen liiketoimintayksikköön: Packaging & Hygiene Solutions sekä Fiber
Essent ials. Muutoksen tarkoituksena on terävöittää strategiaa ja vauhdittaa kannattavaa
kasvua.

Milj. euroa | 2024 | 2023
Liikevaihto | 1 646,7 | 1 748,2
Operatiivinen käyttökate | 303,1 | 330,9
Operatiivinen käyttökate, % | 18,4 | 18,9
Käyttökate | 282,4 | 308,0
Käyttökate, % | 17,2 | 17,6
Operatiivinen liikevoitto | 183,8 | 216,3
Operatiivinen liikevoitto, % | 11,2 | 12,4
Liikevoitto | 162,4 | 193,4
Liikevoitto, % | 9,9 | 11,1
Sidottu pääoma* | 1 286,7 | 1 282,0
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 14,3 | 16,9
Sidotun pääoman tuotto*, % | 12,6 | 15,1
Investoinnit ilman yritysostoja | 99,2 | 124,4
Investoinnit yritysostot mukaan lukien | 99,2 | 126,2
Rahavirta investointien jälkeen | 202,4 | 216,3

* 12 kuukauden liukuva keskiarvo
Segmentin liikevaihto laski 6 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit
pois lukien, laski 4 % johtuen pääasiassa alhaisemmista myyntihinnoista, erityisesti
energiaintensiivisissä sellu- ja valkaisukemikaaleissa, joiden myyntihinnat laskivat
vertailukauden korkealta tasolta vuoden 2024 ensimmäisellä puoliskolla ja tasaantuivat
vuoden 2024 toisella puoliskolla. Kaikkien tuoteryhmien ja maantieteellisten alueiden
myyntimäärät kasvoivat, erityisesti erikoiskemikaaleissa ja maantieteellisesti EMEA-alueella.
EMEA-alueella liikevaihto laski 9 % ja oli 813,2 miljoonaa euroa (891,4) johtuen pääasiassa
valkaisukemikaalien alhaisemmista myyntimääristä. Myyntihinnat laskivat vertailukauden
korkealta tasolta. Myyntimäärät kasvoivat, erityisesti liimauskemikaaleissa.
Americas-alueella liikevaihto laski 2 % ja oli 560,9 miljoonaa euroa (573,1). Liikevaihto
paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, kasvoi 1 % johtuen siitä, että
kaikkien tuoteryhmien ja erityisesti erikoiskemikaalien myyntimäärät kasvoivat. Kaikkien
tuoteryhmien myyntihinnat laskivat
APAC-alueella liikevaihto laski 4 % ja oli 272,6 miljoonaa euroa (283,6). Liikevaihto paikallisissa
valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien, laski 2 % johtuen kaikkien tuoteryhmien
alhaisemmista myyntihinnoista. Myyntimäärät kasvoivat, erityisesti erikoiskemikaaleissa.
Operatiivinen käyttökate laski 8 %. Muuttuvien kustannusten onnistunut hallinta sekä
korkeammat myyntimäärät eivät täysimääräisesti kompensoineet alhaisempia myyntihintoja
ja korkeampia kiinteitä kustannuksia. Operatiivinen käyttökateprosentti laski 18,4:iin.
Käyttökate laski 8 %. Ero operatiiviseen käyttökatteeseen selittyy vertailukelpoisuuteen
vaikuttavilla erillä, jotka liittyivät pääasiassa Kemiran uuteen organisaatioon ja yhden
tuotantolaitoksen omistavan energiayhtiön odotettuun vajaakäyttöön Porissa. Kemira omistaa
enemmistön yhtiöstä Pohjolan Voiman kautta. Vertailukaudella vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät koostuivat pääasiassa varauksesta, joka liittyy yhden tuotantolaitoksen
omistavan energiayhtiön odotettuun vajaakäyttöön Porissa (Kemira omistaa enemmistön
yhtiöstä Pohjolan Voiman kautta), sekä Kemiran väriaineliiketoiminnan valtaosan myyntiin
liittyvästä tappiosta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 10

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

INDUSTRY & WATER
Industry & Water tarjoaa laajan valikoiman innovatiivisia ratkaisuja, joilla voidaan tehostaa
vedenkäsittelyprosessin kaikkia vaiheita niin, että veden laatuun liittyvät tavoitteet
saav utetaan turvallisesti ja jatkuvasti tiukentuvia määräyksiä noudatetaan. Segmentti
palvelee sekä kunnallisia että teollisuuden asiakkaita. Kemiran vedenkäsittelyn tuotevalikoima
koostuu pääasiassa saostuskemikaaleista ja polymeereistä, jotka ovat ratkaisevassa
asemassa mahdollistamassa asiakkaidemme tuotantolaitosten resurssitehokkaan toiminnan.
Kemiralla on vahva vedenkäsittelyn markkinaosuus Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Vedenkäsittely on keskeinen liikevaihdon kasvun ajuri, ja uutena tavoitteenamme onkin
kaksinkertaistaa vesiliiketoimintamme liikevaihto pitkällä aikavälillä. Vuoden 2025
ensimmäisestä neljänneksestä lähtien liiketoimintayksikön nimi on Water Solutions.
Segmentin liikevaihto laski 20 %Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin seurauksena. Liikevaihto
paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -myynnit pois lukien kasvoi 3 %.Sekä polymeerien että
saostuskemikaalien myyntimäärät kasvoivat. Kaikkien tuoteryhmien myyntihinnat laskivat.
Valuuttakursseilla oli positiivinen vaikutus
EMEA-alueella liikevaihto pysyi vakaana ja oli 730,6 miljoonaa euroa (730,4). Kaikkien
tuoteryhmien ja erityisesti polymeerien myyntimäärät kasvoivat. Myyntihinnat laskivat.
Americas-alueella liikevaihto laski 38 % ja oli 552,0 miljoonaa euroa (885,1) Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnin seurauksena. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa, yritysostot ja -
myynnit pois lukien, kasvoi 7 % saostuskemikaalien korkeampien myyntimäärien ansiosta.
Myös myyntihinnat nousivat.
APAC-alueella liikevaihto laski 6 % ja oli 18,8 miljoonaa euroa (20,0).
Operatiivinen käyttökate laski 16 % Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin seurauksena.
Operatiivinen käyttökateprosentti kasvoi 21,7 %:iin. Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin
huomioiva operatiivinen käyttökate kasvoi 5 % ja oli 279,1 miljoonaa euroa (265,0 miljoonaa
euroa). Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin huomioiva operatiivinen käyttökateprosentti oli
vahva 22,2 % (23,2 %) muuttuvien kustannusten onnistuneen hallinnan ja korkeampien
myyntimäärien ansiosta. Käyttökate kasvoi 16 %. Ero operatiiviseen käyttökatteeseen selittyy
vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä, jotka liittyivät pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan
myyntiin ja Kemiran uuteen organisaatioon. Vertailukaudella vertailukelpoisuuteen vaikuttavat
erät koostuivat pääasiassa odotetusta tappiosta liittyen Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin.

Milj. euroa | 2024 | 2023
Liikevaihto | 1 301,4 | 1 635,5
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden | 1 256,9 | 1 140,9
Operatiivinen käyttökate | 282,3 | 335,8
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden | 279,1 | 265,0
Operatiivinen käyttökate, % | 21,7 | 20,5
Operatiivinen käyttökate, %, O&G-myynti huomioiden | 22,2 | 23,2
Käyttökate | 268,2 | 232,0
Käyttökate, % | 20,6 | 14,2
Operatiivinen liikevoitto | 214,9 | 246,7
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden | 211,7 | 199,2
Operatiivinen liikevoitto, % | 16,5 | 15,1
Operatiivinen liikevoitto, %, O&G-myynti huomioiden | 16,8 | 17,5
Liikevoitto | 200,8 | 143,0
Liikevoitto, % | 15,4 | 8,7
Sidottu pääoma* | 633,5 | 873,5
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, % | 33,9 | 28,2
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, %, O&G-myynti huomioiden | 33,4 | 34,7
Sidotun pääoman tuotto*, % | 31,7 | 16,4
Investoinnit ilman yritysostoja | 68,2 | 80,5
Investoinnit ilman yritysostoja, O&G-myynti huomioiden | 68,2 | 63,4
Investoinnit yritysostot mukaan lukien | 71,3 | 80,5
Rahavirta investointien jälkeen | 328,8 | 242,5

*12 kuukauden liukuva keskiarvo
Kemira myi Oil & Gas -liiketoimintaansa liittyvän portfolion 2.2.2024. Kemiran vuoden 2024
luvut sisältävät Oil & Gas -liiketoimintaan liittyvän portfolion 2.2.2024 asti. Oil & Gas -
liiketoimintaan liittyvän portfolion liikevaihto oli 44,6 miljoonaa euroa ja operatiivinen
käyttökate 3,3 miljoonaa euroa kaupan toteutumiseen saakka. Kemira on myös esittänyt Oil &
Gas -liiketoiminnan myynnin huomioivia lukuja, jotka kuvaavat segmentin
vedenkäsittelyliiketoiminnan kehitystä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 11

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Emoyhtiön tulos
Kemira Oyj:n liikevaihto vuonna 2024 laski 1 950,3 miljoonaan euroon (2 030,4). Käyttökate oli
148,5 miljoonaa euroa (195,7). Emoyhtiön rahoitustuotot ja -kulut olivat 97,9 miljoonaa euroa
(-24,9). Tämä johtui tytäryhtiöosakkeiden pienemmistä alaskirjauksista sekä suuremmista
osinkotuotoista, valuuttakurssivoitoista ja muista rahoitustuotoista. Tilikauden tulos kasvoi
183,6 miljoonaan euroon (104,2) rahoitustuottojen kasvun ansiosta. Investoinnit olivat 15,4
miljoonaa euroa (18,2) ilman sijoituksia tytäryhtiöihin.
Kemira Oyj:n palveluksessa oli keskimäärin 506 (2023: 500, 2022: 502) työntekijää vuonna
2024.
Lisäksi Kemira Oyj:n osakeyhtiölainmukaiset lähipiirilainat on esitetty liitetiedossa 24.
Lähipiiriliiketoimet.
Kemira Oyj:n osakkeet ja osakkeenomistajat
31.12.2024 Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden määrä oli
155 342 557. Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa.
Joulukuun 2024 lopussa Kemira Oyj:llä oli 48 255 rekisteröityä osakkeenomistajaa (31.12.2023:
49 659). Ulkomaisten osakkeenomistajien osuus oli 38,3 % (31.12.2023: 34,7 %)
hallintarekisteröidyt omistukset mukaan lukien. Kotitalouksien osuus oli
18,1 % (31.12.2023: 19,0 %). Kemiralla oli hallussaan omia osakkeita 1 359 348 kappaletta
(31.12.2023: 1 722 725), mikä vastaa 0,9 % (31.12.2023: 1,1 %) Kemira Oyj:n osakkeista.
Kemira Oyj:n osakekurssi nousi 16 % raportointikauden aikana, ja Kemira Oyj:n osakkeen
päätöskurssi Nasdaq Helsingissä oli joulukuun 2024 lopussa 19,52 euroa (31.12.2023: 16,79).
Osakkeen ylin hinta oli 24,58 euroa ja alin 15,96 euroa tammi-joulukuussa 2024. Osakkeen
keskikurssi oli 19,84 euroa. Yhtiön markkina-arvo omilla osakkeilla vähennettynä oli joulukuun
2024 lopussa 3 006 miljoonaa euroa (31.12.2023: 2 579).
Tammi-joulukuussa 2024 Kemira Oyj:n Nasdaq Helsingissä vaihdettujen osakkeiden
kaupankäyntiarvo oli 892 miljoonaa euroa (1-12/2023: 688). Osakkeiden keskimääräinen
päivävaihto oli 183 567 osaketta (1-12/2023: 174 707). Kemira Oyj:n osakkeiden kokonaisvaihto
tammi-joulukuussa 2024 oli 63 miljoonaa kappaletta (1-12/2023: 57 miljoonaa kappaletta),
josta 25 % (1-12/2023: 23 %) tapahtui muilla kaupankäyntipaikoilla (esim. Turquoise, CBOE
DXE). Lähde: Nasdaq ja Kemira.com.
Kemira pääsi mukaan Stoxx Europe 600 -indeksiin kesäkuussa sekä OMX25-indeksiin
elokuussa.
LIPUTUSILMOITUKSET
13.2.2024 Solidium Oy:n osakeomistus laski alle 5 %:n, kun Solidium Oy myi kaikki hallussaan
olevat Kemiran osakkeet.
Johdon osakeomistus
Yhtiön hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja toimitusjohtajan sijainen omistivat 280 562 ( 214
529) Kemira Oyj:n osaketta 31.12.2024 eli 0,18 % (0,14 %) osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön
oman, lähipiirin ja määräysvaltayhteisöjen omistuksen. Toimitusjohtaja Antti Salminen omisti
99 166 osaketta 31.12.2024. Konsernin johtoryhmän jäsenet, lukuun ottamatta toimitusjohtajaa
ja hänen sijaistaan, omistivat 286 517 (245 128) Kemira Oyj:n osaketta 31.12.2024, mikä vastasi
0,18 % (0,16 %) osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön oman, lähipiirin ja
määräysvaltayhteisöjen omistuksen. Ajantasainen tieto hallituksen ja johdon
osakeomistuksista on nähtävissä yhtiön internetsivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat.

| Osakemäärä | Osuus osakkeista
Omistajat | 31.12.2024 | 31.12.2023 | 31.12.2024 | 31.12.2023
Hallitus | 63 309 | 55 702 | 0,04 | 0,04
Toimitusjohtaja* | 99 166 | 56 140 | 0,06 | 0,04
Toimitusjohtajan sijainen | 118 087 | 102 687 | 0,08 | 0,07
Konsernin johtoryhmä (pl. toimitusjohtaja ja toimitusjohtajan sijainen) | 286 517 | 245 128 | 0,18 | 0,16

*Petri Castrén toimi väliaikaisena toimitusjohtajana 18.7.2023 lähtien. Antti Salminen aloitti toimitusjohtajana 12.2.2024.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 12

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

OMISTUSJAKAUMA 31.12.2024

| % osakkeista ja äänistä
Omistajat | 31.12.2024 | 31.12.2023
Yritykset | 26,9 | 26,0
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 5,0 | 4,0
Julkisyhteisöt | 9,1 | 13,6
Kotitaloudet | 18,1 | 19,0
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt | 2,4 | 2,7
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset osakkeenomistajat | 38,3 | 34,7

OSAKKEENOMISTUKSEN JAKAUTUMINEN 31.12.2024

Osakkeiden lukumäärä | Omistajia kpl | Omistajia % | Osakkeet, kpl | % osakkeista ja äänistä
1–100 | 18 959 | 39,3 | 884 776 | 0,6
101–500 | 17 674 | 36,6 | 4 649 936 | 3,0
501–1 000 | 5 561 | 11,5 | 4 250 058 | 2,7
1 001–5 000 | 5 105 | 10,6 | 10 614 751 | 6,8
5 001–10 000 | 535 | 1,1 | 3 823 615 | 2,5
10 001–50 000 | 337 | 0,7 | 6 471 254 | 4,2
50 001–100 000 | 32 | 0,1 | 2 260 115 | 1,5
100 001–500 000 | 37 | 0,1 | 7 631 223 | 4,9
500 001–1 000 000 | 7 | 0,0 | 5 342 805 | 3,4
1 000 001– | 8 | 0,0 | 109 414 024 | 70,4
Yhteensä | 48 255 | 100,0 | 155 342 557 | 100,0

SUURIMMAT OSAKKEENOMISTAJAT 31.12.2024

| Omistaja | Osakkeiden lukumäärä, kpl | % osakkeista ja äänistä
1 | Oras Invest Oy | 35 103 000 | 22,6
2 | Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | 5 732 678 | 3,7
3 | Nordea-Rahastot | 4 540 904 | 2,9
4 | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 3 959 870 | 2,6
5 | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 2 330 000 | 1,5
6 | Etola Group | 1 000 000 | 0,6
7 | Eläkevakuutusyhtiö Veritas | 870 000 | 0,6
8 | Laakkonen Mikko Kalervo | 770 000 | 0,5
9 | Valtion Eläkerahasto | 760 000 | 0,5
10 | Säästöpankki-rahastot | 651 936 | 0,4
11 | Nordea Henkivakuutus Suomi Oy | 640 721 | 0,4
12 | Pohjola Varainhoito | 500 641 | 0,3
13 | Seligson-rahastot | 494 153 | 0,3
14 | Paasikivi Pekka Johannes | 462 200 | 0,3
15 | Valion Eläkekassa | 379 450 | 0,2
| Kemira Oyj | 1 359 348 | 0,9
| Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 59 106 429 | 38,1
| Muut yhteensä | 36 681 227 | 23,6
| Kaikki yhteensä | 155 342 557 | 100,0

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 13

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT |  |  |  |  |
Osakekohtainen tulos, laimentamaton, euroa ¹⁾ | 1,62 | 1,30 | 1,51 | 0,71 | 0,86
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa ¹⁾ | 1,61 | 1,28 | 1,50 | 0,70 | 0,86
Liiketoiminnan nettorahavirta/osake, euroa ¹⁾ | 3,15 | 3,56 | 2,61 | 1,44 | 2,45
Osinko/osake, euroa ¹⁾ ²⁾ | 0,74 | 0,68 | 0,62 | 0,58 | 0,58
Osinkosuhde, % ¹⁾ ²⁾ | 45,7 | 52,4 | 41,0 | 82,2 | 67,5
Efektiivinen osinkotuotto, % ¹⁾ ²⁾ | 3,8 | 4,1 | 4,3 | 4,4 | 4,5
Oma pääoma/osake, euroa ¹⁾ | 11,59 | 10,84 | 10,89 | 8,68 | 7,80
Hinta/osakekohtainen tulos (P/E) ¹⁾ | 12,04 | 12,95 | 9,48 | 18,88 | 15,07
Hinta/oma pääoma per osake ¹⁾ | 1,68 | 1,55 | 1,32 | 1,54 | 1,66
Hinta/liiketoiminnan rahavirta per osake ¹⁾ | 6,20 | 4,72 | 5,49 | 9,27 | 5,28
Osingonjako, milj. euroa ²⁾ | 113,9 | 104,5 | 95,1 | 88,8 | 88,7
OSAKKEEN HINTA JA KAUPANKÄYNTI |  |  |  |  |
Osakkeen hinta, ylin, euroa | 24,58 | 18,22 | 14,94 | 14,66 | 14,24
Osakkeen hinta, alin, euroa | 15,96 | 13,51 | 10,36 | 12,64 | 8,02
Osakkeen hinta, keskimäärin, euroa | 19,84 | 15,36 | 12,57 | 13,67 | 11,55
Osakkeen hinta 31.12., euroa | 19,52 | 16,79 | 14,33 | 13,33 | 12,94
Osakkeen vaihto (1 000 kpl) ³⁾ | 46 801 | 43 852 | 37 017 | 57 478 | 75 885
Osuus osakekannasta, % | 30 | 29 | 24 | 38 | 50
Osakekannan markkina-arvo 31.12 ¹⁾ | 3 006 | 2 579 | 2 198 | 2 041 | 1 979
OSAKEMÄÄRÄT JA OSAKEPÄÄOMA |  |  |  |  |
Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton (1 000) ¹⁾ | 153 921 | 153 573 | 153 320 | 153 092 | 152 879
Keskimääräinen osakemäärä, laimennettu (1 000) ¹⁾ | 155 234 | 155 051 | 154 261 | 153 785 | 153 373
Osakemäärä 31.12., laimentamaton (1 000) ¹⁾ | 153 983 | 153 620 | 153 352 | 153 127 | 152 924
Osakemäärä 31.12., laimennettu (1 000) ¹⁾ | 155 409 | 155 303 | 154 894 | 154 068 | 153 744
Ulkona olevien osakkeiden lisäykset (+) / vähennykset (-) (1 000) | 363 | 267 | 225 | 203 | 275
Osakepääoma, milj. euroa | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8

1) Osakkeiden lukumäärä, joka ei sisällä konsernin omistamia omia osakkeita.
2) Osinko vuodelta 2024 on hallituksen ehdotus osingoksi yhtiökokoukselle.
3) Osakevaihto Nasdaq Helsinki
Tunnuslukujen laskentakaavat on esitetty kohdassa Tunnuslukujen laskentakaavat.
Yhtiökokouksen päätökset
VARSINAINEN YHTIÖKOKOUS
Kemira Oyj:n 20.3.2024 pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti hallituksen ehdotuksen
osingoksi 0,68 euroa osakkeelta vuodelta 2023. Osinko maksettiin kahdessa erässä.
Ensimmäinen erä, 0,34 euroa osakkeelta, maksettiin 4.4.2024. Yhtiökokous valtuutti
hallituksen päättämään toisen erän täsmäytys- ja osingonmaksupäivän.
Hallitus päätti 24.10.2024 pidetyssä kokouksessaan osingon toisen erän, 0,34 euroa
osakkeelta, täsmäytys- ja maksupäivän. Osingon toisen erän maksupäivä oli 5.11.2024. Kemira
on julkistanut ja vahvistanut hallituksen päätöksen täsmäytys- ja maksupäivästä erillisellä
pörssitiedotteella.
Vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään 6 500 000
yhtiön oman osakkeen hankkimisesta (”Hankkimisvaltuutus”). Tämä vastaa noin 4,2 % yhtiön
kaikista osakkeista ja äänistä. Omat osakkeet hankitaan yhtiön vapaalla omalla pääomalla joko
kaikille osakkeenomistajille osoitetulla ostotarjouksella yhtäläisin ehdoin ja hallituksen
päättämään hintaan tai muutoin kuin yhtiön osakkeenomistajien omistamien osakkeiden
suhteessa (suunnattu hankkiminen). Valtuutuksen nojalla ostotarjouksella hankittavista
osakkeista maksettavan vastikkeen tulee perustua yhtiön osakkeen hintaan julkisessa
kaupankäynnissä siten, että hankittavien osakkeiden vähimmäishinta on osakkeen alin
julkisessa kaupankäynnissä noteerattu markkinahinta valtuutuksen voimassaoloaikana ja
enimmäishinta vastaavasti osakkeen korkein julkisessa kaupankäynnissä noteerattu
markkinahinta valtuutuksen voimassaoloaikana. Valtuutuksen nojalla suunnatusti
hankittavista osakkeista maksettavan vastikkeen tulee perustua osakkeiden hankintapäivänä
julkisessa kaupankäynnissä muodostuvaan hintaan tai muuten markkinoilla muodostuvaan
hintaan. Osakkeet hankitaan ja maksetaan Nasdaq Helsingin sääntöjen ja Euroclear Finland
Oy:n sääntöjen sekä muun soveltuvan sääntelyn mukaisesti. Osakkeita hankitaan
käytettäväksi mahdollisten yrityskauppojen tai ‑järjestelyjen rahoittamisessa tai
toteuttamisessa, yhtiön pääomarakenteen kehittämiseksi, osakkeen likviditeetin
parantamiseksi tai käytettäväksi yhtiön hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamiseen
tai yhtiön osakepalkkiojärjestelmien toteuttamiseen. Osakkeet voidaan edellä mainittujen
tarkoitusten toteuttamiseksi pitää yhtiöllä, luovuttaa edelleen tai mitätöidä. Hallitus päättää,
miten osakkeita hankitaan ja muista omien osakkeiden hankkimiseen liittyvistä ehdoista.
Hankkimisvaltuutus on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka.
Valtuutusta ei ollut käytetty 31.12.2024 mennessä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 14

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhdessä tai useammassa erässä enintään 15
600 000 uuden osakkeen antamisesta sekä enintään 7 800 000 yhtiön hallussa olevan yhtiön
oman osakkeen luovuttamisesta (”Osakeantivaltuutus”). Uudet osakkeet voidaan antaa ja
yhtiön hallussa olevat omat osakkeet luovuttaa joko maksua vastaan tai maksutta. Uudet
osakkeet voidaan antaa ja yhtiöllä olevat omat osakkeet luovuttaa yhtiön osakkeenomistajille
siinä suhteessa kuin he ennestään omistavat yhtiön osakkeita tai osakkeenomistajan
etuoikeudesta poiketen suunnatulla osakeannilla, jos siihen on yhtiön kannalta painava
taloudellinen syy, kuten yrityskauppojen tai -järjestelyjen rahoittaminen tai toteuttaminen,
yhtiön pääomarakenteen kehittäminen, osakkeen likviditeetin parantaminen tai, jos se on
perusteltua, yhtiön hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamisen tai yhtiön
osakepalkkiojärjestelmien toteuttaminen. Suunnattu osakeanti voi olla maksuton vain yhtiön
osakepalkkiojärjestelmien toteuttamisen yhteydessä. Uusia osakkeita annettaessa
osakkeiden merkintähinta merkitään sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Yhtiön omia
osakkeita luovutettaessa merkitään osakkeesta maksettava määrä sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastoon. Hallitus päättää muista osakeanteihin liittyvistä ehdoista.
Osakeantivaltuutus on voimassa 31.5.2025 saakka. Osakeantivaltuutusta on käytetty
luovuttamalla yhtiön hallussa olevia omia osakkeita yhtiön hallituksen jäsenten ja
avainhenkilöiden palkitsemiseen.
Yhtiökokous hyväksyi yhtiöjärjestyksen muuttamisen. Yhtiöjärjestystä muutetaan
kokonaisuudessaan vastaamaan paremmin markkinakäytäntöä ja tietyt sanamuodot ja
ilmaukset päivitetään vastaamaan nykyisin sovellettavaa sääntelyä.
Yhtiökokous antoi neuvoa-antavan päätöksen vuoden 2023 palkitsemisraportin
hyväksymisestä. Lisäksi yhtiökokous antoi neuvoa-antavan päätöksen toimielinten
palkitsemispolitiikan hyväksymisestä.
Yhtiökokous valitsi Kemira Oyj:n tilintarkastajaksi Ernst & Young Oy:n. Päävastuullisena
tilintarkastajana toimii KHT Mikko Rytilahti. Yhtiökokous valitsi Ernst & Young Oy:n myös
kestävyysraportoinnin varmentajaksi. Kestävyysraportin varmentajana toimii KHT ja
kestävyysraportointitarkastaja Mikko Rytilahti.
Konsernin hallinto- ja ohjausjärjestelmä sekä rakenne
Kemira Oyj:n hallinto perustuu yhtiöjärjestykseen, Suomen osakeyhtiölakiin ja Nasdaq Helsinki
Oy:n antamiin listattuja yhtiöitä koskeviin sääntöihin ja määräyksiin. Lisäksi Kemira noudattaa
Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia. Yhtiön selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
esitetään erillisenä raporttina yhtiön verkkosivuilla.
HALLITUS
Varsinainen yhtiökokous päätti 20.3.2024, että hallitukseen valitaan kahdeksan jäsentä.
Hallitukseen valittiin sen nykyiset jäsenet Tina Sejersgård Fanø, Werner Fuhrmann, Matti
Kähkönen, Timo Lappalainen, Fernanda Lopes Larsen, Annika Paasikivi, Kristian Pullola ja
Mikael Staffas. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Matti Kähkönen ja varapuheenjohtajaksi
Annika Paasikivi. Fernanda Lopes Larsen jätti Kemiran hallituksen 31.7.2024 ajankäytöllisistä
syistä, koska hänet valittiin toisen yhtiön hallitukseen. Vuonna 2024 Kemiran hallitus
kokoontui 11 kertaa, ja sen jäsenten osallistumisprosentti kokouksissa oli 99 %.
Kemira Oyj:n hallitus on perustanut kaksi valiokuntaa: henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan ja
tarkastusvaliokunnan. Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan puheenjohtajana toimii Annika
Paasikivi, ja sen jäseniä ovat Tina Sejersgård Fanø, Timo Lappalainen ja Mikael Staffas. Matti
Kähkönen oli valiokunnan jäsen varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka. Henkilöstö- ja
palkitsemisvaliokunta kokoontui vuoden 2024 aikana kahdeksan kertaa, ja sen jäsenten
osallistumisprosentti kokouksissa oli 94 %. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana toimi
varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka Timo Lappalainen ja sen jälkeen Kristian Pullola. Werner
Fuhrmann on valiokunnan kolmas jäsen. Fernanda Lopes Larsen oli myös valiokunnan jäsen,
kunnes hän luopui hallituspaikastaan 31.7.2024 alkaen. Tarkastusvaliokunta kokoontui vuoden
2024 aikana viisi kertaa, ja sen jäsenten osallistumisprosentti oli 100 %.
RAKENNE
Vuonna 2024 Kemira myi Oil & Gas -liiketoimintaansa liittyvän portfolion. Oil & Gas -
liiketoiminnan myynti saatiin päätökseen 2.2.2024.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 15

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Lähiajan riskit ja epävarmuustekijät
RAAKA-AINEIDEN SEKÄ HYÖDYKKEIDEN HINNAT JA SAATAVUUS
Raaka-aine-, hyödyke- tai logistiikkakustannusten huomattavat ja nopeat korotukset voisivat
vaarantaa Kemiran kannattavuuden, jos Kemira ei kykene viipymättä siirtämään korotuksia
tuotteidensa hintoihin. Esimerkiksi huomattavat ja/tai nopeat öljy- ja kaasujohdannaisten tai
sähkön hintojen muutokset voivat vaikuttaa olennaisesti Kemiran kannattavuuteen. Raaka-
aineiden toimittajakentässä tapahtuvat muutokset, kuten konsolidoinnit tai kapasiteetin
supistukset, voivat nostaa raaka-aineiden hintoja. Lisäksi merkittävät kysynnän muutokset
toimialoilla, jotka ovat tiettyjen raaka-aineiden pääkäyttäjiä, voivat johtaa raaka-aineiden
hintojen vaihteluihin. Vuonna 2024 raaka-aineiden ja hyödykkeiden hinnat, mukaan lukien
energian ja sähkön hinnat, laskivat vuoteen 2023 verrattuna.
Tiettyjen raaka-aineiden huono saatavuus voi vaikeuttaa Kemiran tuotantoa ja heikentää
kannattavuutta, mikäli siihen ei ole riittävästi varauduttu kartoittamalla vaihtoehtoisia
toimittajia tai mahdollisuuksia prosessimuutoksiin. Raaka-aine- ja hyödykeriskejä pystytään
tehokkaasti seuraamaan ja hallitsemaan Kemiran keskitetyn hankintayksikön (Sourcing)
avulla. Riskienhallintatoimiin kuuluvat muun muassa tärkeimpien raaka-aineiden ja
hyödykkeiden saatavuuden ennakointi, raaka-aineiden osto- ja myyntisopimusten
synkronointi, joidenkin kriittisten raaka-aineiden tuottaminen itse, strategiset investoinnit
energiayhtiöihin sekä käytetyn energian ja sähkön osittai nen suojaus. Vuonna 2024 Kemira
onnistui hallitsemaan hyvin raaka-aineisiin liittyviä riskejään.
TOIMITTAJAT
Kemiran liiketoimintojen jatkuvuus riippuu palvelujen ja tuotteiden täsmällisistä toimituksista
ja laadukkaista tuotteista ja palveluista. Liiketoiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi
Kemiralla on tällä hetkellä lukuisia kumppanuuksia ja sopimuksia tuotteiden ja palvelujen
toimittajien kanssa. Tietyt raaka-aineina käytetyt tuotteet ovat kriittisiä, sillä niitä voidaan
hankkia taloudellisesti vain yhdestä tai ainoasta lähteestä. Kyseisten raaka-aineiden
toimitusten yhtäkkinen merkittävä väheneminen tai keskeytyminen voi vaikuttaa Kemiran
liiketoimintoihin, mikä puolestaan voi vaikuttaa negatiivisesti Kemiraan. Hankintatoimen,
toimitt ajien valinnan sekä sopimusten ja toimittajasuhteiden tehoton hallinta voi vaikeuttaa
Kemiran asiakaslupausten täyttämistä. Vuonna 2024 ei ilmennyt sellaisia raaka-ainepuutoksia,
jotk a olisivat vaikuttaneet Kemiran tuotantotoimintaan.
Kemira hankkii suuren osan sähköstään Suomessa omakustannushintaan (Mankala-periaate)
omistusosuutensa mukaisesti Teollisuuden Voiman ja Pohjolan Voiman sähköä tuottavista
vesi- ja ydinvoimalaitoksista. Merkittävät pitkän aikavälin häiriöt näiden tuotantolaitosten
tuotantotasoissa voivat vaikuttaa haitallisesti Kemiraan. Kemira hankkii näistä laitoksista
sähköä omakustannushintaan, joka saattaa olla sähkön markkinahintoja alhaisempi tai
korkeampi.
Kemira pyrkii jatkuvasti tunnistamaan, analysoimaan ja osallistamaan toimittajia toimitusten
sekä lopputuotteiden ja palvelujen kilpailukykyisten hintojen varmistamiseksi. Yhteistyötä
kehitetään tärkeimpien toimittajien kanssa uuden arvon löytämiseksi ja luomiseksi sekä
riskien pienentämiseksi. Toimittajien suorituskykyä seurataan säännöllisesti osana
toimittajien suorituskyvyn hallintaprosessia. Kemianteollisuuden toimittajiin liittyvän korkean
riskin vuoksi riskienhallinta ja niiden vaikutusten lieventäminen tällä alueella ovat edelleen
merkittävä painopistealue.
VAHINKORISKIT
Kemiran tuotantotoiminta on alttiina useille vahinkoriskeille, kuten tulipaloille ja räjähdyksille,
laiterikoille, luonnonkatastrofeille, poikkeuksellisille sääoloille, ympäristöonnettomuuksille ja
niihin mahdollisesti liittyville korvausvastuille sekä työterveys- ja työturvallisuusriskeille. Nämä
riskitapahtumat voivat johtua useista tekijöistä, mukaan lukien (mutta ei rajoittuen) haitallisen
tunkeilijan luvattomasta pääsystä tietohallintojärjestelmään tai muista
kyberturvallisuusongelmista, mikä voi johtaa järjestelmävahinkoihin ja edelleen taloudellisiin
vahinkoihin ja toimitushäiriöihin. Systemaattisella asetettujen tavoitteiden toteuttamisella,
sertifioiduilla johtamisjärjestelmillä, tehokkailla vahingontorjuntaohjelmilla, työturvallisuuden
aktiivisella edistämisellä, riittävillä kunnossapitotoimilla ja pätevällä henkilöstöllä on
vahinkoriskien hallinnassa keskeinen merkitys. Kemiralla on lisäksi useita vakuutusohjelmia,
jotka suojaavat yhtiötä vahinkoriskien taloudellisilta vaikutuksilta. Kemira ylläpitää ja kehittää
jatkuvasti ja järjestelmällisesti tietoturvamenettelytapojaan ja teknisiä valvontatoimiaan,
mukaan lukien digitaalisen omaisuuden suojaamiseen keskittyviä
kyberturvallisuustoimenpiteitään. Kemira suojaa tärkeimpiä omaisuuseriään mahdollisilta
uhkilta, kuten verkkohyökkäyksiltä, tietomurroilta ja luvattomalta käytöltä. Tällaisia
omaisuuseriä ovat esimerkiksi paikallisissa liiketoiminta- ja tuotantoympäristöissä sekä
pilviympäristöissä sijaitsevat liiketoiminnan kannalta keskeiset tiedot, henkilötiedot ja
järjestelmät. Kemira on sitoutunut edistämään turvallisuustietoisuuden kulttuuria
säännöllisillä koulutusohjelmilla. Kemira odottaa, että sen kaikki sen työntekijät ilmoittavat
ongelmatapauksista nopeasti ja tehokkaasti, jolloin turvallisuusuhkiin voidaan vastata
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 16

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

sujuvasti. Kemiran hallitus arvioi säännöllisesti tietoturvariskejä. Kemirassa ei tapahtunut
vuonna 2024 merkittäviä tietoturvaan liittyviä välikohtauksia.
Kemiran toiminta perustuu toimiviin ja ajantasaisiin tietohallintojärjestelmiin. Vuonna 2024 ei
ilmennyt merkittäviä IT-järjestelmiin liittyviä ongelmia.
ASIAKASKYSYNNÄN MUUTOKSET
Tiettyjen kemikaalien (esimerkiksi pakkaus- ja kartonkikemikaalien) käytön tai asiakkaiden
tuotteiden tai toiminnan kysynnän merkittävä ja odottamaton lasku voi vaikuttaa kielteisesti
Kemiran liiketoimintaan. Tiettyjen raaka-aineiden tai hyödykkeiden, kuten esimerkiksi öljy- ja
kaasujohdannaisten ja metallien, hintojen merkittävä lasku voi saada asiakkaat siirtymään
vähemmän kemikaaleja kuluttaviin toimintoihin. Sekä kasvava tietoisuus ja huoli
ilmastonmuutoksesta että kestävämmät tuotteet voivat muuttaa asiakaskysyntää esimerkiksi
kohti vähemmän kemikaaleja kuluttavia vedenkäsittelyteknologioita. Toisaalta asiakkaiden
mahdolliset toimet tuotantokapasiteetin lisäämiseksi voivat kasvattaa kemikaalien kysyntää ja
jopa haastaa Kemiran nykyisen tuotantokapasiteetin riittävyyden.
Näiden riskien hallitsemiseksi ja lieventämiseksi Kemira seuraa järjestelmällisesti johtavia
markkinoiden kehitystä kuvaavia indikaattoreita ja varhaisia varoitusmerkkejä. Kemira
panostaa vastuulliseen liiketoimintaan ja pyrkii parantamaan liiketoiminnan kehitysyksiköiden,
T&K-toiminnon ja myyntiyksiköiden välistä yhteistyötä ymmärtääkseen paremmin asiakkaiden
tulevia tarpeita ja odotuksia. Kemira jatkoi vuonna 2024 uusien uusiutuvien ratkaisujen
kaupallistamista. Tällaisia ratkaisuja ovat esimerkiksi biomassatasemenetelmällä valmistetut
polymeerit ja uusiutuviin materiaaleihin pohjautuvat päällysteet. Kemira julkisti myös
suunnittelevansa uutta, tammikuussa 2025 toimintansa aloittavaa New Ventures & Services -
yksikköä. Uuden yksikön tavoitteena on nopeuttaa erilaisten uusiutuvien aloitteiden ja
palvelujen kaupallistamista. Kemira varmistaa kykynsä reagoida kysynnän muutoksiin oikea-
aikaisilla investoinneilla sekä säännöllisillä keskusteluilla asiakkaidensa kanssa. Kemiran
maantieteellinen kattavuus ja asiakastoimialojen moninaisuus suojaavat myös osittain
kysynnän muutoksiin liittyviltä riskeiltä.
Vastatakseen odotettavissa oleviin muutoksiin asiakkaiden vaatimuksissa Kemira on myös
tarkentanut strategiaansa keskittymällä enemmän uusiutuviin ratkaisuihin ja aloittanut useita
ulkoisia kumppanuuksia innovoidakseen ja kaupallistaakseen uusia uusiutuvia ratkaisuja
asiakkailleen. Uusiutuvat ratkaisut ovat merkittävä osa Kemiran tulevia kasvutavoitteita.
Kemira odottaa investoivansa uusiutuviin ratkaisuihin keskittyviin hankkeisiin, joiden
kaupallistamiseen liittyy esimerkiksi markkinakysyntään liittyviä riskejä.
Kemira ilmoitti vuonna 2024 ottavansa käyttöön uuden toimintamallin, jolla lisätään
asiakaslähtöisyyttä ja ketteryyttä sekä nopeutetaan tuotteiden kaupallistamista. Kemiralla on
1.1.2025 alkaen kolme liiketoimintayksikköä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja
Fiber Essentials. Myös tutkimus- ja kehitysyksikön työskentelymallia muutettiin 1.1.2025
alkaen. Tuotekehitys siirrettiin liiketoimintayksiköihin, jotta asiakaslähtöisyys lisääntyisi.
Uuden rakenteen avulla pyritään ennakoimaan asiakkaiden muuttuvia tarpeita paremmin ja
tuomaan uusia tuotteita ja ratkaisuja markkinoille nopeammin.
MAAILMANTALOUDEN TILANNE JA GEOPOLIITTISET MUUTOKSET
Maailmantalouden epävarmuuksiin ja geopoliittiseen kehitykseen liittyy suoria tai epäsuoria
riskejä, kuten maailman BKT:n hitaampi kasvu sekä mahdolliset odottamattomat
kaupankäyntiin vaikuttavat poliittiset päätökset. Nämä seikat voivat vaikuttaa epäsuotuisasti
Kemiran tuotteiden kysyntään. Myös erilaiset poliittiset toimet tai muutokset erityisesti
Kemiran toiminnalle keskeisissä maissa voivat aiheuttaa häiriöitä tai muita epäsuotuisia
seurauksia Kemiran liiketoiminnalle. Käynnissä oleva Ukrainan sota, Venäjää vastaan
kohdistetut pakotteet ja Lähi-idän jatkuvat geopoliittiset jännitteet aiheuttavat epävarmuutta
maailmantaloudessa. Itä-Aasian ja Lähi-idän geopoliittisten jännitteiden aiheuttamat
mahdolliset kaupan tai toimitusketjun häiriöt voivat vaikuttaa myös Kemiran toimintaan.
Kemira hankkii APAC-alueelta materiaaleja, erityisesti AKD-vahaa, ja Kemiralla on alueella
useita tuotantolaitoksia. Kemiran liikevaihdosta noin 10 % tulee APAC-alueelta. Kemiralla ei
ole merkittävää liiketoimintaa Lähi-idässä, mutta Kemira voi altistua välillisesti riskeille,
esimerkiksi toimitusketjun häiriöille.
Heikko talouskehitys voi johtaa asiakkaiden toiminnan lakkauttamiseen tai konsolidointeihin ja
täten pienentyneeseen asiakaskuntaan. Epäsuotuisa taloustilanne voi myös kasvattaa
tiettyjen raaka-aineiden saatavuus- ja hintariskejä. Kemiran maantieteellinen kattavuus ja
asiakastoimialojen moninaisuus suojaavat vain osittain näiltä riskeiltä. Kemira seuraa
jatkuvasti sekä maailmantalouden tilannetta että maailmanpoliittisia liikkeitä ja muutoksia ja
pyrkii mukauttamaan liiketoimintaansa tarvittaessa. Myös kauppasotiin liittyviä riskejä
seurataan aktiivisesti ja ne huomioidaan liiketoiminnassa. Erityisesti Yhdysvaltojen ja muiden
maantieteellisten alueiden välisten tullimaksujen riski on lisääntynyt merkittävästi viime
aikoina, mikä voi vaikuttaa Kemiran toimintaan ja Kemiran asiakkaisiin Pohjois-Amerikassa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 17

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Kemiran tuotantolaitokset valmistavat pääasiassa paikallisesti paikallisille asiakkaille, ja
Kemira tuo Pohjois-Amerikkaan vain pienen osan raaka-aineista. Kemira seuraa tiiviisti
tullimaksuihin liittyviä keskusteluja ja laatii varautumissuunnitelmia sen varalta, että
tullimaksut otetaan käyttöön.
Mahdolliset pitkittyneet lakot Suomessa voivat vaikuttaa kielteisesti Kemiran kykyyn hoitaa
toimintaansa ja aiheuttaa myös lyhyen tähtäimen asiakaskysyntään liittyviä riskejä.
KILPAILU
Kemira toimii nopeasti muuttuvassa ja kilpaillussa toimintaympäristössä, jossa toimiminen luo
itsessään riskin tavoitteiden saavuttamiselle. Kemiran toimialoille pyrkivät uudet toimijat
saattavat käyttää aggressiivisia keinoja kilpailuedun saavuttamiseksi, mikä saattaa heikentää
Kemiran tulosta. Tärkeimpien kilpailijoiden tai asiakkaiden aseman konsolidoituminen saattaa
muuttaa markkinadynamiikkaa, mikä voi johtaa muutoksiin myös Kemiran markkina-
asemassa.
Kemira pyrkii itsekin kasvamaan sille mahdollisesti hieman vieraammissa tuoteryhmissä,
joissa vallitsee uudenlainen kilpailutilanne, erityisesti uusiutuvissa ratkaisuissa. Pidemmällä
tarkastelujaksolla täysin uudenlaiset teknologiat voivat huomattavasti muuttaa nykyistä
kilpailutilannetta. Riskiä hallitaan sekä konsernitasoisesti että segmenteittäin jatkuvan
markkina- ja kilpailijaseurannan avulla. Kemira pyrkii vastaamaan kilpailutilanteeseen
asiakassuhteiden sekä tuotteiden ja palvelujen aktiivisella kehittämisellä erottuakseen
paremmin kilpailijoista ja ollakseen kilpailukykyinen.
YRITYSOSTOT JA KUMPPANUUDET
Kemira etsii aktiivisesti yrityskauppoihin perustuvia kasvumahdollisuuksia erityisesti veteen
liittyen. Nämä mahdollisuudet saattavat liittyä markkinoiden konsolidointiin, maantieteellisen
kattavuuden laajentamiseen tai uusien teknologioiden lanseeraamiseen. Orgaanisen kasvun
lisäksi yritysostot ovat yksi mahdollinen keino konsernin tavoitteiden ja strategian
saavuttamisessa. Konsolidointeja ohjaa kemikaalivalmistajien pyrkimys hyödyntää synergioita
ja saada jalansijaa uusilla markkinoilla. Yritysostoja ja/tai kumppanuuksia voidaan tarvita, jotta
voidaan saada jalansija uusilla maantieteellisillä alueilla tai tuotemarkkinoilla. Yritysostoihin
sisältyy riskejä, jotka liittyvät esimerkiksi ostettujen toimintojen ja niiden henkilöstön
integroinnissa onnistumiseen. Myös yhteisyritykset edellyttävät sujuvaa yhteistyötä
yhteisyrityskumppaneiden kanssa. Epäonnistuminen integroinnissa voi vaikeuttaa
yritysostoihin liittyvien taloudellisten tavoitteiden saavuttamista. Kemira osti vuonna 2024
pienen aktiivihiilen uudelleenaktivointilaitoksen.
Kemira on luonut toimintamalleja sekä kohdistanut konsernitason resursseja yritysostojen
aktiiviseen hallintaan ja toteutuksen tukemiseen. Mahdollisten yritysostokohteiden
arvioinnissa sekä niihin liittyvissä transaktioissa käytetään myös ulkoisia neuvonantajia.
Marraskuussa 2024 Kemira sai Kiinan Yanzhoussa kielteisen tuomioistuimen päätöksen, joka
liittyi Kemiran ja Tiancheng Wanfeng Chemical Technology Co. (TCWF) -yhtiön yhteisyrityksen
toimintatapaan. Yhteisyritys, josta Kemira omistaa 80 % ja TCWF 20 %, tuottaa pääasiassa
AKD-vahaa ja sen keskeistä raaka-ainetta, rasvahappokloridia. Yhteisyritys aloitti toimintansa
Shandongin maakunnassa Kiinassa vuonna 2018. Kemira on tehnyt valituksen ylempään
tuomioistuimeen Kiinassa, koska yhtiön mielestä Yanzhoun tuomioistuimen päätös on
perusteeton. On olemassa riski, että yhteisyrityksen toimintaan voi kohdistua vaikutuksia
riippuen siitä, miten ylempi tuomioistuin ratkaisee asian.
INNOVAATIO JA T&K-TOIMINTA
Kemiran tutkimus- ja tuotekehitystoiminta on ensisijaisen tärkeä orgaanisen kasvun ja
erottautumisen edistäjä. Kemiran tuleva markkina-asema ja kannattavuus riippuvat sen
kyvystä ymmärtää asiakkaiden nykyisiä ja tulevia tarpeita ja markkinatrendejä ja vastata niihin
sekä sen kyvystä innovoida uusia markkinasta erottautuvia tuotteita ja sovelluksia. Lisäksi
uudet tuotelanseeraukset edistävät Kemiran ja sen asiakkaiden prosessien tehokkuutta ja
vastuullisuutta sekä parantavat Kemiran kannattavuutta. Epäonnistuminen innovoinnissa,
uusien teknologioiden tunnistamisessa tai uusien tuotteiden ja palvelukonseptien
kaupallistamisessa voi johtaa siihen, ettei kasvutavoitteita saavuteta, ja voi vaikuttaa
negatiivisesti Kemiran kilpailutilanteeseen.
Innovaatioihin ja tutkimus- ja tuotekehitystoimintaan liittyviä riskejä hallitaan tutkimus- ja
tuotekehitysprojektien tehokkaalla hallinnalla yhteistyössä T&K-toiminnon ja kahden
segmentin kanssa. Vuodesta 2025 alkaen tuotekehitys siirrettiin uusiin liiketoimintayksiköihin,
jotta tuotekehitysprosessin asiakaslähtöisyys lisääntyisi. Kehittämällä jatkuvasti
tuotekehitysprosessejaan Kemira pyrkii myös tehostamaan innovaatioprojektien toteutusta.
Kemira jatkaa erilaistaviin ja vastuullisiin tuotteisiin ja prosesseihin keskittymistä sekä seuraa
jatkuvasti uusien tuotteiden ja sovellusten myyntiä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 18

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

LAINSÄÄDÄNNÖN MUUTOKSET
Kemiran liiketoimintaa sitovat erilaiset lait ja määräykset, jotka ovat merkittäviä Kemiran
strategian kehittämisen ja toteuttamisen kannalta. Kemira katsoo lakien ja määräysten luovan
lähtökohtaisesti mahdollisuuksia esimerkiksi vedenkäsittelyn markkinoiden kasvuun liittyen,
esimerkiksi fosforin poiston osalta. Kuitenkin jotkut, esimerkiksi biologisesti hajoavien raaka-
aineiden ja biologisen vedenkäsittelyn käyttöä edistävät uudet lakiehdotukset, jotka
rajoittavat alumiinin käyttöä, voivat vaikuttaa kielteisesti Kemiran liiketoimintaan. Merkittävät
muutokset esimerkiksi kemikaali-, ympäristö- tai kuljetuslainsäädännössä ja -sääntelyssä
voivat vaikuttaa Kemiran kannattavuuteen korkeampien tuotanto- ja kuljetuskustannusten
muodossa. Kyseiset muutokset voivat kuitenkin myös luoda Kemiralle uusia
liiketoimintamahdollisuuksia. Esimerkiksi mahdolliset rajoitukset muovipakkauksille voivat
hyödyttää kuitupohjaisia pakkauksia valmistavaa teollisuutta ja sitä kautta Kemiraa. Lisäksi
Kemira seuraa tarkkaan Euroopan komission ehdotusta uudesta pakkaus- ja
pakkausjäteasetuksesta ja sen vaikutuksia erityisesti kertakäyttöpakkauksiin.
Uusien aineiden lisääminen REACH-lupamenettelyn tai -rajoitusten piiriin voi myös lisätä
Kemiran velvoitteita, ja vastaavasti tarvittavan luvan puuttuminen voisi vaikuttaa negatiivisesti
Kemiran toimintaan. Tietyt lainsäädäntöehdotukset erityisesti Euroopassa, kuten vuonna
2023 ehdotettu PFAS-rajoitus, voivat pitkällä aikavälillä johtaa lisävaatimuksiin Kemiran
tuotantovälineiden hallinnoinnin suhteen. PFAS-sääntelyn tiukentumisen odotetaan kuitenkin
myös lisäävän vedenkäsittelysovellusten, kuten aktiivihiilen, kysyntää ja kiihdyttävän kasvua
jatkossa. Myös muutokset tavaroiden tuontia ja vientiä sekä tullausta koskevassa sääntelyssä
luovat osaltaan tarpeen seurata ja hallinnoida tuotteiden ja kansainvälisen kaupankäynnin
säännöstenmukaisuutta muun muassa tuotteiden vaatimustenmukaisen maahantuonnin
varmistamiseksi.
Kemira seuraa jatkuvasti lainsäädännön kehitystä ollakseen tietoinen sen myyntiin,
tuotantoon ja tuotekehitykseen mahdollisesti vaikuttavaan lainsäädäntöön ja sääntelyyn
suunnitelluista ja tulossa olevista muutoksista. Kemira tekee aktiivisesti yhteistyötä
toimialaryhmien ja muiden sidosryhmien kanssa ja on luonut sisäisen prosessin, jolla
hallinnoidaan mahdollisesti huolta aiheuttavia aineita Kemiran portfoliossa. Prosessissa
tarkastellaan muun muassa mahdollisuuksia korvata tällaiset aineet vaihtoehtoisilla aineilla,
jos niitä koskeva sääntely tiukkenee. Kemira on myös keskittänyt huomiotaan kansainvälisen
kaupankäynnin säännöstenmukaisuuden varmistamiseen sekä lisännyt tähän tarvittavia
resursseja.
Sääntelyn vaikutukset otetaan järjestelmällisesti huomioon myös strategisessa
päätöksenteossa. Kemira osallistuu aktiivisesti sääntelyä koskevaan vuoropuheluun silloin,
kun se on toimialan ja liiketoiminnan näkökulmasta perusteltua. Erityisesti Euroopassa
poliittinen painopiste on uuden EU:n parlamentin ja komission valinnan jälkeen 2024–2029
toimikaudella EU:n kilpailukyvyn vahvistamisessa sekä aiemman lainsäädännön
yksinkertaistamisessa ja täytäntöönpanossa. Tämä voi vaikuttaa myönteisesti
kemianteollisuuteen yleisellä tasolla. Lisäksi Kemiran kannalta kriittisillä alueilla on
odotettavissa uusia liiketoimintamahdollisuuksia, esimerkiksi liittyen puhtaan teollisuuden
ohjelmaan, EU:n biotalousstrategian uudelleentarkasteluun sekä tulevaan vesiresilienssiä
koskevaan strategiaan, joka julkistetaan kesän 2025 aikana. Näiden suunnitelmien perusteella
Kemira odottaa myönteistä tietoisuutta etenkin Kemiran vedenkäsittelytoimintoihin mutta
myös uusiutuvien ratkaisujen portfolioon liittyen. Kemira seuraa tiiviisti REACH-asetuksen, eli
Euroopan kemikaaliturvallisuuden sääntelyn kulmakiven, suunniteltua tarkistusta sen varalta,
että tämä lieventäisi mahdollisia lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia rasitteita.
Yhdysvaltain hallituksessa tapahtuu muutoksia, jotka aiheuttavat muutoksia myös
lainsäädäntöön ja kauppapolitiikkaan. Näistä muutoksista johtuvia mahdollisia
sääntelyvaikutuksia seurataan ja arvioidaan jatkuvasti.
OSAAMISEN HALLINTA
Kilpailukyvyn ja kannattavan kasvun varmistamiseksi sekä toimintojen tehostamiseksi on
äärimmäisen tärkeää palkata ja pitää palveluksessa oikeanlaisia taitoja ja osaamista tarjoavia
työntekijöitä. Kemira pyrkii jatkuvasti tunnistamaan kyvykkyyksiä ja avainosaajia tulevaisuuden
tarpeisiin. Palkitsemis-, koulutus- ja urakehitysohjelmien järjestelmällinen kehittäminen ja
parantaminen auttaa Kemiraa varmistamaan osaavan henkilöstön saatavuuden
tulevaisuudessakin.
ILMASTOON LIITTYVÄT RISKIT
Kemira on tunnistanut tiettyjä ilmastoon liittyviä riskejä, joilla voi olla vaikutusta Kemiran
toimintaan tai asiakkaiden kysyntään. Lisääntynyt tietoisuus ja huoli ilmastonmuutoksesta ja
vastuullisemmista tuotteista voi esimerkiksi muuttaa asiakkaiden vaatimuksia vähemmän
kemikaaleja kuluttavien vedenkäsittelyteknologioiden hyväksi. Osa Kemiran raaka-aineista on
fossiilipohjaisia. Kemira on ryhtynyt toimiin lisätäkseen uusiutuvien ja kierrätettävien raaka-
aineiden osuutta portfoliossaan ja vähentääkseen riippuvuutta öljy- ja kaasujohdannaisista.
Monilla Kemiran asiakkailla, erityisesti Pulp & Paper -segmentin asiakkailla, on tavoitteena olla
hiilineutraali, millä on todennäköisesti vaikutuksia Kemiraan ja asiakkaiden prosesseissa
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 19

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

käytettäviin kemikaaleihin. Myös ilmastonmuutokseen liittyvät äärimmäiset sääolosuhteet,
kuten hurrikaanit ja tulvat, voivat vaikuttaa Kemiran toimitusketjuun ja tavarantoimittajiin sekä
Kemiran omiin tuotantolaitoksiin. Useita ilmastoon liittyviä riskejä seurataan osana Kemiran
riskienhallintaprosessia. Riskejä seurataan aktiivisesti ja suunnitelmia mahdollisten
vaikutusten lieventämiseksi tehdään jatkuvasti. Vuonna 2024 Kemira jatkoi
ilmastoriskiskenaarion analysointia Task Force on Climate-related Financial Disclosures
(TCFD) -viitekehyksen mukaisesti. Täydennämme näitä toimia toteuttamalla perusteellisen
maantieteellisen ilmastoriskien arvioinnin vuonna 2025. Arvioinnin avulla meidän on
mahdollista vastata paremmin tuleviin lakisääteisiin vaatimuksiin, kuten hiilen
hinnoittelumekanismeihin, jotka voivat vaikuttaa energiaan ja kemiallisiin raaka-aineisiin.
Vuoden 2023 loppupuolella Kemira teki maantieteellisen ilmastoriskiarvioinnin ulkopuolisen
tahon kanssa.
Yksityiskohtainen selvitys Kemiran riskienhallinnan periaatteista ja organisoinnista
on luettavissa yhtiön kotisivuilla osoitteessa www.kemira.fi/sijoittajat Selvitys
rahoitusriskeistä on saatavilla vuoden 2024 tilinpäätöksen liitetiedoissa. Tilinpäätös
julkaistaan 21.2.2025.
Osinkopolitiikka ja osingonjako
Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12.2024 olivat 794 029 352 euroa, josta tilikauden
tuloksen osuus oli 183 609 785 euroa. Yhtiön taloudellisessa tilanteessa ei ole tilikauden
päättymisen jälkeen tapahtunut olennaisia muutoksia.
Kemira Oyj:n hallitus ehdottaa 20.3.2025 pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että
31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella maksetaan 0,74 euron
osakekohtainen osinko eli yhteensä 114 miljoonaa euroa. Osinko maksetaan kahdessa erässä.
Ensimmäinen erä 0,37 euroa osakkeelta maksetaan osakkeenomistajalle, joka on
osingonmaksun täsmäytyspäivänä 24.3.2025 merkittynä Euroclear Finland Oy:n pitämään
yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingon ensimmäinen erä maksetaan
3.4.2025. Toinen erä 0,37 euroa osakkeelta maksetaan marraskuussa 2025. Toinen erä
maksetaan osakkeenomistajalle, joka on osingonmaksun täsmäytyspäivänä merkittynä
Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus päättää lokakuussa
pidettäväksi sovitussa kokouksessaan toisen erän osingonmaksun täsmäytyspäivän ja
osingonmaksupäivän. Osingonmaksun täsmäytyspäivän suunnitellaan olevan 28.10.2025 ja
osingonmaksupäivän aikaisintaan 4.11.2025. Kemiran tavoitteena on jakaa kilpailukykyistä ja
ajan myötä kasvavaa osinkoa.
Muutoksia Kemiran johtoryhmässä
29.1.2025 Kemira ilmoitti, että Simon Bloem nimitetty Operations-yksikön johtajaksi ja
Kemiran johtoryhmän jäseneksi 1.5.2025 lähtien. Hän siirtyy Kemiralle Envaliorilta, jossa hän
on johtanut kansainvälistä materiaalituotantoa.
16.8.2024 Kemira ilmoitti uudesta toimintamallista ja organisaatiosta, jotka on suunniteltu
kannattavan kasvun tueksi. Samalla julkistettiin uusi johtoryhmä, joka aloittaa 1.1.2025.
Uudesta toimintamallista ja johtoryhmästä on kerrottu lisää alla olevassa osiossa.
9.2.2024 Kemira ilmoitti, että Harri Eronen on nimitetty Pulp & Paper -segmentin väliaikaiseksi
johtajaksi ja Kemiran johtoryhmän jäseneksi 12.2.2024 alkaen. Pulp & Paper -segmentin
edellinen johtaja Antti Salminen siirtyi Kemiran toimitusjohtajaksi 12.2.2024.
Uusi toimintamalli ja johtoryhmä alkaen 1.1.2025
Kemira ilmoitti 16.8.2024 aikovansa muuttaa toimintamalliaan ja organisaatiotaan
mahdollistaakseen kannattavan kasvun. Uusi toimintamalli astui voimaan 1.1.2025. Muutosten
tavoitteena on lisätä asiakaslähtöisyyttä, strategista fokusta, nopeuttaa kasvua ja luoda
omistaja-arvoa. Muutosten seurauksena Kemira siirtyi kolmen ulkoisesti raportoitavan
liiketoimintayksikön rakenteeseen alkaen 1.1.2025: Water Solutions, Packaging & Hygiene
Solutions ja Fiber Essentials.
Water Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö, mikä heijastaa Kemiran tavoitteita
kasvattaa vesiliiketoimintaansa merkittävästi sekä orgaanisesti että yrityskauppojen kautta.
Packaging & Hygiene Solutions -liiketoimintayksikkö keskittyy muun muassa kasvavaan
uusiutuvien materiaalien markkinaan, erityisesti pakkauksiin, jossa Kemiran uusiutuvien
tuotteiden tarjooma tukee asiakkaiden kestävyystavoitteiden saavuttamista. Fiber Essentials
-liiketoimintayksikkö keskittyy sellu- ja valkaisumarkkinaan, jonka arvoketjussa Kemiran
tuotteilla on keskeinen rooli.
Lisäksi Kemira perusti keskitetyn Operations-yksikön ja muutti työskentelymallia tutkimus- ja
kehitysyksikössä. Yhtiöön luotiin myös uusi New Ventures and Services -yksikkö.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 20

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Uusi johtoryhmä aloitti 1.1.2025 toimitusjohtaja Antti Salmisen johdolla.
Petri Castrén, talousjohtaja, CFO
Tuija Pohjolainen-Hiltunen, johtaja, Water Solutions
Harri Eronen, johtaja, Packaging & Hygiene Solutions
Antti Matula, johtaja, Fiber Essentials
Simon Bloem, Operatiivinen johtaja, COO (aloittaa 1.5.2025)
Eeva Salonen, johtaja, People & Culture
Linus Hildebrandt, johtaja, Strategy & Sustainability
Sampo Lahtinen, johtaja, Research & Innovation
Peter Ersman, johtaja, New Ventures & Services
Petri Castrén, Tuija Pohjolainen-Hiltunen, Eeva Salonen ja Linus Hildebrandt olivat aiemman
johtoryhmän jäseniä. Harri Eronen oli Kemiran Pulp & Paper -segmentin väliaikainen johtaja ja
on ollut johtoryhmän jäsen helmikuusta 2024 lähtien.
Muita katsauskauden tapahtumia
NIMITYSTOIMIKUNNAN EHDOTUKSET VARSINAISELLE
YHTIÖKOKOUKSELLE 2025
7.12.2024 Kemira tiedotti nimitystoimikunnan ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle
2025.
Kemira Oyj:n nimitystoimikunta ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että yhtiön
hallitukseen valitaan kahdeksan jäsentä ja että hallitukseen valitaan uudelleen sen nykyiset
jäsenet Tina Sejersgård Fanø, Werner Fuhrmann, Timo Lappalainen, Annika Paasikivi, Kristian
Pullola ja Mikael Staffas sekä uusina jäseninä Susan Duinhoven ja Matti Lehmus. Lisäksi
nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen puheenjohtajaksi valitaan Annika Paasikivi ja
varapuheenjohtajaksi Susan Duinhoven.
Kaikki valittavaksi ehdotetut henkilöt ovat antaneet suostumuksensa ehdokkuudelle ja ovat
riippumattomia yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista lukuun ottamatta Annika Paasikiveä,
joka ei ole riippumaton merkittävästä osakkeenomistajasta, koska hän toimii
toimitusjohtajana Oras Invest Oy:ssä, joka omistaa yli 10 % Kemira Oyj:n osakkeista.
Hallituksen nykyinen puheenjohtaja Matti Kähkönen on ilmoittanut, että hän ei ole enää
käytettävissä uudelle hallituskaudelle. Matti Kähkönen on ollut Kemiran hallituksen jäsen
vuodesta 2021 lähtien ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2022 lähtien. Nimitystoimikunta
kiittää Matti Kähköstä hänen tärkeästä ja hyvästä työstään Kemiran hallituksessa viimeisen
neljän vuoden aikana.
Susan Duinhoven, s. 1965, Ph.D. (Physical Chemistry), University of Wageningen, ja B.Sc.
(Physical Chemistry), University of Amsterdam, on työskennellyt useissa johtotehtävissä.
Viimeisimmäksi hän työskenteli Sanoma Oyj:n toimitusjohtajana vuodesta 2015 vuoden 2024
alkuun asti. Hän on tällä hetkellä Kone Oyj:n hallituksen jäsen. Susan Duinhoven on
Alankomaiden kansalainen ja hän asuu Suomessa.
Matti Lehmus, s. 1974, DI (kemiantekniikka), Teknillinen korkeakoulu, ja eMBA, Helsingin
kauppakorkeakoulu, on työskennellyt useissa johtotehtävissä kemianteollisuudessa Neste
Oyj:llä. Viimeisimmäksi hän työskenteli Neste Oyj:n toimitusjohtajana vuodesta 2022
lokakuuhun 2024 asti. Matti Lehmus on Suomen kansalainen.
Hallituksen jäsenten valintamenettelyn osalta nimitystoimikunta suosittaa, että
osakkeenomistajat ottavat yhtiökokouksessa kantaa ehdotukseen yhtenä kokonaisuutena.
Suositus perustuu siihen, että Kemirassa on hyvän pohjoismaisen hallintomallin mukainen
hallituksen ulkopuolinen osakkeenomistajien nimitystoimikunta. Nimitystoimikunnan
tehtävänä on varmistaa, että hallituksen yksittäisten jäsenehdokkaiden pätevyyden lisäksi
myös ehdotettavalla hallituksella kokonaisuutena on yhtiön kannalta paras mahdollinen
osaaminen ja kokemus, yhtiön hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet tulevat
huomioiduksi ja että hallituksen kokoonpano täyttää myös muut hallinnointikoodin
pörssiyhtiölle asettamat vaatimukset.
Nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen jäsenille maksettavia vuosipalkkiota korotetaan
seuraavasti (suluissa nykyinen palkkio): puheenjohtajan palkkio 132 000 euroa vuodessa (125
000 euroa), varapuheenjohtaja ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja 74 000 euroa vuodessa
(70 000 euroa), henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan puheenjohtaja (mikäli hän ei ole
hallituksen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja) 68 000 euroa (65 000 euroa) ja muut jäsenet
57 000 euroa vuodessa (54 000 euroa).
Nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen ja hallituksen valiokuntien kokouspalkkiot
pidetään ennallaan, ja jäsenille maksetaan kokouspalkkiota kustakin hallituksen ja
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 21

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

valiokuntien kokouksesta perustuen kokouksen järjestämistapaan ja paikkaan seuraavasti:
etäosallistuminen ja kokous henkilön asuinmaassa 750 euroa, kokous henkilön asuinmaan
kanssa samalla mantereella 1 500 euroa ja kokous henkilön asuinmaan kanssa eri mantereella
3 000 euroa.
Matkustuskustannukset ehdotetaan korvattavaksi yhtiön matkustuspolitiikan mukaan.
Nimitystoimikunta ehdottaa lisäksi, että hallituksen vuosipalkkio maksetaan yhtiön
osakkeiden ja rahaosuuden yhdistelmänä siten, että vuosipalkkiosta 40 % maksetaan yhtiön
hallussa olevina tai mikäli tämä ei ole mahdollista markkinoilta hankittavina Kemiran
osakkeina ja 60 % maksetaan rahana. Osakkeet luovutetaan hallituksen jäsenille ja
tarvittaessa hankitaan markkinoilta suoraan hallituksen jäsenten lukuun kahden viikon
kuluessa siitä, kun Kemiran osavuosikatsaus ajalta 1.1.–31.3.2025 on julkaistu. Kokouspalkkiot
ehdotetaan maksettavaksi rahana.
Nimitystoimikunnan kokoonpano
Nimitystoimikunnassa ovat toimineet puheenjohtajana Oras Invest Oy:n sijoitusjohtaja Ville
Kivelä ja jäseninä Hanna Kaskela, johtaja, vastuullisuus ja viestintä, Keskinäinen
työeläkevakuutusyhtiö Varma, Lisa Beauvilain, Global Head of Sustainability & Stewardship,
Executive Director, Impax Asset Management plc ja Annika Ekman, osakejohtaja, Keskinäinen
Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen sekä asiantuntijajäsenenä Kemira Oyj:n hallituksen
puheenjohtaja Matti Kähkönen.
13.12.2024 Kemira ilmoitti, että uusi organisaatio on valmiina aloittamaan tammikuun alusta
2025. Elokuussa Kemira ilmoitti muuttavansa toimintamalliaan ja johtoryhmäänsä. Muutos
päätettiin tehdä, jotta yhtiö voisi saavuttaa kasvutavoitteensa parhaalla mahdollisella tavalla.
27.11.2024 Kemira ilmoitti, että sen 14.10.2024 alkaneet muutosneuvottelut on saatu
päätökseen. Neuvottelujen tuloksena 23 henkilön työsuhde päättyy.
15.11.2024 Kemira ilmoitti suunnittelevansa aktiivihiilen uudelleenaktivointilaitoksen
rakentamista – tekninen esiselvitysvaihe on käynnistynyt, ja Kemira suunnittelee Ruotsissa
sijaitsevan Helsingborgin tuotantolaitoksensa laajentamista ja muutaman kymmenen
miljoonan euron investointia uuden aktiivihiilen uudelleenaktivointilaitoksen rakentamiseen.
30.10.2024 Kemira ilmoitti suunnittelevansa tuotantolaitoksen sulkemista Vancouverissa,
Kanadassa. Kemira suunnittelee yhdistävänsä joidenkin Pulp & Paper -yksiköiden toimintoja
Pohjois-Amerikassa. Tämän seurauksena tuotantolaitos Vancouverissa, Kanadassa, on
tarkoitus sulkea. Vancouverin tuotantolaitoksessa on valmistettu funktionaalisia ja
prosessikemikaaleja Pulp & Paper -segmentille.
17.10.2024 Kemira ilmoitti, että Science Based Targets Initiative (SBTi) -organisaatio (SBTi) on
hyväksynyt sen päästövähennystavoitteet. Kemira on sitoutunut vähentämään absoluuttisia
scope 1- ja scope 2 -päästöjä 51,23 % vuoteen 2030 mennessä vuoden 2018 perustasoon
verrattuna. Tavoite on linjassa pyrkimyksen kanssa rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5
asteeseen, mikä on tämänhetkisistä tieteeseen perustuvista tavoitteista kunnianhimoisin
taso. Lisäksi Kemira sitoutuu vähentämään ostettujen tuotteiden ja palvelujen sekä ennen
omaa tuotantoa ja sen jälkeen tapahtuvien kuljetusten ja jakelun absoluuttisia scope 3 -
kasvihuonekaasupäästöjä 32,5 % vuoteen 2033 mennessä vuoden 2021 perustasoon
verrattuna.
9.10.2024 Kemira ilmoitti käynnistävänsä muutosneuvottelut Suomessa. Neuvottelut liittyvät
Kemiran suunnitelmiin koskien uutta toimintamallia ja organisaatiota, joiden on tarkoitus
astua voimaan 1.1.2025. Suunnitellut muutokset voivat johtaa enintään 40 henkilön työsuhteen
päättämiseen.
25.9.2024 Kemira ilmoitti päivittävänsä pitkän aikavälin taloudellisia tavoitteitaan. Uudet
tavoitteet kuvastavat Kemiran halukkuutta kasvaa kannattavasti ja Kemiran parantunutta
kannattavuutta.
24.9.2024 Kemira ilmoitti selvittävänsä yhteistyön laajentamista IFF:n kanssa. Lisäksi Kemira
ja IFF ilmoittivat saaneensa uusiutuvien polymeerien tuotantolaitoksen valmiiksi Suomessa.
23.9.2024 Kemira ilmoitti laajentavansa ASA-liimojen tuotantokapasiteettia Nanjingissa,
Kiinassa, vastatakseen kasvavaan kysyntään.
18.9.2024 Kemira ilmoitti laajentavansa kapasiteettia Norjassa vastatakseen kasvavaan
vedenkäsittelykemikaalien kysyntään.
2 5.7.2024 Kemira ilmoitti laajentavansa natriumkloraatin tuotantokapasiteettia Etelä-
Amerikassa vastatakseen kasvaviin mahdollisuuksiin sellu- ja paperimarkkinoilla.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 22

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

9.7.2024 Kemira ilmoitti laajentavansa kapasiteettia Espanjassa vastatakseen kasvavaan
biokaasu- ja fosforinpoistosovellusten kysyntään.
10.6.2024 Kemira nosti näkymiään vuodelle 2024, erityisesti operatiivisen käyttökatteen
osalta. Kysynnän elpyminen on jatkunut Kemiran loppumarkkinoilla, ja Kemiran molempien
segmenttien kehitys on jatkunut vahvana. Kemira odottaa nyt vuoden 2024 liikevaihdon olevan
2 800 ja 3 200 miljoonan euron välillä ja operatiivisen käyttökatteen olevan 540 ja 640
miljoonan euron välillä. Kemira odotti aiemmin vuoden 2024 liikevaihdon olevan 2 700 ja 3 200
miljoonan euron välillä ja operatiivisen käyttökatteen olevan 480 ja 580 miljoonan euron välillä.
Myös näkymien taustaoletuksia päivitettiin.
18.3.2024 Kemira ilmoitti, että Kemiran Eläkesäätiö Neliapila on luovuttanut 115 000 osaketta
Kemiralle. Osakkeet luovutettiin Kemiralle vastikkeetta osana ylikatteen palautusta. Vuoden
2024 ensimmäisen neljänneksen aikana Kemiran Eläkesäätiö Neliapila palautti Kemiralle
yhteensä 12 miljoonaa euroa ylikatetta.
Yritysostot ja -myynnit
3.9.2024 Kemira ilmoitti saaneensa päätökseen Noritin Iso-Britannian reaktivaatiotoimintojen
Purton Carbons Limitedin hankinnan.
1.7.2024 Kemira ilmoitti, että se ostaa Noritin reaktivaatiotoiminnot Isossa-Britanniassa. Tämä
laajentaa Kemiran vedenkäsittelytarjonnan aktiivihiilimarkkinaan ja mikroepäpuhtauksien
poistoon.
2.2.2024 Kemira ilmoitti saaneensa päätökseen Oil & Gas -liiketoimintaansa liittyvän
portfolion myynnin Sterling Specialty Chemicals LLC -yhtiölle, joka on Artek Groupin
yhdysvaltalainen tytäryhtiö. Artek Group on kansainvälinen, teollisiin kemikaaleihin
erikoistunut yhtiö, jonka pääkonttori on Intiassa. Noin 250 työntekijää siirtyi ostajalle kaupan
myötä. Kauppa sisälsi Kemiran tuotantolaitokset Mobilessa, Columbuksessa ja Aberdeenissa
Yhdysvalloissa ja novel liquid polymer (NLP) -tuotantolaitteiston Botlekissa, Alankomaissa.
Isossa-Britanniassa sijaitsevan Teesportin tuotantolaitos kuului myös kauppaan. Teesportin
kauppa saatetaan päätökseen myöhemmin edellyttäen, että tietyt, kyseiseen
tuotantolaitokseen liittyvät, kauppaehdot täyttyvät.
Katsauskauden jälkeisiä tapahtumia
Ei merkittäviä katsauskauden jälkeisiä tapahtumia.
Näkymät vuodelle 2025
Liikevaihto
Kemiran liikevaihdon odotetaan olevan 2 800 ja 3 200 miljoonan euron välillä vuonna 2025
(vuoden 2024 raportoitu liikevaihto: 2 948,1 miljoonaa euroa).
Operatiivinen käyttökate
Kemiran operatiivisen käyttökatteen odotetaan olevan 540 ja 640 miljoonan euron välillä
vuonna 2025 (vuoden 2024 raportoitu operatiivinen käyttökate: 585,4 miljoonaa euroa).
Näkymien taustaoletukset
Kemiran loppumarkkinoiden kysynnän (myyntimäärissä mitattuna) odotetaan kasvavan
hieman vuoden aikana. Vedenkäsittelymarkkinan odotetaan kasvavan kaikilla alueilla. Sekä
sellu- että pakkaus- ja hygieniatuotemarkkinoiden odotetaan alkavan elpyä. Muuttuvien
kustannusten odotetaan pysyvän vakaina tai kasvavan hieman. Näkymien taustalla on oletus,
että Kemiran tuotantotoiminnassa, toimitusketjussa tai Kemiran välillisesti omistamilla
energian tuotantolaitoksil la Suomessa ei ole merkittäviä häiriöitä. Valuuttakurssien odotetaan
pysyvän suunnilleen nykyisillä tasoilla.
Taloudelliset tavoitteet
Kemira ilmoitti 25.9.2024, että sen hallitus on hyväksynyt uudet pitkän aikavälin taloudelliset
tavoitteet. Kemira tavoittelee yli 4 %:n keskimääräistä vuotuista orgaanista liikevaihdon
kasvua (aiempi tavoite: markkinoita nopeampi liikevaihdon kasvu) ja tavoite operatiiviselle
käyttökateprosentille on nostettu 18–21 %:iin (aiemmin 15–18 %). Operatiivinen sidotun
pääoman tuotto (ROCE) yli 16 % on lisätty uudeksi, kolmanneksi tavoitteeksi.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 23

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS 2024

Helsingissä 10.2.2025
Kemira Oyj
Hallitus
Kaikki tässä katsauksessa esitetyt ennusteet ja arviot perustuvat johdon tämänhetkiseen
näkemykseen talouden kehityksestä, ja todelliset tulokset voivat olla merkittävästikin
erilaiset.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 24

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kestävyysraportti
Yleiset tiedot
KONSERNIN KESTÄVYYSRAPORTIN LAATIMISPERUSTEET
Kemira julkaisi aiemmin muut kuin taloudelliset tietonsa muiden kuin taloudellisten tietojen
raportointia koskevan direktiivin (Non-Financial Reporting Directive; NFRD) perusteella ja laati
kestävyystietonsa GRI-ohjeiston (Global Reporting Initiative) mukaisesti. Vuodesta 2024 alkaen
Kemira raportoi tiedot yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin (Corporate
Sustainability Reporting Directive, CSRD) mukaisesti.
Vuodesta 2024 alkaen Kemira ei enää julkaise GRI-ohjeistoon perustuvaa erillistä
vastuullisuusraporttia. Koska CSRD-direktiivin ja GRI-ohjeiston tiedonantovaatimukset
eroavat toisistaan, tässä kestävyysraportissa ei enää julkaista joitakin GRI-ohjeiston aiemmin
vaatimia keskeisiä suorituskyvyn mittareita ja muita mittareita. Kemira on luonut GRI-indeksin
sujuvoittaakseen siirtymistä CSRD-raportointiin. GRI-indeksi löytyy Kemiran verkkosivuilta.
Vuonna 2023 Euroopan unioni pani täytäntöön yritysten kestävyysraportointia koskevan
CSRD-direktiivin vahvistaakseen kestävyysraportointikäytäntöjä EU:ssa. EU:n tavoitteena on
saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja tehdä kestävyysraportoinnista yhtä
tärkeää taloudellisen raportoinnin kanssa. CSRD on linjassa näiden tavoitteiden kanssa. CSRD
perustuu muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevaan direktiiviin ja laajentaa
EU:ssa toimivien yritysten raportointivelvoitteiden soveltamisalaa.
Kemira-konsernin kestävyysraportti on laadittu Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-
antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) vuonna 2023
julkaisemien eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien (European Sustainability
Reporting Standards, ESRS) mukaisesti. Kestävyystiedot ja keskeiset mittarit perustuvat
Kemiran kaksinkertaiseen olennaisuuteen perustuvaan Double Materiality Assessment -
olennaisuusarviointiin (jäljempänä ”olennaisuusarviointi”), joka laadittiin vuosina 2023–2024.
Kestävyysraporti kattaa koko Kemiran arvoketjun alkupäästä loppupäähän. Mittarit, jotka
esitellään aihekohtaisten standardien alla, kattavat Kemiran omat toiminnot, ellei toisin
mainita. Lisätietoja Kemiran arvoketjusta, olennaisuusarviointiprosessista ja sen tuloksista
esitetään kohdassa Liiketoimintamalli, arvoketju ja strategia sekä Kaksinkertainen
olennaisuus.
Riippumaton kolmas osapuoli Ernst & Young Oy on varmentanut kestävyysraportin (rajoitettu
varmennus). Varmennus tehtiin kansainvälisten ISAE 3000 -varmennusstandardien
mukaisesti.
Rakenne ja sisältö
Kemiran Kestävyysraportti on rakennettu ESRS:n järjestyksen ja vaatimusten mukaisesti. Se
sisältää Yleiset tiedot -osion ja kolme standardiosiota: Ympäristötiedot, Sosiaaliset tiedot ja
Hallintotapatiedot. Yleiset tiedot sisältävät esimerkiksi Kemiran olennaisuusanalyysin, raja-
arvot ja tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet. Olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet on esitetty jokaisen aihealueosion alussa. Näitä seuraa Kemiran
toimintaperiaatteet, toimet, tavoitteet ja mittarit, mitkä on yhdistetty olennaisiin vaikutuksiin,
riskeihin ja mahdollisuuksiin. Yksityiskohtaisempi ESRS standardiin pohjautuva luettelo
sisällöstä esitetään tämän Yleiset tiedot -osion lopussa.
Konsolidoinnin laajuus
Konsolidoidut kestävyystiedot kattavat emoyhtiö Kemira Oyj:n ja Kemira Oyj:n
määräysvallassa olevat tytäryritykset. Tytäryritykset ovat oikeudellisia yksiköitä, joihin Kemira
Oyj:llä on määräysvalta, kuten tilinpäätöksessä (liite 6.2 Konsernin tytäryritykset ja
osakkuusyritykset) on määritelty. Konsolidoinnin laajuus vastaa tilinpäätöstä, lukuun
ottamatta osakkuusyrityksiä, joita ei ole sisällytetty kestävyysraportointiin. Kaikkien
kestävyystietojen konsolidointi noudattaa edellä mainittuja periaatteita, ellei toisin mainita.
Kestävyysraporttiin sovellettava raportointijakso vastaa tilikautta (1.1.2024–31.12.2024). Tämän
selvityksen vertailuluvut on tehty vuoden 2023 vastaavaan ajanjaksoon, ja ne esitetään, mikäli
vertailuluvut ovat saatavilla.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 25

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Estimoinnissa käytetyt lähteet ja tuloksen epävarmuus
Kun ESRS-standardien mukaista kestävyysraporttia laaditaan, johdon on tehtävä mittareita
koskevia estimointeja ja oletuksia. Kemira käyttää laadunvalvontaa kestävyysmittareiden
laskemiseen ja valmisteluun tietojen täydellisyyden varmistamiseksi. Kestävyystietoja
kerätään lisäksi käyttämällä suoria mittauksia, laskelmia ja estimointeja. Estimointeja ja
oletuksia arvioidaan jatkuvasti, ja ne perustuvat aiempiin kokemuksiin ja odotuksiin tulevista
tapahtumista, joilla voi olla olennaisia vaikutuksia ja joita pidetään olosuhteisiin nähden
kohtuullisina. Estimoinnissa käytettyjä lähteitä ja tuloksen epävarmuutta kuvataan kunkin
osion Laatimisperiaatteet -kappaleessa.
KESTÄVYYDEN HALLINTOJÄRJESTELMÄ
Tässä kestävyysraportissa kuvataan Kemiran kestävyyden hallintojärjestelmää. Lisätietoja
Kemiran hallintoelimistä, niiden tehtävistä ja vastuista sekä sisäisistä valvontaprosesseista ja
riskienhallinnasta löytyy Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä -asiakirjasta, joka on
saatavilla Kemiran nettisivuilla. Kemiran uusi liiketoimintamalli astui voimaan 1.1.2025, mikä
tulee vaikuttamaan organisaation vastuihin vuotena 2025. Tämä Kestävyysraportti perustuu
vuoden 2024 organisaatiorakenteeseen.
Kemiran kestävyyden hallintojärjestelmä
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat Kemiran johtamisesta ja toiminnasta, mukaan lukien
kestävyysseikat, Suomen osakeyhtiölain ja Kemiran yhtiöjärjestyksen mukaisesti.
Kestävyystyötä tehdään koko organisaatiossa, sillä kestävyys on integroitu Kemiran
strategiaan. Olennaiset kestävyyteen liittyvät aiheet sekä vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
määriteltiin olennaisuusarvioinnin ja Kemiran strategisten tavoitteiden avulla, ja ne
muodostavat perustan Kemiran kestävyysraportin aiheille.
Kestävyyden hallintojärjestelmä -kaavio

Hallitus |  | Tarkastusvaliokunta
| Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta
Toimitusjohtaja ja johtoryhmä |  | Sustainability Reporting Compliance Team -ohjausryhmä
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä |  |

Hallitus ja hallituksen valiokunnat
Hallituksen tärkeimpiä tehtäviä on määrittää Kemiran pitkän aikavälin tavoitteet sekä
strategiat, joilla tavoitteet saavutetaan. Kestävä kehitys on avainasemassa Kemiran
strategiassa, ja se on keskeistä Kemiran pitkän aikavälin menestykselle. Hallitus hyväksyy
yhtiön strategian ja seuraa sen toteutumista. Hallitus osallistuu näin suoraan Kemiran
kestävyystoimien määrittelyyn ja niiden seurantaan. Lisäksi hallitus hyväksyy Kemiran arvot,
kestävyystavoitteet ja kestävyysraportin. Hallitus on nimittänyt kaksi valiokuntaa avustamaan
sen velvollisuuksien täyttämisessä:
1. Tarkastusvaliokunta auttaa hallitusta valvomaan talous- ja kestävyysraportoinnin
prosessia, sisäisen valvonnan järjestelmää, sisäisten ja ulkoisten tarkastusten ja
varmennusten prosessia sekä Kemiran lainmukaisuuden sekä asetusten noudattamisen
valvontaprosessia.
2. Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta auttaa valmistelemaan esimerkiksi keskeisiin
kestävyystavoitteisiin liittyvää palkitsemista.
Hallintoelimien roolit liittyen hallintotapaan
Hallitus hyväksyy Kemiran arvot ja liiketapaperiaatteet, jotka ovat Kemiran liiketoimintaetiikan
ja yrityskulttuurin perusta. Tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluu muun muassa yhtiön lakien
ja säännösten noudattamisen valvontajärjestelmän tehokkuuden tarkasteleminen, johdon
suorittamien säännösten noudattamatta jättämistä koskevien tutkintojen tulosten ja niihin
perustuvien jatkotoimien tarkasteleminen, valvontaviranomaisten suorittamien tarkastusten
tuloksien ja tilintarkastajien havaintojen tarkasteleminen, yhtiön liiketapaperiaatetiedotuksen
tarkasteleminen sekä liiketapaperiaatteiden noudattamisen valvonta.
Johtoryhmä hyväksyy yhtiön liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet. Nämä
toimintaperiaatteet on kuvattu G1 Hallintotapa -osion Muut liiketoiminnan harjoittamisen
toimintaperiaatteet -kappaleessa. Johtoryhmä on ottanut huomioon sen, että yrityskulttuurin
ja strategian yhteensovittaminen on tärkeää. Se parantaa työntekijöiden sitoutumista ja
asiakastyytyväisyyttä sekä kasvattaa viime kädessä myyntiä ja kannattavuutta. Tätä
tarkoitusta varten Kemiran johtoryhmä on määritellyt Kemiran yrityskulttuurin perustan
muodostavat periaatteet, tavat ja käytöstavat. Johtoryhmän jäseniin kuuluvat sekä
molempien segmenttien että yhtiön tärkeimpien toimintojen johtajat, joten heillä on
monipuolista osaamista liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvissä asioissa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 26

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Erillisen Ethics and Compliance -valiokunnan tehtävänä on varmistaa, että sisäisesti ja
ulkoisesti tehdyt väärinkäytösilmoitukset, joissa väitetään, että lakeja, liiketapaperiaatteita tai
yhtiön toimintaperiaatteita on mahdollisesti rikottu, arvioidaan puolueettomasti ja
asiantuntevasti. Vaatimustenmukaisuusvaliokunta raportoi säännöllisesti
tarkastusvaliokunnalle. Ethics and Compliance -valiokunnan jäsenillä on asiantuntemusta
lainsäädännön noudattamisen, liiketoimintaetiikan, tutkimusten tekemisen ja
henkilöstöjohtamisen aloilta.
Hallituksen kokoonpano ja monimuotoisuus
Yhtiökokous valitsee hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut jäsenet.
Yhtiöjärjestyksen mukaan hallituksessa on 5–10 jäsentä. Varsinainen yhtiökokous päätti
20.3.2024, että hallitukseen valitaan kahdeksan jäsentä. Hallitukseen valittiin sen nykyiset
jäsenet Tina Sejersgård Fanø, Werner Fuhrmann, Matti Kähkönen, Timo Lappalainen,
Fernanda Lopes Larsen (jätti hallituksen 31.7.2024 alkaen), Annika Paasikivi, Kristian Pullola ja
Mikael Staffas. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Matti Kähkönen ja varapuheenjohtajaksi
Annika Paasikivi. Hallituksen sihteerinä toimii yhtiön lakiasiainjohtaja Jukka Hakkila.
Hallitus on hyväksynyt seuraavat hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet ja
tavoitteet. Hallituksen kokoonpanoa suunniteltaessa yhtiön nimitystoimikunta arvioi
hallituksen kokoonpanoa yhtiön nykyisen ja tulevan liiketoiminnan tarpeiden näkökulmasta
sekä ottaa huomioon hallituksen monimuotoisuuden. Hallituksen monimuotoisuutta
tarkastellaan eri näkökulmista. Kemiran hallituksen jäsenillä tulee olla riittävä ja toisiaan
täydentävä kokemus ja osaaminen Kemiran liiketoiminnan kannalta tärkeimmiltä toimialoilta
ja markkinoilta. Lisäksi olennainen tekijä on jäsenten henkilökohtaiset ominaisuudet ja
monimuotoisuus. Yhtiön tavoitteena on, että hallituksessa on edustettuna monimuotoisesti
eri toimiala- ja markkinaosaaminen, eri ammatti- ja koulutustaustat, monipuolinen ikäjakauma
ja molemmat sukupuolet. Tavoitteena on, että kumpaakin sukupuolta on edustettuna
vähintään kaksi jäsentä. Kemiran nykyinen hallitus on yhtiön monimuotoisuustavoitteiden
mukainen. Hallituksessa on edustettuna monimuotoisesti eri toimiala- ja markkinaosaaminen
sekä eri ammatti- ja koulutustaustat. Kemiran organisaation kestävyys- ja CSRD-asiantuntijat
ovat myös hallituksen tukena ja voivat antaa neuvoja tarpeen mukaan.

Hallituksen ja johtoryhmän monimuotoisuus, % | 2024 | 2023
Riippumattomat hallituksen jäsenet | 100 | 100
Muut kuin liikkeenjohtoon osallistuvat hallituksen jäsenet | 100 | 100
Hallituksen sukupuolijakauma |  |
Naiset | 29 | 38
Miehet | 71 | 63
Johtoryhmän sukupuolijakauma |  |
Naiset | 25 | 25
Miehet | 75 | 75

Konsernin toimitusjohtaja ja johtoryhmä
Toimitusjohtajan tehtävänä on johtaa ja kehittää Kemiraa hallituksen antamien ohjeiden ja
määräysten mukaisesti ja panna täytäntöön hallituksen päätökset. Toimitusjohtaja raportoi
säännöllisesti hallitukselle taloudellisista ja muista kuin taloudellisista asioista sekä
liiketoimintaympäristöstä.
Johtoryhmä koostuu yhtiön toimivasta johdosta ja se on vastuussa yhtiön pitkän aikavälin
strategisesta kehittämisestä. Kemira mittaa edistymistään kestävyysteemoissa
konsernitason keskeisillä suorituskyvyn mittareilla ja tavoitteilla, jotka johtoryhmä tai hallitus
hyväksyy. Johtoryhmän jäsenet jakavat vastuun yksittäisistä yhtiön kestävyystavoitteista.
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä on poikkihallinnollinen ylemmän tason
ohjausryhmä. Ryhmän jäsenillä on monenlaisia taustoja, ja he edustavat Kemiran
liiketoimintayksiköitä ja toimintoja. Ohjausryhmän pääasiallinen tehtävä on valmistella
hallitukselle ehdotuksia siitä, miten Kemiran kestävyysstrategiaa, -visiota ja -tavoitteita
voidaan kehittää, sekä ohjata yhtiön kestävyyteen liittyviä ohjelmia. Tähän kuuluu
kestävyysstrategian täytäntöönpanon varmistaminen, toistuvat seurantatoimet sekä
raportointi tapahtuneesta kehityksestä johtoryhmälle ja hallitukselle.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 27

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Hallituksen asiantuntemuksen taso | Matti Kähkönen | Annika Paasikivi | Tina Sejersgård Fanø | Werner Fuhrmann | Timo Lappalainen | Kristian Pullola | Mikael Staffas | Fernanda Lopes Larsen
Pätevyys ja asiantuntemus
Hallituskokemus 1) | ● | ● |  | ● |  | ● |  |
Toimitusjohtajakokemus 2) | ● |  |  |  | ● |  | ● |
Talousjohtajakokemus 2) |  |  |  |  |  | ● | ● |
Johtoryhmäkokemus 2) | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● |
Hallintotapa- ja vaatimustenmukaisuusosaaminen 3) |  | ● | ● |  |  | ● | ● |
Kansainvälinen kokemus 4) |  |  |  |  |  |  |  |
EMEA | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● |
Americas |  |  |  |  |  |  |  | ●
APAC |  |  |  |  |  |  |  |
Kemianteollisuuden kokemus 5) | ● |  | ● | ● | ● |  |  | ●
Kasvun vauhdittamiskokemus 6) | ● |  | ● | ● | ● | ● | ● | ●
Kestävyyden edistämiskokemus 6) | ● |  | ● |  |  | ● |  | ●
Kannattavuuden kehittämiskokemus 6) | ● | ● | ● | ● |  | ● | ● | ●
Innovaatioiden edistämiskokemus 6) |  |  | ● |  | ● | ● |  | ●
Digitalisaation edistämiskokemus 6) |  |  | ● |  |  | ● |  | ●
Muut pätevyydet ja tiedot
Syntymävuosi | 1956 | 1975 | 1969 | 1953 | 1962 | 1973 | 1965 | 1974
Sukupuoli | Mies | Nainen | Nainen | Mies | Mies | Mies | Mies | Nainen
Kansalaisuus | FIN | FIN | DEN | GER | FIN | FIN | SWE | BRA/GB
Jäsenyyden alkamisajankohta | 3/2021 | 2/2022 | 3/2022 | 5/2020 | 3/2013 | 3/2021 | 3/2023 | 3/2023–7/2024

1) Hallituksen jäsen on toiminut tai toimii tällä hetkellä kyseisessä tehtävässä julkisessa osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä. Yritys luokitellaan suureksi, jos sen vuosittainen liikevaihto on yli 1,5 miljardia euroa.
2) Hallituksen jäsen on toiminut tai toimii tällä hetkellä toimitusjohtajana, talousjohtajana tai johtoryhmän jäsenenä julkisessa osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä (kuten edellä on määritelty).
3) Hallituksen jäsen on toiminut vähintään viisi vuotta johtavassa hallinto-, tilintarkastus- tai compliance-asioihin liittyvässä asemassa.
4) Hallituksen jäsen on toiminut vähintään kolme vuotta johtavassa asemassa kyseisellä alueella.
5) Hallituksen jäsenellä on viimeisen kymmenen vuoden ajalta vähintään kolmen vuoden kokemus kymmenen viime vuoden ajalta kemianteollisuudesta hallituksen tai johtoryhmän jäsenenä julkisessa osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä)
yhtiössä (kuten edellä on määritelty).
6) Hallituksen jäsenellä on vähintään kolmen vuoden kokemus kyseisiin aihealueisiin liittyvän strategian menestyksekkäästä edistämisestä hallituksen tai johtoryhmän jäsenenä, tai hän on toiminut johtoryhmässä arvostetussa asemassa
osakeyhtiössä tai suuressa (yksityisessä) yhtiössä (kuten edellä on määritelty).
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 28

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Sustainability Reporting Compliance Team -ohjausryhmä
Sustainability Reporting Compliance Team on erillinen kestävyysraportointiin keskittyvä
ryhmä, jonka jäseniä ovat eri ylemmän tason johtoa ja kestävyysasiantuntijat. Se vastaa
yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin edellyttämän raportoinnin laajan
yhdenmukaistamisen johtamisesta ja toteuttamisesta. Se raportoi johtoryhmälle ja eteenpäin
tarkastusvaliokunnalle.
Kemiran vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kemiran hallitus valvoo strategian ja määräysten toimeenpanoa, mukaan lukien
kestävyysseikkoihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia vuosittaisen
olennaisuusarvioinnin avulla. Johtoryhmä vastaa toimista, joilla hallitaan
olennaisuusarvioinnissa määriteltyjä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Sustainability
Reporting Compliance Team -ohjausryhmä koordinoi olennaisuusarviointia, ja sen toteuttavat
segmenttien ja toimintojen asiantuntijat. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinnan
edistymisestä raportoidaan Sustainability Steering Team -ohjausryhmälle sekä johtoryhmälle
ja edelleen tarkastusvaliokunnalle. Ohjausryhmä tarkistaa olennaisuusarvioinnin tulokset ja
jakaa ohjeistusta hallitusta ja johtoryhmää kestävyyteen liittyvien ohjelmien, hallinnoinnin ja
tavoitteiden toteuttamiseen liittyen. Ohjausryhmää johtaa Kemiran strategiajohtaja, ja sillä on
kokonaisvastuu vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinnasta. Kemiran talousjohtaja ja
Global Finance & Accounting -toiminto vastaa, että Kestävyysraportti laaditaan säännösten ja
määräysten mukaisesti. Kemiran Corporate Sustainability -toiminto vastaa
kestävyysraportoinnista yhdessä segmenttien ja toimintojen asiantuntijoiden kanssa.
Hallitus valvoo eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien ja uusien
raportointikäytäntöjen korkeimman tason täytäntöönpanoa. Kemiran johto esitteli kaikissa
hallituksen kokouksissa eurooppalaisen kestävyysraportointistandardin täytäntöönpanoon ja
muita kestävyyteen liittyviä aiheita hallituksen jäsenille vuosina 2023 ja 2024:
• Kestävyysstrategia ja -tavoitteet
• Kestävyysohjelman ja -toimintaperiaatteiden päivitykset
• Kestävyysraporttikatsaus 2023
• Nykyajan orjuutta koskeva lausunto (Modern Slavery statement)
• EU-taksonomiaan ja yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin
täytäntöönpanoon liittyvän kestävyysraportoinnin kehittäminen
• Kemiran turvallisuuskehitys ja muut kestävyyteen liittyvät avainluvut
• Olennaisuusarviointiprosessin edistyminen sekä olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin liittyvät tulokset
Tarkastusvaliokunta on valvonut Kemiran kestävyysraportointia kaikissa kokouksissaan.
Kemiran johdon vuosina 2023 ja 2024 valmistelemat ja tarkastusvaliokunnan käsittelemät
kestävyyteen liittyviä pääaiheita:
• EU-taksonomiaan ja yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin (CSRD)
täytäntöönpanoon liittyvän kestävyysraportoinnin kehittäminen
• Yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin ja eurooppalaisten
kestävyysraportointistandardien täytäntöönpanosuunnitelma, mukaan lukien aikataulu,
puuteanalyysi, roolit ja vastuut
• Finanssivalvonnan kestävyysraportointiin liittyvä tiedustelu
• Olennaisuusarviointiprosessin edistyminen ja tulokset, olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
• Uusien kestävyysraportointikäytäntöjen täytäntöönpanoon liittyvät riskit
• Science Based Target -aloitteen validointitarkastus
• Kestävyysraportti 2024 -luonnos
Kestävyysraportointiin liittyvä riskienhallinta
Kemiran hallitus määrittelee riskienhallinnan pääperiaatteet ja hyväksyy konsernin
riskienhallintaperiaatteet. Segmentit ja toiminnot ovat vastuussa niiden toiminta-alueisiin
liittyvien riskien tunnistamisesta, arvioimisesta ja hallinnasta. Konsernin Risk Management -
toiminto koordinoi ja tukee riskienhallintaa. Tämä on jatkuva prosessi, joka pohjautuu
toistuvaan ja yhteistyöhön perustuvaan menetelmään. Toiminto vastaa myös konsernitason
riskiyhteenvedosta, joka perustuu segmenteistä ja toiminnoista saatuihin tietoihin, sekä sen
varmistamisesta, että riskit raportoidaan ja niitä tarkastellaan johtoryhmässä sekä
hallituksessa. Sisäinen tarkastus vastaa Kemiran riskienhallintajärjestelmän tehokkuuden
seurannasta ja arvioinnista.
Kemira Oyj:n riskienhallinta perustuu Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodiin, Kemiran
liiketapaperiaatteisiin ja Kemiran arvoihin. Kemiran riskienhallinnan periaatteet noudattavat
myös kansainvälisiä riskienhallintakehyksiä ja -standardeja, kuten ISO 31000 (Riskienhallinta.
Periaatteet ja ohjeet) -standardia.
Kemira pyrkii riskienhallintaprosessinsa (Enterprise Risk Management, ERM) mukaisesti
systemaattiseen ja ennakoivaan riskienarviointiin ja tunnistettujen riskien lieventämiseen.
Riskit on ryhmitelty eri riskiryhmiin, joilla on selkeästi määritellyt vastuut. Riskienhallinnan
tavoitteena on tunnistaa riskit ja mahdollisuudet ennakoivasti, jotta voidaan varmistaa
Kemiran pitkän aikavälin strateginen kehitys ja saavuttaa Kemiran strategiset ja operatiiviset
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 29

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

tavoitteet tukemalla päätöksentekoa niin, että epävarmuustekijät ja niiden vaikutukset
otetaan huomioon.
Kestävyysraportoinnin riskejä hallitaan Kemiran johtamisjärjestelmän, tarkoin määriteltyjen
raportointiprosessien ja tiukkojen sisäisten valvontatoimien avulla. Kemiran sisäinen
valvontajärjestelmä kattaa kaikki konsernin toiminnot, myös kestävyysraportoinnin. Sisäistä
valvontaa tehdään kaikilla organisaatiotasoilla osana konsernin päivittäistä toimintaa.
Kestävyysraportointi ja -valvontatoimet
Kestävyysraportointi noudattaa Kemiran raportoinnin laatimisperiaatteita ja vuotuisen
talousraportoinnin, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan prosesseja. Kemira arvioi
säännöllisesti kestävyysraportointiprosessien riskejä ja niihin liittyvää valvontaa osana
Kemiran riskienhallintaprosessia. Kestävyysraportointia valvotaan sisäisten
prosessivalvontatoimien avulla. Tarkastusvaliokunta käsittelee kestävyysraportointiin liittyviä
mahdollisia riskejä ja epävarmuustekijöitä säännöllisesti. Ulkoiset tarkastajat varmentavat
kestävyysraportoinnin vaatimustenmukaisuuden rajoitettua varmennusta käyttäen.
Kestävyysraportoinnin tunnistetut riskit liittyvät laadullisten ja määrällisten tietojen
täydellisyyteen sekä raportoinnin ajankohtaan. Jotta raportoidut tiedot olisivat tarkkoja ja
oikea-aikaisia, Kemira on ottanut käyttöön raportointijärjestelmiä ja -prosesseja sekä sisäisiä
valvontatoimia. Näitä valvontatoimia ovat muun muassa raportointihallintomallin käyttöönotto
ja kestävyysraportointiin liittyvien roolien määrittely yhtiön toiminnoissa ja segmenteissä.
Kemira ylläpitää riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan järjestelmiä varmistaakseen
toimintansa tehokkuuden ja vaikuttavuuden, mukaan lukien sen, että taloudellinen, muu kuin
taloudellinen ja operatiivinen raportointi on luotettavaa ja että sovellettavia säännöksiä,
toimintaperiaatteita ja käytäntöjä noudatetaan. Tarkempia tietoja tästä ja sisäisen valvonnan
hallintomallista löytyy Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä -asiakirjasta.
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin
Kemira on sisällyttänyt keskeiset kestävyyspainopisteet kannustinohjelmiinsa
varmistaakseen, että kestävyyteen liittyvää muutosta pidetään tärkeänä ja että se edistää
kannattavaa kasvua. Kemira tarjoaa tulosperusteisia palkitsemiskokonaisuuksia. Kestävyyden
keskeiset painopisteet näkyvät konsernin kannustinohjelmissa ja ovat linjassa Kemiran
vastuullisen ja kannattavan kasvun strategian kanssa. Kemiralla on sekä pitkän että lyhyen
aikavälin kannustinohjelmia, ja pitkän aikavälin kannustinohjelmat on suunnattu valituille
ylimmän johdon henkilöille. Turvallisuuden painoarvo on 5 %, ja se on ollut lyhyen aikavälin
kannustinohjelman keskeinen suorituskyvyn mittari jo usean vuoden ajan, ja vuoden 2024
lyhyen aikavälin kannustinohjelmaan on sisällytetty uusi strategisen liikevaihdon kasvun
tavoite.
Pitkän aikavälin kannustinohjelman tavoitteena on sovittaa osakkeenomistajien ja ohjelman
osallistujien tavoitteet yhteen, kasvattaa Kemiran arvoa, sitouttaa osallistujia Kemiraan ja
tarjota kilpailukykyinen palkitsemissuunnitelma. Taloudellisten tavoitteiden lisäksi pitkän
aikavälin kannustinohjelman kahdelle uusimmalle ansaintajaksolle (2023–2025 ja 2024–2026)
on lisätty kestävyystavoitteita. Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihdon kasvu ja scope 1 ja 2 -
ilmastotavoite on sisällytetty pitkän aikavälin kannustinohjelmaan vuoden 2023 alusta lähtien,
ja kummankin painoarvo on 10 %. Ilmastotavoite heijastaa sitä, että osana Science Based
Targets Initiative (SBTi) -sitoumustaan Kemira on sitoutunut vuotuiseen päästövähennykseen.
Hallitus määrittelee ja hyväksyy Kemiran kannustinjärjestelmien pääperiaatteet, arvot,
kestävyystavoitteet ja liiketapaperiaatteet. Lisätietoa palkitsemisesta löytyy Kemiran
Palkitsemisraportista.
Due diligence
Kemirassa uskotaan, että eettisesti ja vastuullisesti toimiminen ei ole pelkästään oikein, vaan
se myös hyödyttää yhtiön liiketoimintaa ja sidosryhmiä. Kemira noudattaa Yhdistyneiden
kansakuntien periaatteita, jotka edellyttävät yrityksiltä asianmukaista huolellisuutta
ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja kunnioittamiseksi sekä yritystoimintaan liittyvien
väärinkäytösten uhrien auttamiseksi. Kemiran kestävyysraportti on jäsennelty yhtiön d ue
diligence -prosessin mukaisesti. Lisätietoja Kemiran due diligence -prosesseista löytyy alla
olevan taulukon aihekohtaiset standardit -osioista.

Due diligence -prosessin keskeiset osatekijät | Kestävyysraportin kohdat
Vaikutusten ja riskien arviointi | Yleiset tiedot -osion Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappale
Vaikutusten ja riskien sisällyttäminen ja toimet niiden käsittelemiseksi | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät toimet
Toimien vaikuttavuuden seuranta | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät tavoitteet
Viestintä vaikutuksista ja riskeistä | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Due diligence -prosessien sidosryhmävuorovaikutus | Jokaisen aiheen standardeihin liittyvät toimintaperiaatteet

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 30

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

LIIKETOIMINTAMALLI, ARVOKETJU JA STRATEGIA
Kemira tuottaa vastuullisia kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille.
Kemiralla on kaksi segmenttiä: Pulp & Paper ja Industry & Water. Kemiralla on toimintaa 38
maassa, ja sillä oli 58 tuotantolaitosta vuoden 2024 lopussa. Pulp & Paper -liiketoiminnassa
Kemira tuottaa kemiallisia ratkaisuja valkaisu-, pakkaus-, pehmopaperi- sekä paino- ja
kirjoitustuotteisiin. Pulp & Paper -liiketoiminnan tärkeimmät tuoteryhmät ovat
valkaisukemikaalit, liimaus- ja lujuuskemikaalit, erilaiset prosessikemikaalit ja polymeerit.
Industry & Water -liiketoiminnassa Kemira tuottaa kemiallisia ratkaisuja kunnalliseen ja
teolliseen vedenkäsittelyyn sekä juomaveteen että jätevedenkäsittelyyn liittyen. Industry &
Water -liiketoiminnan tärkeimmät tuoteluokat ovat saostusaineet ja polymeerit. Kemiralla on
kolme liiketoiminta-aluetta: EMEA-alue, APAC-alue ja Americas-alue. Kemiralla on uusi
toimintamalli, joka otettiin käyttöön 1.1.2025. Uuden toimintamallin mukaisesti Kemiralla on
kolme liiketoimintayksikköä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja Fiber
Essentials. Uusi toimintamalli lisää asiakaslähtöisyyttä sekä nopeutta ja ketteryyttä. Kemira
arvioi uuden toimintamallin vaikutuksia kestävyysseikkoihin vuonna 2025.
Lisätietoja Kemiran segmenttien ja alueiden taloudellisesta kehityksestä (ESRS2 SMB-1, 40 b),
c)), toiminnan muutoksista ja henkilöstön määrästä maantieteellisen alueen mukaan (ESRS2
SMB-1, 40 a) i–iii) on tilinpäätöksessä (Hallituksen toimintakertomus, Taloudellinen tulos 2024
ja segmentit, liitteissä 2.1 Segmenttitiedot, 2.2 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut sekä 3.6
Liiketoimintojen yhdistäminen).
Kannattava kestävä kasvu on Kemiran strateginen tavoite.
Kestävä kehitys on integroitu Kemiran strategiaan ja pitkän aikavälin menestykseen, sillä
Kemiran asiakkaat vaativat yhä enemmän kestäviä ratkaisuja. Kemira tarjoaa asiakkailleen
ratkaisuja, jotka auttavat parantamaan heidän toimintojensa resurssitehokkuutta. Vuonna
2024 Kemiran liikevaihdosta 58% tuli asiakkaiden resurssitehokkuutta, esimerkiksi energia- ja
vesitehokkuutta ja jätetuotannon vähentämistä, parantavista tuotteista. Kemiran asiakkaat
keskittyvät yhä enemmän tuotteidensa käyttöiän päättymistä koskeviin ominaisuuksiin, kuten
kierrätettävyyteen ja biohajoavuuteen. Näin ollen uusiutuvat ratkaisut ovat edelleen yksi
Kemiran strategisista painopistealueista. Kemiran uusiutuvien ratkaisujen strategiaa
käsitellään tarkemmin vuosikatsauksessa. Kemiran tavoittelee 500 miljoonan euron
liikevaihtoa uusiutuvista ratkaisuista vuoden 2030 loppuun mennessä.
Yksi Kemiran strategian keskeisistä tavoitteista on olla johtava vastuullisia kemikaaliratkaisuja
runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille valmistava yhtiö. Tavoite saavutetaan
kehittämällä tuotevalikoimaa, keskittymällä entistä enemmän vedenkäsittelyyn ja
parantamalla sitä, miten Kemira itse käyttää uusiutuvia ja kierrätettyjä raaka-aineita. Kemira
jatkaa innovaatioiden kehittämistä ja hakee uutta kasvua kestävistä tuotteista ja markkinoista
sekä parantaa samalla jatkuvasti omia prosessejaan.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 31

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kemiran arvoketju
Kemiran raaka-aineiden toimitusketju on maailmanlaajuinen. Kemiran tuotteet ovat
riippuvaisia jalostetuista mineraali- ja fossiiliraaka-aineista sekä uusiutuvista ja kierrätetyistä
jalostetuista raaka-aineista. Kemiran asema arvoketjussa on primäärikemikaalien
hyödyntäminen ja niiden jalostaminen erikoiskemikaaleiksi.
Kemira tarjoaa sekä Pulp & Paper- että Industry & Water -segmenttien osalta:
• tuotteita ja palveluita, jotka parantavat asiakkaiden prosessitehokkuutta ja
vähentävät energian, veden ja primääriraaka-aineiden kulutusta
• uusia uusiutuvaan hiileen perustuvia kemiallisia konsepteja asiakkaiden
lopputuotteiden hiilijalanjäljen pienentämiseksi
• kemiallisia konsepteja, jotka parantavat lopputuotteiden laatua
• digitaalisia palveluita asiakkaiden prosessien optimoimiseen.
Olennaisuusarviointitulosten perusteella Kemiran kestävyyteen liittyvät painopisteet
keskittyvät olennaisimpiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin. Olennaisuusarvioinnissa
otetaan huomioon ulkoisten ja sisäisten sidosryhmien odotukset, käsitellään koko arvoketjua
alkupäästä loppupäähän ja tarkastellaan vaihtelevia ajanjaksoja lyhyestä ja pitkään aikaväliin.
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Kemira tarkastelee säännöllisesti sidosryhmiensä odotuksia ja mahdollisia huolenaiheita.
Sidosryhmävuorovaikutuksen toimiamme ovat muun muassa tietojen jakaminen, aktiivinen
vuoropuhelu ja yhteistyö yhteistä etua koskevissa asioissa. Näistä toimista saatu palaute ja
tieto on sisällytetty Kemiran toiminnan kehittämiseen ja päätöksentekoon. Sidosryhmiltä
saatu palaute otetaan huomioon, kun laaditaan yhtiön strategiaa. Sidosryhmien näkemyksiä
hyödynnettiin vuonna 2024 tehdyssä olennaisuusarvioinnissa. Tämä esitellään tarkemmin
seuraavassa Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa.
KEMIRAN ARVOKETJU
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 32

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

SIDOSRYHMÄVUOROVAIKUTUS

Sidosryhmät | Vuorovaikutuksen tarkoitus | Miten vuorovaikutus on järjestetty | Toimintaan, liiketoimintamalliin ja strategiaan liittyvät tulokset ja vaikutukset
Oma työvoima | • Suora vaikutus arvonmuodostukseen sekä operatiiviseen ja kestävyyssuoritukseen • Vaikutus kestävään työympäristöön ja työoloihin (työterveys ja turvallisuus) • Työ- ja ihmisoikeudet • Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja osallisuus (DEI) | • Suorituskyvyn johtaminen – henkilökohtaiset kehityskeskustelut • Yhteistyö työntekijöiden edustajien kanssa • Ethics and Compliance -ilmoituskanava ja eettisyyskoulutukset • Paikalliset hyvinvointiohjelmat • Kyselyt ja työpaikka-arvioinnit | • Strategiaviestintä • Suorituskyvyn ja osaamisen kehittäminen • Palkitseminen ja tunnustukset • Johtotason viestintä • Maailmanlaajuiset aloitteet ja kampanjat • Sertifioitu johtamisjärjestelmä ja sisäisten toimintaperiaatteiden päivitykset
Osakkeen- omistajat ja luotonantajat | • Arvonmuodostus osinkojen ja korkomaksujen avulla • Sijoitetun pääoman tuottoon, hyviin hallinto- ja ohjauskäytäntöihin sekä kestävyystoimintaan (ilmastonmuutosten hillitseminen ja päästöjen vähentäminen koko arvoketjussa) liittyvät odotukset • Ihmisoikeudet ja monimuotoisuus • Vastuullisten sijoittajien houkutteleminen • Läpinäkyvyyden lisääminen | • Lainsäädäntöön perustuva talousviestintä: talousraportointi ja pörssiviestintä • Roadshow't, puhelinkonferenssit ja henkilökohtaiset tapaamiset • ESG-luokitukset ja olennaisuusarviointi • Pääomamarkkinapäivät • Yhtiökokous | • Läpinäkyvä ja säännöllinen raportointi ja varmennettu tietojen julkistaminen • Osallistuminen CDP Climate Change- ja CDP Water Security -kyselyihin • Vastaaminen luokitusyhtiö- ja sijoittajakyselyihin • ESG-luokituksen kehityssuunnitelmat • Viestintä kestävyyskäytännöistä
Asiakkaat | • Liikevaihdon luominen • Kestävien ratkaisujen tarjoaminen • Asiakkaiden auttaminen tavoitteiden saavuttamisessa • Luottamuksen rakentaminen | • Suorat asiakasyhteydet ja asiakaskyselyt • Asiakaswebinaarit, -tapahtumat ja -uutiskirjeet • Liikekumppaneiden due diligence -prosessi • Olennaisuusarviointi ja kestävyysarvioinnit | • Kestävä tuotekehitys ja kestävyyteen liittyvät suoritustiedot, kuten tuotteiden hiilijalanjäljet sekä tuote- ja prosessisertifioinnit • Asiakastyytyväisyys (Net Promoter Score)
Toimittajat | • Toimittajien kestävyystoiminnan vaikutus Kemiran liiketoimintaan – arvoketjumme hiilidioksidipäästöjen vähentäminen • Vastuullisen hankinnan ja kestävän arvoketjun edistäminen – raaka- aineiden hiilijalanjälkien arviointi ja päästöjen vähentämistä koskeva etenemissuunnitelma (ilmastonmuutos, biologinen monimuotoisuus, kiertotalous) • Liiketapaperiaatteiden noudattaminen • Työntekijöiden ihmis- ja työelämäoikeuksien suojelu | • Aktiivinen vuoropuhelu toimittajien kanssa • Toimittajien suoritusarviot • Toimittajien due diligence -prosessi • Olennaisuusarviointi • Ethics and Compliance -ilmoituskanava | • Toimittajien kestävyysarvioinnit ja -tarkastukset • Kestävien raaka-aineiden hankinta • Toimittajien sitoutuminen liikekumppanien liiketapaperiaatteisiin • Toimittajien kehityssuunnitelmat • Yhdenmukaistettu terveyden ja turvallisuuden hallintajärjestelmä yhtiön omille ja palveluntarjoajien työntekijöille
Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt | • Arvonmuodostaminen veromaksuilla, koulutuksella ja työpaikoilla • Turvallisuuden ja ympäristönsuojelun taso • Luottamuksen luominen ja yhteisön tuki • Yhteisön huolenaiheisiin, kysymyksiin ja palautteeseen puuttuminen | • Vuoropuhelu ja yhteistyö yhteisön huolenaiheisiin puuttumiseksi | • EHSQ-riskienarvioinnit • Avoin vuoropuhelu yhteisöjen kanssa • Paikallisten hankkeiden tukeminen
Valvovat viranomaiset | • Kyky vaikuttaa poliittisiin päätöksiin, jotka koskevat toimintaamme ja liiketoimintaamme vaikuttavaa lainsäädäntöä • Lainsäädännön noudattamisen varmistaminen • Kestävän toimien edistäminen • Ilmastoon liittyvien siirtymäriskien ja -mahdollisuuksien huomioiminen | • Aihekohtainen vuoropuhelu valvovien viranomaisten kanssa • Julkisiin kuulemisiin vastaaminen ja kyselyt • Kahdenväliset kokoukset • Ethics and Compliance -ilmoituskanava • Olennaisuusarviointi | • Vuoropuhelu EU:n direktiiviehdotuksista • Liiketoimintamallin ja strategian yhdenmukaistaminen • Arvonmuodostus ja vaatimustenmukaisuuteen liittyvien riskien lieventäminen • Resurssitehokas arvoketju
Toimiala- järjestöt | • Kestävyyteen liittyvien alan standardien kehittäminen • Mahdollistetaan toimialan osallistuminen poliittisten päättäjien toimintaan • Arvoketjun työntekijöiden edustajien näkemysten ymmärtäminen | • Teollisuusalan ammattiyhdistysten jäsenyys • Yhteisaloitteet ja -ohjelmat • Panostaminen strategisiin suuntiin • Työpajat ja tiedon jakaminen • Kahdenväliset tapaamiset | • European Chemical Industry Council (CEFIC) -yhdistyksen toimintaan osallistuminen • Kemianteollisuus ry:n toimintaan osallistuminen • Kestävyyskäytäntöjen ja -mittausstandardien yhdenmukaistaminen • Arvoketjun työntekijäaloitteiden suunnittelu

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 33

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET
Kestävyys on sisällytetty kaikkiin toimintoihin, myös strategiaan ja riskienhallintaan. Tämä on
ratkaisevan tärkeää riskienhallinnan näkökulmasta, sillä näin Kemira voi lieventää riskejä ja
varmistaa pitkän aikavälin resilienssiä. Olennaisuusarvioinnin avulla yhtiö voi priorisoida
tärkeimmät riskit vuosikatsausprosessin aikana. Kemira arvioi ja käsittelee toimintojensa ja
liikesuhteidensa ympäristöön ja hallintoon liittyviä sekä yhteiskunnallisia olennaisia
vaikutuksia järjestelmällisten toimintatapojensa avulla. Kemiran kestävyystyö perustuu
jokapäiväisiin vastuullisiin käytäntöihin kaikessa toiminnassa. Kestävyyden painopistealueet
perustuvat liiketoimintamallin olennaisimpiin vaikutuksiin sekä asiakkaiden, sijoittajien ja
muiden sidosryhmien kasvaviin odotuksiin ja Kemiran sitoutumiseen yhtiön
liiketapaperiaatteisiin ja kansainvälisiin kestävyysperiaatteisiin.
Kaksinkertainen olennaisuusarviointi
Olennaisuusarviointi perustui Kemiran strategisiin painopisteisiin ja johdon näkemykseen
Kemiran tärkeimmistä kestävyysseikoista. Kemiran kestävyyteen liittyvät vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet tunnistettiin ja priorisoitiin olennaisuusarvioinnissa. Kemiran ensimmäinen
eurooppalaisiin kestävyysraportointistandardeihin perustuva olennaisuusanalyysi tehtiin
vuonna 2023. Se kattoi Kemiran koko arvoketjun, mukaan lukien yhtiön omat toiminnot sekä
arvoketjun alku- ja loppupään toiminnot. Alustavat tulokset julkaistiin vuoden 2023
vastuullisuusraportissa. Olennaisuusarviointia tarkennettiin vuonna 2024 vastaamaan
liiketoiminnan muutoksia pääasiassa Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyen. Myös
olennaisuuspisteytystä tarkistettiin ja yhdenmukaistettiin.
Olennaisuusarvioinnissa noudatettiin yleisiä tiedonantovaatimuksia. Sekä vaikutusten että
taloudellisen olennaisuuden arvioinnin olennaisuuspisteytys yhdistettiin Kemiran olemassa
olevaan sisäiseen riskienhallinnan asteikkoon.
Kemiran olennaisuusarviointi toteutettiin monialaisesti, ja se kattoi Kemiran kaikki kriittiset
toiminnot ja sidosryhmät. Siinä yhdistyivät sekä talous- että kestävyysnäkökulmat. Molemmat
segmentit olivat edustettuina koko arvioinnin ajan. Kemiran ylemmän johdon ja lukuisten
sisäisten asiantuntijoiden kattava lähestymistapa ja sitoutuminen varmistivat, että
olennaisuusarvioinnissa otettiin huomioon erittäin huomattavat riskitekijät. Kaikki osallistujat
kiinnittivät huomiota yhtiön vaikutuksiin ympäristöön, yhteiskuntaan, työntekijöihin ja muihin
sidosryhmiin sekä yhtiön kestävyysseikkoihin liittyvän liiketoiminnan laadullisiin ja
taloudellisiin riskeihin ja mahdollisuuksiin.
Kemira määritteli kuusi vaihetta olennaisuusarvioinnin tekemiseen. Prosessi alkoi
hahmottelemalla vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka Kemiran sidosryhmät ja johto
lopulta vahvistivat. Olennaisuusarvioinnin vaiheet olivat seuraavat:
1. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien rajaaminen
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen aloitettiin tarkastelemalla
kattavasti Kemiran sisäisiä asiakirjoja. Asiakirjojen tarkastelua täydennettiin
vertailututkimuksella teollisuudenalan tyypillisistä vaikutuksista, riskeistä ja
mahdollisuuksista.
2. Sidosryhmien osallistuminen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseen
Kemiran organisaatiosta valittiin keskeisiä ylemmän johdon edustajia ja asiantuntijoita
haastatteluita varten. Sidosryhmähaastatteluissa oli mukana myös Kemiran asiakkaita ja
sijoittajia. Kahden ensimmäisen vaiheen tavoitteena oli muodostaa luettelo mahdollisista
vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista lisäarviointia varten.
3. Tunnistettujen yksittäisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi
Kahden ensimmäisen vaiheen aikana kerätyn aineiston perusteella vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia tarkasteltiin ja pisteytettiin sisäisissä työpajoissa. Vaikutusten
olennaisuutta ja taloudellista olennaisuutta varten järjestettiin omat työpajansa.
Vaikutusten olennaisuus pisteytettiin vakavuuden ja todennäköisyyden perusteella. Sekä
myönteiset että kielteiset vaikutukset pisteytettiin. Taloudellinen olennaisuus pisteytettiin
sekä mahdollisten vaikutusten laajuuden että niiden todennäköisyyden perusteella.
Huomioon otettiin niin riskit kuin mahdollisuudet. Työpajojen tuloksena saatiin aikaan
kattava olennaisuusarviointi, joka kattaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään
hallintotapaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
4. Olennaisuusarvioinnin tarkistaminen
Olennaisuusarviointi tarkistettiin ja validoitiin useita kertoja prosessin aikana. Viimeinen
tarkistus tehtiin vuonna 2024. Viimeisimmässä tarkistuksessa ei tehty suuria muutoksia
olennaisuuden soveltamisalaan verrattuna vuoden 2023 raportoinnissa ilmoitettuihin
alustaviin tuloksiin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 34

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

5. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien priorisointi
Olennaisuus on kaksiulotteinen, ja priorisoinnissa otetaan huomioon sekä vaikutuksen
olennaisuus että taloudellinen olennaisuus. Kestävyyteen liittyvien asioiden priorisointi
määräytyy vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnin alkuperäisen pisteytyksen ja
asetetun rajan perusteella.
6. Johdon tarkastelu ja validointi
Olennaiset Kemiran toimielimet, hallitus ja tarkastusvaliokunta tarkastelivat ja validoivat
olennaisuusarvioinnin ja rajan.
Olennaisuusarvioinnin perusteella tunnistettiin myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia
ympäristöön, sosiaalisiin asioihin ja hyvään hallintotapaan liittyviin aiheisiin sekä kestävyyteen
liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia, jotka ovat taloudellisesti olennaisia. Olennaisuusarvioinnin
tulokset on tiivistetty arviointiasteikkoon. Kemiran merkittävimpiä kestävyyteen liittyviä
aiheita tilikaudella 2024 olivat ilmastonmuutos, resurssien käyttö ja kiertotalous sekä
vesivarat ja merten luonnonvarat. Tulokset ovat Kemiran strategian ja odotettavissa olevien
tulevaisuuden skenaarioiden mukaisia. Olennaisuusarviointi tehtiin osa-aihetasolla, mutta
osaosa-aiheet otettiin huomioon osana prosessia. Osa-aiheiden taloudellinen olennaisuus
luokiteltiin kohtalaiseksi, korkeaksi tai hyvin korkeaksi ja vaikutuksen olennaisuus luokiteltiin
mahdolliseksi, todennäköiseksi tai erittäin todennäköiseksi. Osa standardiaiheista on
laajemmin esillä Kestävyysraportissa, koska joidenkin aiheiden kohdalla kaikki osa-aiheet
määriteltiin olennaisiksi kuten Olennaiset kestävyysaiheet -taulukossa esitetään. Kaksi
sosiaalista standardiaihetta, Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt ja Kuluttajat ja
loppukäyttäjät, jätettiin pois arvioinnista. Tämä korostaa Kemiran asemaa arvoketjussa sekä
Kemiran liiketoimintamallia.
Olennaisuusarviointi on dynaaminen prosessi, ja muutokset toiminnassa vaikuttavat siihen.
Arviointi tarkistetaan vähintään vuosittain. Olennaisuusarviointi on tarkoitus myös sisällyttää
Kemiran strategia- ja riskienhallintaprosesseihin.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointiasteikko

Vaikutuksen olennaisuus | Erittäin todennäköinen |  |  |  | Ilmaston- muutos (E1) | Vesivarat ja merten luonnonvarat (E3) Resurssien käyttö ja kiertotalous (E5)
Todennäköinen |  | Biologinen monimuotoi- suus & ekosysteemit (E4) | Oma työvoima (S1) Arvoketjun työntekijät (S2) | Pilaantuminen (E2)
Mahdollinen |  |  |  | Liike- toiminnan harjoittaminen (G1) |
Epätoden- näköinen | Epäolennaiset aiheet: Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt (S3) Kuluttajat ja loppukäyttäjät (S4) |  |  |
Erittäin epätoden- näköinen |  |  |
| Erittäin matala | Matala | Kohtalainen | Korkea | Erittäin korkea
Taloudellinen olennaisuus

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 35

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tulokset

| Sijainti arvoketjussa |  |  | Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien määrä
|  | Olennaiset vaikutukset | Taloudellinen olennaisuus
Standardi | Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet | Alkupää | Omat toiminnot | Loppupää | Tunnistetut | Olennaiset
Ympäristö | E1 Ilmastonmuutos |  |  |  |  |  | 30 | 9
Energia |  | ● | ↘ | ● ● | ▲ △ |  | 4
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | ● |  |  | △ |  | 1
Ilmastonmuutoksen hillintä | ↗ | ● | ↘ | ● ● | □ △ |  | 4
E2 Pilaantuminen |  |  |  |  |  | 19 | 4
Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen | ↗ | ● |  | ● | △ |  | 3
Huolta tai erityistä huolta aiheuttavat aineet | ↗ | ● | ↘ | ○ |  |  | 1
E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat |  |  |  |  |  | 18 | 6
Vesi | ↗ | ● | ↘ | ● ● | □ △ |  | 6
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit |  |  |  |  |  | 16 | 2
Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät | ↗ |  | ↘ | ● ● |  |  | 2
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |  |  |  |  |  | 28 | 11
Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö | ↗ | ● | ↘ | ● ● | ■ |  | 3
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset |  | ● | ↘ | ● | ■ |  | 5
Jäte | ↗ | ● | ↘ | ● |  |  | 3
Sosiaalinen | S1 Oma työvoima |  |  |  |  |  | 28 | 7
Työolot |  | ● |  | ● ● | □ |  | 3
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille |  | ● |  | ○ | ▲ |  | 3
Muut työhön liittyvät oikeudet |  | ● |  | ○ |  |  | 1
S2 Arvoketjun työntekijät |  |  |  |  |  | 15 | 4
Työolot | ↗ |  |  | ● ○ |  |  | 3
Muut työhön liittyvät oikeudet | ↗ |  |  | ○ |  |  | 1
Hallintotapa | G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |  |  |  |  |  | 30 | 7
Yrityskulttuuri |  | ● | ↘ | ● ○ | □ △ |  | 5
Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta |  | ● |  |  | □ |  | 1
Korruptio ja lahjonta | ↗ | ● | ↘ | ○ |  |  | 1
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 36

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Olennaisten kestävyysaiheisiin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen
Kemiran liiketoimintamalli, strategia, toimintaperiaatteet ja työskentelytavat otettiin
huomioon, kun tunnistettiin ympäristöön, sosiaalisiin asioihin ja hyvään hallintotapaan liittyviä
olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Olennaisuusarvioinnin perusteella
tunnistettiin kokonaisuudessaan 212 positiivista ja negatiivista vaikutusta, riskiä ja
mahdollisuutta, joista 50 ovat olennaisia.
Ympäristötiedot
Kemiran konsernitason omien toimintojen merkittävät ympäristönäkökohdat ja -vaikutukset
tunnistetaan vuosittain kerättyjen ympäristötietojen perusteella. Tuotantolaitoskohtaisesti
merkittävien ympäristövaikutusten, -riskien ja -mahdollisuuksien tunnistaminen sisällytetään
Kemiran EHSQ-arviointimenettelyyn perustuvaan EHSQ-riskienarviointiprosessiin
(Environment, Health, Safety and Quality; ympäristö, terveys, turvallisuus ja laatu). Vaikutusten
kohteena olevat yhteisöt sisällytetään tuotantolaitostason riskienarviointeihin huomioon
otettavana sidosryhmänä. Kemiran EHSQ-yksikkö päivittää ja tarkastaa
tuotantolaitoskohtaisia EHSQ-riskienarviointeja säännöllisesti. Tarkastuksia tekevät myös
ulkopuoliset akkreditoidut ISO 14001 -tarkastajat. Tulokset raportoidaan Kemiran
kestävyysraportointijärjestelmässä.
Ympäristövaikutuksia ja -riskejä arvioidaan aluksi osana tuotantolaitosten
ympäristölupaprosessia ja Ympäristövaikutusten arviointimenettelyä (YVA) niissä
tuotantolaitoksissa, joissa arviointi on tarpeen. Vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen
kuuleminen on osa sekä ympäristölupaprosessia että ympäristövaikutusten
arviointimenettelyä. Ympäristölupaan liittyvien vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen
jäsenillä on mahdollisuus valittaa luvasta, ja YVA-prosessiin kuuluu vaikutusten kohteena
olevien yhteisöjen julkinen kuuleminen. Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tuotantolaitoskohtaisen arvioinnin tuloksia on tarkasteltu korkeammalla tasolla tehtävässä
riskienarvioinnissa, johon kuuluvat Global Environmental Impacts and Aspects -arviointi,
riskienhallintaprosessi ja olennaisuusarviointi.
Ilmastonmuutos aiheisiin liittyen tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia
ja riskejä sekä mahdollisia riskejä ja mahdollisuuksia. Olennaisuusarvioinnin ja Kemiran
ilmastoriskiskenaarion lisäksi Kemira on kehittänyt ilmastoriskimatriisin, jolla arvioidaan
näiden ilmastoon liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien olennaisuutta ja luodaan
riskienarviointimenetelmä. Olennaisuusarvioinnissa tunnistettiin erilaisia ilmastoon liittyviä
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, mukaan lukien siirtymäriskejä ja fyysisiä riskejä sekä
mahdollisuuksia tehokkuuden parantamiseen, uusien teknologioiden käyttöön ottamiseen ja
uusille markkinoille pääsemiseen kestävien innovaatioiden avulla.
Liiketoiminnan näkökulmasta Kemiran portfolion merkittävin ilmastoriski liittyy
energiaintensiiviseen tuotantotoimintaan. Mahdolliset lainsäädännölliset rajoitukset,
kysynnän ja tarjonnan vaihtelut, energian hintojen vaihtelut ja uusiutuvan energian
turvaamisen haasteet voivat vaikuttaa näihin toimintoihin. Vaikka Kemira on ottanut käyttöön
useita lieventämistoimia näiden riskien torjumiseksi, että lisätutkimuksia ja -parannuksia
tarvitaan edelleen. Kemira on sitoutunut kehittämään edelleen menetelmiään, jotta se voi
ottaa paremmin huomioon altistumisen ilmastoriskeille ja tutkia muita keinoja
ilmastonmuutokseen liittyvien näkökohtien sisällyttämiseksi olemassa oleviin prosesseihin.
Tällä pyritään vähentämään epävarmuustekijöitä ja parantamaan ilmastohaasteisiin liittyvää
resilienssiä. Ilmastoon liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallintaa on kuvailtu
tarkemmin E1 Ilmastonmuutos -osion Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja hallinta -kappaleessa.
Olennaisuusarvion perusteella tunnistettiin ilman, veden ja maaperän pilaantumiseen liittyviä
tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia ja mahdollisia riskejä sekä huolta aiheuttaviin tai erityistä
huolta aiheuttaviin aineisiin liittyviä mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Olennaisiksi
näkökohdiksi tunnistettiin mahdollisten vuotojen ja vahingossa tapahtuvien
kemikaalipäästöjen aiheuttama pilaantuminen sekä maaperään tai päättyneeseen toimintaan
liittyvät tosiasialliset ja mahdolliset ympäristövastuut. Olennaiseksi näkökohdaksi ei
tunnistettu tuotantolaitosten tavalliseen toimintaan liittyvää ilmaan joutuvien päästöjen ja
jätevesien aiheuttamaa ilman ja veden pilaantumista. Huolta tai erityistä huolta aiheuttavilla
aineilla voi olla kielteisiä vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön.
Veteen liittyen tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia sekä mahdollisia
mahdollisuuksia ja riskejä. Omien toimintojen korkea vedenkulutus tunnistettiin olennaiseksi
vaikutukseksi. Merten luonnonvaroja ei pidetä Kemiran kannalta olennaisena aiheena.
Riippuvuus merten luonnonvaroista rajoittuu siihen, että merivettä käytetään jäähdytysvetenä
yhdessä tuotantolaitoksessa, jossa on yksisuuntainen jäähdytysvesijärjestelmä, ja siihen, että
kahdessa tuotantolaitoksessa mereen johdetaan vähäinen määrä prosessivettä, jolla ei ole
käsittelyvaatimuksia, kuten jäähdytystornin paineenpurussa käytetty vesi.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 37

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Vuonna 2024 ulkoisen kumppanin kanssa tehdyn biologisen monimuotoisuuden vaikutuksia ja
riippuvuuksia koskevan sisäisen tutkimuksen perusteella korkea vedenkulutus ja
jätevesipäästöt tunnistettiin olennaiseksi kielteiseksi vaikutukseksi osana arvoketjun alku- ja
loppupäätä. Tutkimuksen perusteella on laadittu etenemissuunnitelmia, ja Kemira raportoi
tarkemmin olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisesta ja
arvioinnista tulevina vuosina.
Sijaintiin perustuvien vesistressiä ja veden niukkuutta koskevien tietojen ja
tuotantolaitoskohtaisten EHSQ-arviointien tulosten perusteella valitaan tuotantolaitoksia,
joihin liittyy mahdollisia riskejä, yksityiskohtaisempaa vesiriskien arviointia varten. Arvioinnissa
tehdään haastatteluja tuotantolaitoksissa sekä arvioidaan toiminnallisia riskejä WWF Water
Risk Filter -työkalun avulla. Vesistressiin ja veden niukkuuteen liittyviä tuotantolaitoskohtaisia
merkittäviä makean veden käyttö- ja kulutusriskejä ei tunnistettu 3–6 vuoden aikavälille.
EHSQ-yksikkö arvioi yhtiön omien toimintojen vesistressiin ja veden niukkuuteen liittyviä
riskejä vuosittain. Maailman luonnonvarainstituutin (World Resources Institute, WRI)
Aqueduct-työkalun avulla tunnistetaan tuotantolaitoksia vesistressistä kärsivillä alueilla ja
World Wide Foundation -järjestön WWF Water Risk Filter -työkalulla tunnistetaan veden
niukkuuteen liittyviä riskejä erilaisissa tulevaisuuden skenaarioissa. Suurin osa Kemiran
vedenkulutuksesta tapahtuu tuotantolaitoksissa, jotka eivät sijaitse vesistressistä kärsivillä
alueilla. Kemiralla on 12 tuotantolaitosta (21 % tuotantolaitoksista), jotka sijaitsevat
vesistressistä kärsivillä alueilla. ”Huomattavasta” tai ”erittäin huomattavasta” vesistressistä
kärsivillä alueilla yli 40 % käytettävissä olevasta vedestä on teollisuuden, kotitalouksien ja
maatalouden käytössä.
Arvoketjun alku- ja loppupäästä tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia
liittyen Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemi -osion Biologisen monimuotoisuuden
vähenemisen suoriin vaikutustekijöihin. Kemira ei tunnistanut tosiasiallisia tai mahdollisia
olennaisia vaikutuksia, riskejä tai mahdollisuuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin liittyen omissa tuotantolaitoksissaan. Olennaisia kielteisiä vaikutuksia ei
myöskään tunnistettu maaympäristön tilan heikkenemiseen, aavikoitumiseen tai maaperän
sulkemiseen liittyen.
Koko arvoketjussa tunnistettiin mahdollisia ja tosiasiallisia olennaisia vaikutuksia ja
mahdollisuuksia liittyen resurssien käyttöön ja jätteeseen. Olennaisuusarvioinnin tärkeimmät
tietolähteet resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyen olivat teollisuudenalan
tulevaisuuden etenemissuunnitelmiin liittyvät tutkimukset, kemianteollisuuden
kestävyysasioiden johtajien vertailuanalyysit sekä sisäiset ja ulkoiset sidosryhmähaastattelut.
Olennaisuusarvioinnin sidosryhmät valittiin sidosryhmäanalyysin perusteella. Valinnassa
keskityttiin vaikutusvaltaisimpiin sidosryhmiin resurssien käytön ja kiertotalouden
näkökulmasta katsottuna. Kemira suunnittelee kuulevansa tulevina vuosina laajempaa
sidosryhmäjoukkoa, jotta voimme täydentää olennaisuusarviointia esimerkiksi vaikutusten
kohteena olevien yhteisöjen näkemyksillä.
Sosiaaliset tiedot
Omaan työvoimaan liittyen tunnistettiin mahdollisia ja tosiasiallisia olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia ja arvoketjun työntekijöihin liittyen tunnistettiin tosiasiallisia ja
mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Sosiaalisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
analyysi perustui sisäisiin haastatteluihin ja aineistoihin sekä Kemiran viimeisimpään
ihmisoikeusvaikutusten arviointikehykseen, joka luotiin yhteistyössä ulkoisen kumppanin
kanssa. Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin metodologia perustui yritystoimintaa ja
ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin sekä Taloudellisen yhteistyön ja
kehityksen järjestön (OECD) due diligence -ohjeistukseen.
Tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sisällytettiin osaksi kattavampaa
analyysia (Ihmisoikeuksien due diligence -riskienarviointi), joka tehtiin yhdessä Kemiran
keskeisten aiheen asiantuntijoiden kanssa. Analyysi perustui sidosryhmien tunnistamiseen ja
arviointiin sekä Kemiran liiketoimintamalliin ja strategiaan liittyvien huomattavien
riskitekijöiden huomioimiseen. Arvioinnin mukaan merkittävimpiä huomattavia riskitekijöitä
ovat arvoketjun niiden eri työntekijäryhmien työn luonne, jotka ovat todennäköisesti
vaikutusten kohteena, maantieteellinen sijainti ja kemialliset ominaisuudet sekä niiden
käyttömäärät. Jokaisen työntekijäryhmän keskuudesta tunnistettiin myös erityisen
haavoittuvia työntekijöitä. Tunnistaminen tehtiin arvioimalla työn mahdollisia kielteisiä
vaikutuksia verrattuna työn luonteeseen ja ympäristöön, jossa työtä tehdään.
Hallintotapatiedot
Yhtiön toimintaan liittyen tunnistettiin tosiasiallisia myönteisiä vaikutuksia ja mahdollisia
kielteisiä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, poliittiseen vuorovaikutukseen ja
lobbaustoimintaan liittyen tunnistettiin mahdollisia mahdollisuuksia ja korruptioon ja
lahjontaan liittyen tunnistettiin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Näiden aiheiden
olennaisuusarviointia tehtäessä otettiin huomioon seuraavat kriteerit: toimiala, toiminnan
luonne, toiminnan maantieteellinen laajuus ja liiketoimien tyypillinen rakenne.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 38

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

ESRS-sisältöluettelo

ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu |  | ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu
Yleiset tiedot |  | E2 Pilaantuminen
ESRS 2 | BP-1 | Kestävyysraportin yleiset laatimisperusteet | 24 |  | ESRS E2 | E2-1 | Pilaantumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 56
ESRS 2 | BP-2 | Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 24 |  | ESRS E2 | E2-2 | Pilaantumiseen liittyvät toimet ja resurssit | 57
ESRS 2 | GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 25 |  | ESRS E2 | E2-3 | Pilaantumiseen liittyvät tavoitteet | 58
ESRS 2 | GOV-2 | Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja |  |  | ESRS E2 | E2-4 | Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen | 58
|  | niiden käsittelemät kestävyysseikat | 24 |  | ESRS E2 | E2-5 | Huolta aiheuttavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet | 59
ESRS 2 | GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 24 |  | E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
ESRS 2 | GOV-4 | Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | 24 |  | ESRS E3 | E3-1 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimintaperiaatteet | 61
ESRS 2 | GOV-5 | Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 28 |  | ESRS E3 | E3-2 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimet ja resurssit | 62
ESRS 2 | SBM-1 | Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 30 |  | ESRS E3 | E3-3 | Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät tavoitteet | 64
ESRS 2 | SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 32 |  | ESRS E3 | E3-4 | Vedenkulutus | 65
ESRS 2 | SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |  |  | E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemi
|  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 33 |  | ESRS E4 | E4-1 | Siirtymäsuunnitelma sekä biologisen monimuotoisuuden ja |
ESRS 2 | IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien |  |  |  |  | ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa | 67
|  | tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 33 |  | ESRS 2 | SBM3-E4 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |
ESRS 2 | IRO-2 | Yrityksen kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien |  |  |  |  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 67
|  | tiedonantovaatimukset | 38 |  | ESRS E4 | E4-2 | Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät |
Ympäristötiedot |  |  |  | toimintaperiaatteet | 68
ESRS E |  | Asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaiset tiedot (EU Taksonomia) | 40 |  | ESRS E4 | E4-3 | Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimet |
E1 Ilmastonmuutos |  |  |  | ja resurssit | 68
ESRS E1 | E1-1 | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 46 |  | ESRS E4 | E4-4 | Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät |
ESRS 2 | SBM3-E1 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |  |  |  |  | tavoitteet | 68
|  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 46 |  | ESRS E4 | E4-5 | Biologisessa monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin |
ESRS E1 | E1-2 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 47 |  |  |  | muutoksiin liittyvät vaikutusmittarit | 68
ESRS E1 | E1-3 | Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 47 |  | E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
ESRS E1 | E1-4 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 49 |  | ESRS E5 | E5-1 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 71
ESRS E1 | E1-5 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 51 |  | ESRS E5 | E5-2 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 72
ESRS E1 | E1-6 | Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja |  |  | ESRS E5 | E5-3 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 73
|  | kokonaispäästöt | 51 |  | ESRS E5 | E5-4 | Resurssien sisäänvirtaukset | 74
ESRS E1 | E1-7 | Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja |  |  | ESRS E5 | E5-5 | Resurssien ulosvirtaukset | 74
|  | kasvihuonekaasupäästöjen hillintähankkeet | 52 |  |  |  |  |
ESRS E1 | E1-8 | Sisäinen hiilen hinnoittelu | 53 |  |  |  |  |

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 39

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu |  | ESRS | Tiedonantovaatimus | Sivu
Sosiaaliset tiedot |  | S2 Arvoketjun työntekijät
S1 Oma työvoima |  | ESRS 2 | SBM2-S2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 32
ESRS 2 | SBM2-S1 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 32 |  | ESRS S2 | SBM3-S2 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |
ESRS 2 | SBM3-S1 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden |  |  |  |  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 78
|  | vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 78 |  | ESRS S2 | S2-1 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 89
ESRS S1 | S1-1 | Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 78 |  | ESRS S2 | S2-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun |
ESRS S1 | S1-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien |  |  |  |  | työntekijöiden kanssa | 90
|  | työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa | 79 |  | ESRS S2 | S2-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun |
ESRS S1 | S1-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille |  |  |  |  | työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 90
|  | työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 80 |  | ESRS S2 | S2-4 | Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin |
ESRS S1 | S1-4 | Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten |  |  |  |  | toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin |
|  | vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien |  |  |  |  | kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten |
|  | olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien |  |  |  |  | mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 91
|  | hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 80 |  | ESRS S2 | S2-5 | Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten |
ESRS S1 | S1-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten |  |  |  |  | vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien |
|  | hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten |  |  |  |  | hallintaan liittyvät tavoitteet | 92
|  | riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 81 |  | Hallintotapatiedot
ESRS S1 | S1-6 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 82 |  | G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
ESRS S1 | S1-7 | Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin työsuhteisten |  |  | ESRS G1 | G1-1 | Yrityskulttuuria ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat |
|  | työntekijöiden ominaisuudet | 83 |  |  |  | toimintaperiaatteet | 94
ESRS S1 | S1-8 | Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten |  |  | ESRS G1 | G1-3 | Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 99
|  | vuoropuhelu | 83 |  | ESRS G1 | G1-4 | Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset | 99
ESRS S1 | S1-9 | Monimuotoisuuden mittarit | 85 |  | ESRS G1 | G1-5 | Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta | 100
ESRS S1 | S1-10 | Riittävä palkka | 83 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-13 | Koulutusta ja osaamisen kehittämistä koskevat mittarit | 85 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-14 | Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit | 83 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-16 | Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) | 86 |  |  |  |  |
ESRS S1 | S1-17 | Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 84 |  |  |  |  |

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 40

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Ympäristö
EU-Taksonomia
Euroopan unionin tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöt nollaan vuoteen
2050 mennessä. Euroopan unioni on ottanut käyttöön EU-taksonomian (luokitusjärjestelmän),
joka ohjaa toimintaa kasvihuonekaasupäästöjä vähentävään toimintaan ja sitouttaa yksityisen
sektorin entistä vahvemmin vihreään siirtymään. EU-taksonomia on luokitusjärjestelmä, joka
määrittää ympäristön kannalta kestävän liiketoiminnan. Taksonomian tavoitteena on luokitella
taloudelliset toiminnot sen perusteella, miten ne edistävät seuraavaa kuutta
ympäristötavoitetta: 1) ilmastonmuutoksen hillintä, 2) ilmastonmuutokseen sopeutuminen, 3)
vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, 4) siirtyminen kiertotalouteen,
5) ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen ja 6) biologisen
monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. EU-taksonomia kehittyy
jatkuvasti, eikä se sisällä vielä kaikkea taloudellista toimintaa. Vuodelta 2024 yrityksiä
vaaditaan raportoimaan, mikä osuus niiden liikevaihdosta, pääomamenoista (CapEx) ja
toimintamenoista (OpEx) on EU-taksonomian kahden ympäristötavoitteen osalta
taksonomiakelpoista ja sen mukaista sekä EU-taksonomian ympäristötavoitteiden 3–6 osalta
taksonomiakelpoista.*
Valmistava teollisuus, johon Kemiran katsotaan kuuluvan, on suurelta osin EU-taksonomian
nykylainsäädännön ulkopuolella. Tällä hetkellä se sisältää pääasiassa perusmateriaalien ja
vain joidenkin kemikaalien, kuten kloorin, soodan ja vedyn, valmistuksen. Kemira puolestaan
tuottaa enimmäkseen erikoiskemikaaleja, ja siksi sen nykyiset kelpoisuus- ja mukaisuusluvut
ovat alhaiset. EU-taksonomian kolmas ympäristötavoite koskee veden kestävää käyttöä.
Siihen ei kuitenkaan sisälly veden kestävän käytön mahdollistavia toimia, vaan kolmas
ympäristötavoite keskittyy enemmänkin toimiin, jotka liittyvät suoraan vesi-infrastruktuuriin
rakentamisesta sen käyttöön ja uudistamiseen. Kemiran tuotteet ovat olennaisia puhtaan
juomaveden ja jäteveden kannalta, mutta ne eivät tällä hetkellä kuulu EU-taksonomian piiriin.
Kemira käy aktiivista vuoropuhelua EU:n komission kanssa EU-taksonomian soveltamisalasta
ja kemikaalien merkityksestä vesi-infrastruktuurin mahdollistajana.
LASKENTAPERIAATTEET
Kolme taloudellista indikaattoria, liikevaihto, pääomamenot (CapEx) ja toimintamenot (OpEx),
on raportoitava EU-taksonomian mukaisesti. Nämä indikaattorit määritellään EU-
taksonomiassa, ja määritelmät poikkeavat pääomamenojen ja toimintamenojen IFRS-
määritelmistä, joita käytetään Kemiran muussa taloudellisessa raportoinnissa. Kemira on
laskenut taloudelliset indikaattorit EU-taksonomian määritelmien perusteella ja tulkinnut EU-
taksonomia-asetuksia konservatiivisesti. EU-taksonomia edellyttää myös yrityksiä
ilmoittamaan, kuinka ne ovat välttäneet taloudellisten toimintojensa kaksinkertaisen
laskennan. Kemira on välttänyt kaksinkertaisen laskennan varmistamalla, että liikevaihto,
pääomamenot (CapEx) ja toimintamenot (OpEx) on allokoitu vain kerran
taksonomiatoimintoihin ja vain yhteen ympäristötavoitteeseen: ilmastonmuutoksen hillintään.
Kemira ei myötävaikuta useampaan ympäristötavoitteeseen.
KEMIRAN TAKSONOMIAKELPOISET JA SEN MUKAISET TALOUDELLISET
TOIMINNOT (YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY SEURAAVILLA SIVUILLA)

Keskeiset suorituskyvyn mittarit | Yhteensä milj. euroa | Taksonomia- kelpoisten taloudellisten toimintojen osuus (%) | Ei- taksonomia- kelpoisten taloudellisten toimintojen osuus (%) | Taksonomian mukaisten taloudellisten toimintojen osuus (%) | Ei taksonomian mukaisten taloudellisten toimintojen osuus (%)
Liikevaihto | 2 948,1 | 0 | 100 | 0 | 100
Pääomamenot (CapEx) EU-taksonomian määritelmän mukaisesti | 208,7 | 1 | 99 | 0 | 100
Toimintamenot (OpEx) EU-taksonomian määritelmän mukaisesti | 109,4 | 0 | 100 | 0 | 100

Liikevaihto tarkoittaa samaa EU-taksonomiassa ja Kemiran taloudellisessa raportoinnissa. Pääomamenot (CapEx) EU-
taksonomian määritelmän mukaisesti tarkoittavat samaa kuin Kemiran raportoimat investoinnit, joihin on lisätty
käyttöoikeusomaisuuserät. Toimintamenot (OpEx) EU-taksonomian määritelmän mukaisesti tarkoittavat samaa kuin
suorat tutkimus, kehitys ja kunnossapitokulut. Lisätietoja liikevaihdosta löytyy tilinpäätöksen kohdasta 2.1,
investoinneista kohdasta 3 ja toimintamenoista kohdasta 2.2.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 41

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Liikevaihto. Kemiran luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto koostui pääasiassa teollisista
sivutuotteista, kuten vedystä ja kaukolämpöön myydystä hukkalämmöstä. Kemiran tuottaman
hukkalämmön liikevaihto on taksonomian mukaista. Vedyn liikevaihto ei puolestaan ole
taksonomian mukaista johtuen puuttuvista elinkaariarvioinneista EU-taksonomian
edellyttämässä muodossa.
Pääomamenot. Kemiralla ei ollut liikevaihtoon liittyviä pääomamenoja, koska
taksonomiakelpoinen liikevaihto koostui Kemiran tuotannon sivutuotteista, joihin Kemira ei
erikseen kohdista pääomamenoja. Kemira on myös arvioinut yksittäisiä
pääomamenotoimenpiteitä, joiden avulla kohteena olevasta toiminnosta voidaan tehdä
vähähiilisiä tai voidaan vähentää kasvihuonepäästöjä. Kemira tunnisti näitä pääomamenoja 1,2
miljoonaa euroa vuodelta 2024, ja ne liittyivät sähköautoihin.
Liiketoimintojen toimintamenot. Kemiralla ei ollut liikevaihtoon liittyviä liiketoimintojen
toimintamenoja, koska taksonomiakelpoinen liikevaihto koostui Kemiran tuotannon
sivutuotteista, joihin Kemira ei erikseen kohdista liiketoiminnan toimintamenoja. Kemira on
lisäksi arvioinut yksittäisiä toimintamenotoimenpiteitä, joiden avulla kohteena olevasta
toiminnosta voidaan tehdä vähähiilisiä tai voidaan vähentää kasvihuonepäästöjä. Kemira ei
tunnistanut olennaisia tämänkaltaisia toimintamenoja vuodelta 2024.
* Taksonomiakelpoisuus tarkoittaa, että toiminto on kuvattu taksonomiassa, mikä on osoitus siitä, että toiminnolla voi
olla merkittävä vaikutus yhteen taksonomian kuudesta ympäristötavoitteesta Taksonomian mukaisuus tarkoittaa, että
toiminta on ympäristön kannalta kestävää EU-taksonomian kriteeristön mukaisesti. Taloudellisten toimintojen katsotaan
olevan EU-taksonomian mukaisia, kun ne:
• edistävät merkittävästi yhtä edellä mainituista kuudesta tavoitteesta ja täyttävät tietyt tekniset arviointikriteerit
• eivät aiheuta merkittävää haittaa minkään muun edellä mainitun tavoitteen saavuttamiselle
• ovat ihmisoikeuksia, verotusta, korruptiota ja reilua kilpailua koskevien vähimmäistason suojatoimien mukaisia.
Kemira on arvioinut taksonomiakelpoisen liikevaihtonsa yllä olevien kategorioiden perusteella ja määritellyt, mitkä
taksonomiakelpoiset toiminnot ovat myös taksonomian mukaisia toimintoja. Vuonna 2023 Kemira arvioi vähimmäistason
suojatoimia suhteessa EU-taksonomiaraporttiiin koskien ihmisoikeuksia, verotusta, korruptiota ja reilua kilpailua.
Tarkastelun tuloksena Kemira arvioi toimintojensa konsernitasolla olevan EU-taksonomian vähimmäistason suojatoimien
mukaisia. Kemira on ottanut taksonomiaraportoinnissaan huomioon ei merkittävää haittaa -kriteerien ja delegoitujen
säädöksien viimeisimmät asetukset.
LOMAKE 1 TIETTYJEN ENERGIA-ALOJEN TALOUDELLISET TOIMINNOT –
YDINENERGIAAN JA FOSSIILISEEN KAASUUN LIITTYVÄT TOIMINNOT

Rivi | Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
1 | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita | EI
2 | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita | EI
3 | Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita | EI
| Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
4 | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita | EI
5 | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita | EI
6 | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita | EI

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 42

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

LIIKEVAIHTO

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävää edistämistä koskevat kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: ”Does Not Significantly Harm”) |
Taloudelliset toiminnot (1) | Koodi (a) (2) | Liikevaihto (3) | Osuus liikevaihdosta vuonna 2024 (4) | Ilmastonmuutoksen hillintä (5) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (6) | Vesi (7) | Ympäristön pilaantuminen (8) | Kiertotalous (9) | Biologinen monimuotoisuus (10) | Ilmastonmuutokset hillintä (11) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (12) | Vesi (13) | Ympäristön pilaantuminen (14) | Kiertotalous (15) | Biologinen monimuotoisuus (16) | Vähimmäistason suojatoimet (17) | Taksonomian mukainen (A.1) tai taksonomiakelpoinen (A.2.) osuus liikevaihdosta, v. 2023 (18) | Luokka mahdollistava toiminta (19) | Luokka siirtymätoiminta (20)
|  | milj. euroa | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. TAKSONOMIAKELPOISET TOIMINNOT
A.1. Ympäristön kannalta kestävät (taksonomian mukaiset) toiminnot
Lämmön/jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöstä | 4.25 | 7,4 | 0,3 % | K | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  | K | K | K | K | K | K | 0,2 % |  |
Ympäristön kannalta kestävistä (taksonomian mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) |  | 7,4 | 0,3 % | 0,3 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,2 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnot |  |  | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Josta siirtymätoiminnot |  |  | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A.2 Taksonomiakelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin taksonomian mukaiset) toiminnot
| KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |
Vedyn valmistus | 3.10 | 5,2 | 0,2 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,1 % |  |
Taksonomiakelpoisista muttei ympäristön kannalta kestävistä (muista kuin taksonomian mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) |  | 5,2 | 0,2 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,1 % |  |
A. Taksonomiakelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (A.1+A.2) |  | 12,6 | 0,4 % | 0,4 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,4 % |  |
B. EI-TAKSONOMIAKELPOISET TOIMINNOT |
Ei-taksonomiakelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto |  | 2 935,5 | 99,6 %
YHTEENSÄ |  | 2 948,1 | 100,0 %

KEL = taksonomiakelpoinen toiminta tavoitteen osalta E/KEL = ei-taksonomiakelpoinen toiminta tavoitteen osalta
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 43

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

PÄÄOMAMENOT

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävää edistämistä koskevat kriteerit | "Ei merkittävää haittaa" -kriteerit (DNSH: "Does Not Significantly Harm”) |
Taloudelliset toiminnot (1) | Koodi (a) (2) | Pääomamenot (3) | Osuus pääomamenoista vuonna 2024 (4) | Ilmastonmuutoksen hillintä (5) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (6) | Vesi (7) | Ympäristön pilaantuminen (8) | Kiertotalous (9) | Biologinen monimuotoisuus (10) | Ilmastonmuutokset hillintä (11) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (12) | Vesi (13) | Ympäristön pilaantuminen (14) | Kiertotalous (15) | Biologinen monimuotoisuus (16) | Vähimmäistason suojatoimet (17) | Taksonomian mukaisten (A.1) tai taksonomiakelpoisten (A.2.) osuus pääomamenoista, v. 2023 (18) | Luokka mahdollistava toiminta (19) | Luokka siirtymätoiminta (20)
|  | milj. euroa | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. TAKSONOMIAKELPOISET TOIMINNOT
A.1. Ympäristön kannalta kestävät (taksonomian mukaiset) toiminnot
Lämmön/jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöstä | 4.25 | 0,0 | 0,0 % | K | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  | K | K | K | K | K | K | 0,0 % |  |
Ympäristön kannalta kestävien (taksonomian mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.1) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnot |  |  | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Josta siirtymätoiminnot |  |  | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A.2 Taksonomiakelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin taksonomian mukaiset) toiminnot
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |
Vedyn valmistus | 3.10 | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Kuljetus moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla | 6.5 | 1,2 | 0,6 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1,0 % |  |
Taksonomiakelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin taksonomian mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.2) |  | 1,2 | 0,6 % | 0,6 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 1,0 % |  |
A. Taksonomiakelpoisten toimintojen pääomamenot (A.1+A.2) |  | 1,2 | 0,6 % | 0,6 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 1,0 % |  |
B. EI-TAKSONOMIAKELPOISET TOIMINNOT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-taksonomiakelpoisten toimintojen pääomamenot |  | 207,5 | 99,4 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 208,7 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

KEL = taksonomiakelpoinen toiminta tavoitteen osalta E/KEL = ei-taksonomiakelpoinen toiminta tavoitteen osalta
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 44

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

LIIKETOIMINTOJEN TOIMINTAMENOT

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävää edistämistä koskevat kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: ”Does Not Significantly Harm”) |
Taloudelliset toiminnot (1) | Koodi (a) (2) | Toimintamenot (3) | Osuus toimintamenoista vuonna 2024 (4) | Ilmastonmuutoksen hillintä (5) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (6) | Vesi (7) | Ympäristön pilaantuminen (8) | Kiertotalous (9) | Biologinen monimuotoisuus (10) | Ilmastonmuutokset hillintä (11) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (12) | Vesi (13) | Ympäristön pilaantuminen (14) | Kiertotalous (15) | Biologinen monimuotoisuus (16) | Vähimmäistason suojatoimet (17) | Taksonomian mukaisten (A.1) tai taksonomiakelpoisten (A.2.) osuus toimintamenoista, v. 2023 (18) | Luokka mahdollistava toiminta (19) | Luokka siirtymätoiminta (20)
|  | milj. euroa | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. TAKSONOMIAKELPOISET TOIMINNOT
A.1. Ympäristön kannalta kestävät (taksonomian mukaiset) toiminnot
Lämmön/jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöstä | 4.25 | 0,0 | 0,0 % | K | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  | K | K | K | K | K | K | 0,0 % |  |
Ympäristön kannalta kestävien (taksonomian mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.1) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat |  |  | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Josta siirtymätoiminnat |  |  | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A.2 Taksonomiakelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin taksonomian mukaiset) toiminnot
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |
Vedyn valmistus | 3.10 | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Kuljetus moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla | 6.5 | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Taksonomiakelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin taksonomian mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.2) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
A. Taksonomiakelpoisten toimintojen toimintamenot (A.1+A.2) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
B. EI-TAKSONOMIAKELPOISET TOIMINNOT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-taksonomiakelpoisten toimintojen toimintamenot |  | 109,4 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 109,4 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

KEL = taksonomiakelpoinen toiminta tavoitteen osalta E/KEL = ei-taksonomiakelpoinen toiminta tavoitteen osalta
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 45

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

E1 Ilmastonmuutos
ENERGIAAN JA ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Energia
● | Kemiran toiminnot, erityisesti natriumkloraatin tuotanto, ovat hyvin energiaintensiivisiä |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemiralla on ISO 14001 -standardin mukainen integroitu johtamisjärjestelmä, joka on kolmannen osapuolen varmentama, ja järjestelmää kehitetään jatkuvasti • Kemira on sitoutunut Suomen energiatehokkuussopimukseen (2017–2025). Kemira aloitti EnRe5- ohjelman vuonna 2023 vähentääkseen energiankulutusta viidellä prosentilla vuoden 2022 perustasosta kahden tai kolmen vuoden kuluessa ja sai valmiiksi Kemiran oman E3plus-ohjelman. • Kemiran strategia keskittyy pitkäaikaisiin sähkönhankintasopimuksiin (power purchase agreement, PPA), alkuperätakuiden (guarantee of origin, GOO) varmistamiseen ja toimintojen sähköistämisen jatkamiseen. Kemiran tavoitteena on käyttää kaikissa Suomen tuotantolaitoksissaan päästötöntä sähköä vuoteen 2025 mennessä. • SBTi-sitoumuksen avulla Kemira pyrkii jatkuvasti vähentämään scope 1- ja 2 -päästöjään
● | Suurin osa Kemiran energiahankinnoista on peräisin vähähiilisistä lähteistä |  | ● Omat toiminnot |
▲ | Kemiran toiminta tuottaa kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisesta energiasta erityisesti Yhdysvalloissa ja Kiinassa |  | ● Omat toiminnot |
△ | Energian hintojen vaihtelusta johtuvat ilmastoon liittyvät siirtymäriskit, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi Kemiran toimintakuluihin ja energiaintensiivisten asiakkaiden taloudelliseen kehitykseen |  | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemira on ottanut käyttöön hankintaohjelmia energian hintojen vaihteluun liittyvien riskien lieventämiseksi • Kemira on muokannut tuotantomenetelmiä optimoidakseen tuotantoa energiakustannusten vaihtelun vuoksi
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
▲ | Ilmastonmuutokseen liittyvät riskit voivat vaikuttaa taloudellisesti Kemiran toimintaan esimerkiksi häiritsemällä tuotantoa, tukkimalla liikennereittejä ja rajoittamalla tiloihin pääsyä. Ilmastoon liittyvät riskit saattavat edellyttää investointeja äärimmäisistä sääoloista johtuvien riskien lieventämiseksi. |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemira hallitsee ilmastoon liittyviä fyysisiä kroonisia ja akuutteja riskejä parantamalla infrastruktuurin kestävyyttä, optimoimalla erittäin tärkeiden järjestelmien ylläpitoa sekä edistämällä hätä- ja resurssistrategioita
Ilmastonmuutoksen hillintä
● | Kemiran toiminnot tuottavat kasvihuonekaasupäästöjä (scope 1 ja 2), joiden taustalla on ennen kaikkea tuotannon energian käyttö |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemira on sitoutunut Suomen energiatehokkuussopimukseen (2017–2025). Kemira aloitti EnRe5- ohjelman vuonna 2023 vähentääkseen energiankulutusta viidellä prosentilla vuoden 2022 perustasosta kahden tai kolmen vuoden kuluessa ja Kemiran oman E3plus-ohjelman. • Kemiralla on sähkönhankintasopimusohjelma, jonka avulla fossiilisesta energiasta luovutaan asteittain • SBTi-sitoumuksen avulla Kemira pyrkii jatkuvasti vähentämään scope 1- ja 2 -päästöjä
● | Kemiran arvoketjujen alku- ja loppupäät tuottavat yli 80 % Kemiran kaikista kasvihuonekaasupäästöistä (scope 3), jotka syntyvät pääasiassa ostetuista tavaroista ja palveluista |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää |  | • SBTi-sitoumuksen avulla Kemira pyrkii jatkuvasti vähentämään scope 1, 2- ja 3 -päästöjä, mikä myös vähentää Kemiran riippuvuutta fossiilisesta energiasta • Kemira käynnisti vuonna 2023 toimittajaohjelman parantaakseen scope 3 -päästöprosessia • Sisäisen prosessinsa avulla Kemira hallinnoi mahdollisesti huolta aiheuttavia aineita ja laatii hallinnointisuunnitelmia niitä varten. Nämä sisältävät myös mahdollisuuden korvata aineita, joihin sovelletaan tiukempaa sääntelyä.
△ | Kyvyttömyys siirtyä fossiilisista raaka-aineista vaihtoehtoisiin raaka- aineisiin luo ilmastoon liittyvän siirtymäriskin, joka saattaa laskea Kemiran tuotteiden kysyntää. Nykyisten öljypohjaisten raaka-aineiden käytön rajoittaminen on riski teollisuudelle. |  | ● Omat toiminnot |
□ | Lisääntyneet päästövähennysvaatimukset ja fossiilisista materiaaleista luopuminen yhdessä teollisuuden prosessien optimointipaineiden kanssa luovat kysyntää kemikaaleille ja ratkaisuille sekä uusiutuvien tuotteiden myyntiä |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemiran uusien tuotteiden kehitysprosesseilla (New Product Development, NPD) varmistetaan, että hankkeet sekä tukevat kestävyyttä että tarjoavat liiketoimintaan liittyviä hyötyjä • Kemiran Growth Accelerator -yksikkö nopeuttaa uusien ja ainutlaatuisten uusiutuvien materiaalien ja biomateriaalien kaupallistamista nykyisille markkinoillemme ja luo liiketoimintamahdollisuuksia uusille lähimarkkinoille
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 46

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen
Kemira on kartoittanut ilmastoon liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia
olennaisuusarviointiprosessilla, joka kuvataan Yleiset tiedot -osion Vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet -kappaleessa. Yhteenveto tunnistetuista ilmastoon liittyvistä vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien hallintatoimista esitellään edellisen sivun taulukossa.
Strategia ja siirtymäsuunnitelma
Yhtiönä Kemira on sitoutunut toimimaan tavalla, joka minimoi Kemiran kielteiset vaikutukset ja
maksimoi myönteiset panoksemme YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (Sustainable
Development Goals, SDG) saavuttamiseksi. Lisätietoa Kemiran kestävän kehityksen
tavoitteista löytyy hallituksen toimintakertomuksesta.
Kemira on myös sitoutunut SBTi-aloitteeseen varmistaakseen, että sen ilmastoteot
perustuvat tosiasioihin ja vastaavat sidosryhmien ja tiedeyhteisön odotuksia. Science Based
Targets initiative (SBTi) -organisaatio hyväksyi Kemiran ilmastotavoitteet vuonna 2024. Lisäksi
Kemira liittyi Renewable Carbon Initiative -aloitteeseen osoittaakseen sitoutumisensa
siirtymään fossiilisesta hiilestä uusiutuvaan hiileen ja raaka-aineisiin. Kemiran lyhyen aikavälin
scope 1 ja scope 2 -tavoite on linjassa Pariisin sopimuksen mukaisen tavoitteen kanssa
rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 asteeseen. Kemiraa ei ole suljettu EU:n Paris Aligned
(PAB) -vertailuindeksin ulkopuolelle. Lisätietoja SBTi-tavoitteista löytyy Ilmastonmuutokseen
liittyvät tavoitteet -kappaleesta.
Kemiran tukee asiakkaidensa kestävyyskehitystä tarjoamalla kestäviä kemikaaliratkaisuja.
Ilmastoon liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ovat olennaisia Kemiran
liiketoimintamallin ja strategian kannalta, ja niihin liittyvät huomiot sisällytetään toimintoihin
arvioimalla liiketoimintojen ilmastokestävyyttä. Arvioissa keskitytään ilmastoon liittyviin
siirtymäriskeihin ja -mahdollisuuksiin sekä fyysisiin riskeihin ja mahdollisuuksiin. Kemira
noudattaa Task Force on Climate-related Financial Disclosures -raportointikehyksen (TCFD)
suosituksia.
Vuonna 2022 Kemira teki alustavan TCFD-kehystä noudattavan analyysin, jossa tarkasteltiin
ilmastoriskiskenaarioita. Toinen vaihe toteutettiin vuonna 2023 ulkopuolisten osapuolten
tuella. Näissä arvioinneissa käytiin läpi ilmastoriskejä maailmanlaajuisesta näkökulmasta, ja
niihin sisältyi 11 tuotantolaitoksen ja 8 liiketoimintayksikön paikalliset arvioinnit. Ajan mittaan
tätä vakiintunutta prosessia voidaan soveltaa kaikkiin Kemiran tuotantolaitoksiin ja yksiköihin
ilmastoriskien arvioimiseksi.
Ilmastoon liittyvät siirtymäriskit ja -mahdollisuudet ovat osa Kemiran investointistrategiaa.
Kemiran uusien tuotteiden kehitysprosessi takaa, että kestävyys ja liiketoiminnan hyödyt ovat
osa jokaista hankkeiden lanseeraukseen liittyvää päätöstä. Kemira toteuttaa
kestävyysarviointeja, joissa arvioidaan uusien tuotteiden ja ratkaisujen taloudellisia,
ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaikutuksia sekä Kemiran että sen asiakkaiden toimintaan.
Uusien tuotteiden kehitysprosessin tavoitteena on, että jokaisen korvatun tuotteen
kestävyyttä parannetaan. Tämä sisältää ilmastoon liittyviä suorituskykymittareita sekä
jalanjäljen pienentämiseksi että kädenjäljen kasvattamiseksi.
Ilmastoriskiskenaarioiden analyysia varten haastateltiin Business Controllereja ja Finance-
yksikön työntekijöitä yhtiössä tunnistettujen riskien taloudellisia vaikutuksia arvioimiseksi.
Ilmastoriskiskenaarioiden analyysia arvioitiin kolmella aikavälillä: lyhyellä aikavälillä (vuoteen
2030 asti), keskipitkällä aikavälillä (2030–2050) ja pitkällä aikavälillä (2050 ja siitä eteenpäin).
Analyysiin otettiin mukaan 15 siirtymäriskiä, mukaan lukien toimintaperiaatteisiin, lakiasioihin,
maineeseen, teknologioihin ja markkinoihin liittyviä riskejä, sekä viisi fyysistä riskiä, mukaan
lukien akuutteja ja kroonisia riskejä. Lisäksi analyysissa tunnistettiin erilaisia mahdollisuuksia.
Näiden riskien ja mahdollisuuksien arviointiin käytettiin Hallitustenvälisen
ilmastonmuutospaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC)
ilmastonmuutosskenaarioita, ennen kaikkea kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdollisia
kehityskulkuja (Representative Concentration Pathways, RCP). RCP 2.6 on skenaario, jossa
maapallon lämpötilan nousu pysyy alle 2 asteessa vuoteen 2100 mennessä. Se kuvastaa
tiukinta mahdollista sääntely-ympäristöä. RCP 8.5:tä taas pidetään pahimpana mahdollisena
skenaariona, jossa päästöt kasvavat jatkuvasti vuoteen 2100 asti, mikä johtaa vakaviin
kroonisiin ja akuutteihin ilmastoriskeihin. Riskejä ja mahdollisuuksia arvioitiin sen mukaan,
voivatko ne toteutua yhdessä, molemmissa tai ei kummassakaan näistä skenaarioista.
Koska Kemira toimii ilmastovaikutuksiltaan merkittävällä alalla, se ottaa huomioon vastuun
edistää kestävää kehitystä ja suojella planeettaamme. Näitä toimia täydennetään
perusteellisella ilmastoriskien arvioinnilla vuonna 2025. Arvioinnin avulla Kemiran on
mahdollista vastata paremmin tuleviin lakisääteisiin vaatimuksiin, kuten hiilen
hinnoittelumekanismeihin, jotka voivat vaikuttaa energiaan ja kemiallisiin raaka-aineisiin.
Vuoden 2023 loppupuolella Kemira teki maantieteellisen ilmastoriskiarvioinnin ulkopuolisen
tahon kanssa. Arviointi perustui tuotantolaitosten sijaintikoordinaatteihin, ja siinä
hyödynnettiin useita kansainvälisiä tietokantoja. Ensimmäiset korkean riskin sijainnit
tunnistettiin. Kemira on sitoutunut mittaamaan ja seuraamaan kasvihuonekaasupäästöjä sekä
myös aktiivisesti vähentämään niitä. Kemiran strategia tukee yhtiön toimintaa, jolla
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 47

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja lisätään biopohjaisten tuotteiden
osuutta merkittävästi vuoteen 2030 mennessä. Kemira kannustaa myös aktiivisesti
toimittajiaan siirtymään uusiutuvien energialähteiden pariin lieventääkseen mahdollisia
kielteisiä vaikutuksia arvoketjuissa.
Koska scope 3 -päästöt muodostavat yli 80 % Kemiran kaikista kasvihuonekaasupäästöistä,
yhteistyö arvoketjukumppanien kanssa on erityisen tärkeää. Suurin osa toimitusketjun
päästöistä syntyy ostetuista tavaroista ja palveluista, ja ne ovat pääasiassa peräisin aloilta,
joilla vähennysten tekeminen on vaikeaa. Tämän ratkaisemiseksi Kemira on tunnistanut ja
ottanut käyttöön useita strategisia keinoja, joiden tavoitteena on vähentää sen omien
toimitusketjujen päästöjä.
Lisäksi siirtyminen uusiutuviin luonnonvaroihin on yksi Kemiran tuotevalikoimastrategian
keskeisistä osatekijöistä. Vuonna 2024 Kemira tehosti toimiaan näiden vaikutusten
minimoimiseksi parantamalla energiatehokkuutta ja ottamalla käyttöön strategisia
energianhankintakäytäntöjä. Parantamalla jatkuvasti tuotantolaitosten energiatehokkuutta
Kemira vähentää energiankulutustaan, päästöjään ja niihin liittyviä kustannuksia tasaisesti.
Kemira laatii vuonna 2025 ilmastosiirtymäsuunnitelman, joka yhdistää kaikki ilmastoon liittyvät
aloitteet ja toimet. Suunnitelma sisällytetään toiminta- ja resurssisuunnitelmiin sekä osaksi
Kemiran liiketoimintasuunnitelmia.
ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira haluaa tulla maailman johtavaksi kestäviä kemikaaliratkaisuja valmistavaksi yhtiöksi.
Se ottaa huomioon kaksitahoisen vastuunsa: yhtiön on edistettävä myönteisiä vaikutuksia
auttamalla omaa teollisuudenalaansa ottamaan käyttöön kestävämpiä toimintatapoja ja
minimoitava energiaintensiivisestä valmistustoiminnasta mahdollisesti syntyviä kielteisiä
vaikutuksia, kuten päästöjä.
Kemira on sitoutunut toimimaan turvallisesti ja vastuullisesti, vähentämään vaikutuksiaan
koko arvoketjussaan sekä parantamaan jatkuvasti kestävyystoimiamme strategian,
liiketapaperiaatteiden ja muiden toimintaperiaatteiden sekä integroidun johtamisjärjestelmän
mukaisesti. Kemiran integroidun johtamisjärjestelmän tarkoituksena on varmistaa, että
Kemira pystyy täyttämään sitoumuksensa ja noudattamaan sovellettavia vaatimuksia.
Kestävyystoimintaperiaatteet sisältävät esimerkiksi Kemiran sitoumuksen
ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen sekä energiatehokkuuteen ja
uusiutuvan energian käyttöön. Ne ovat linjassa Kemiran liiketapaperiaatteiden ja muiden
Kemiran sisäisten toimintaperiaatteiden kanssa. Kemiran lähestymistapa kestävyyteen
edistää myös Kemiran riskienhallintaprosessia, mikä on määritelty Kemira-konsernin
riskienhallintatoimintaperiaatteissa. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, soveltamisala,
prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvailtu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemira seuraa sen kannalta olennaisia sidosryhmiä ja niiden erityisvaatimuksia ja tarkastaa
niihin liittyviä tietoja vähintään kerran vuodessa. Arvoketjumme yhteistyökumppaneiden
kestävyystoimia arvioidaan Kemiran liikekumppaneiden liiketapaperiaatteiden mukaisesti.
Kemiran toimittajien tulee noudattaa liikekumppaneiden liiketapaperiaatteita
liiketoiminnassaan. Liiketapaperiaatteissa on ympäristövastuuseen liittyviä vaatimuksia.
Kemiralla on myös due diligence -prosessi, jota kaikkien Kemiran kolmansina osapuolina
toimivien uusien edustajien ja jakelijoiden on noudatettava. Lisäksi Kemira otti lisää toimittajia
mukaan Kemiran kestävyysohjelmaan EcoVadis-arviointien avulla. Vuonna 2024 arvioitiin
yhteensä 528 toimittajaa. Arvioinneissa otetaan huomioon myös toimittajien SBTi-
sitoumukset ja määrälliset ympäristöasioihin liittyvät tavoitteet. Alhaiset tulokset käytiin läpi
yhdessä toimittajien kanssa ja heidän kanssaan laadittiin tarvittavat kehittämissuunnitelmat.
ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT TOIMET
Kemira toteuttaa toimia, jotka koskevat toimittajien ja oman tuotannon ilmastonmuutokseen
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Kemiran toimitusketjun hiilestä irtautumisen
toimilla parannetaan resurssitehokkuutta ja kannustetaan toimittajia siirtymään uusiutuvan
energian pariin. Vuonna 2023 Kemira lanseerasi toimittajaohjelman, jonka tarkoituksena on
kerätä toimittajilta tuotteiden hiilijalanjälkitietoja (”ensisijaiset tiedot”) ja korvata yleiset
toissijaiset tiedot. Tämä lähestymistapa parantaa yhtiön scope 3 -päästöprosessia, auttaa
tunnistamaan vähennysmahdollisuuksia ja tukee elinkaaren hiilestä irtautumista. Ohjelma
myös parantaa raaka-aineiden päästötietojen laatua, mikä on hyödyllistä sekä Kemiran
kestävyystavoitteiden että arvoketjukumppaneiden kannalta ja vaikuttaa myönteisesti
paikallisiin yhteisöihin ja asiakkaisiin.
Vuonna 2023 Kemira arvioi 350 raaka-ainetoimittajaansa, jotka tuottavat 98 % raaka-aineiden
ja kauppatavaroiden kumulatiivisista päästöistä. Alle puolet näistä toimittajista raportoi
julkisesti scope 1- ja 2 -päästöistään tai on asettanut tavoitteita näille päästöille. Noin 20 %
toimittajista raportoi scope 3 -päästönsä, ja vain 7 % on asettanut scope 3 -vähennyksiin
liittyviä tavoitteita. Noin 50 toimittajaa on sitoutunut SBTi-tavoitteisiin tai on asettanut joko
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 48

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

lyhyen aikavälin tavoitteita tai nettonollatavoitteita. Kemira teki vuonna 2024 sisäisen
analyysin scope 1-, 2- ja 3 -päästöjen vähentämiskustannuksista. Analyysi osoitti, että
kustannustehokkain tapa vähentää scope 1- ja 2 -päästöjä on keskittyä vähähiiliseen ja
hiilettömään scope 2 -päästöihin liittyvään energian hankintaan.
Energia
Vuonna 2024 Kemira jatkoi oman E3plus-energiatehokkuusohjelmansa (Energy Efficiency
Enhancement) toteuttamista. Tällä aloitteella pyritään vähentämään Kemiran omien
tuotantolaitosten kokonaisenergiankulutusta. Vuonna 2024 yhtiö sai aikaan merkittäviä
energiansäästöjä toteuttamalla 55 hanketta Kemiran kaikissa toiminnoissa. Hankkeiden avulla
Kemira säästi energiaa yhteensä 20 675 MWh vuodessa, mikä vastaa 1.1 miljoonan euron
säästöjä. E3plus-ohjelma aloitettiin vuonna 2010, ja siitä lähtien Kemira on toteuttaneet yli 725
hanketta ja on arvioitu säästäneen kumulatiivisesti 16 miljoonaa euroa. Kemira osallistuu myös
Suomen vapaaehtoiseen kansalliseen kauden 2017–2025 energiatehokkuussopimukseen, joka
on osa Suomen kansallista ratifiointia liittyen EU:n vastaukseen Pariisin ilmastosopimukseen.
Vuodesta 2017 lähtien Suomen Energiavirastolle raportoidut kokonaisenergiansäästöt ovat
olleet 125 000 MWh vuodessa, mikä vastaa noin 3,8 miljoonaa euroa vuodessa.
Lisäksi Kemira jatkoi vuonna 2023 Energy Reduction 5% (EnRe5) -ohjelmaa, joka kohdistuu
erityisesti Kemiran omiin saostuskemikaali- ja polymeerituotantolaitoksiin. Ohjelman
tavoitteena on vähentää energiankulutusta 5 % seuraavan 2-3 vuoden aikana. Perusvuotena
käytetään vuotta 2022. Vuonna 2024 tunnistettiin 18 hanketta, joiden avulla Kemira säästi
energiaa noin 16 000 MWh. Tämä vastaa yhteensä 8,5 %:n vähennystä, mikä ylittää
merkittävästi alkuperäisen 5 %:n vähennystavoitteen. Tähän mennessä tietokantaan sisältyy
yli 68 hanketta, ja niiden avulla saavutetut energiankulutuksen säästöt ovat yhteensä noin
55 000 MWh.
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillintä
Kemira lanseerasi vuonna 2022 uuden Growth Accelerator -yksikön nopeuttamaan uusien ja
ainutlaatuisten biomateriaalien kaupallistamista nykyisille markkinoillemme ja luomaan
liiketoimintamahdollisuuksia uusille lähimarkkinoille sekä uusille että nykyisille Kemiran
tuotteille. Kemira on asettanut tavoitteeksi nostaa Kemiran uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto
yli 500 miljoonaan euroon vuoden 2030 loppuun mennessä. Vuonna 2024 tämä liikevaihto oli
240 miljoonaa euroa.
Kemira on käynnistänyt useita tutkimus- ja kehittämishankkeita kasvattaakseen omien
tuotteiden raaka-aineina käytettävien uusiutuvien ja kierrätettyjen materiaalien osuutta.
Näiden hankkeiden tavoitteena on pienentää tuotteiden hiilijalanjälkeä ja vastata muihin
kestävyyttä edistäviin markkinoiden kysyntätekijöihin. Yksi Kemiran lähestymistavoista
fossiilisten raaka-aineiden korvaamiseen on biomassatase -menetelmä. Se mahdollistaa
nopean laajenemisen kohti biopohjaisia ja kestäviä tuotteita, joiden hiilijalanjälki on
huomattavasti pienempi perinteisiin tuotteisiin verrattuna. Tämä tarkoittaa sitä, että
uusiutuvia raaka-aineita voidaan hyödyntää nykyisissä tuotantolaitoksissa ja että tuotteiden
laatu ja suorituskyky pysyvät samalla tasolla perinteisten tuotteiden kanssa. Kemira käyttää
biomassatasekreditoinnissa ISCC PLUS* -sertifikaattijärjestelmää. Kemira valmistaa
sertifioituja biopohjaisia tuotteita ISCC:n akkreditoimissa tuotantolaitoksissa useissa eri
sijainneissa ja toimittaa niitä maailmanlaajuisesti runsaasti vettä käyttävien teollisuudenalojen
asiakkaille. Vuonna 2022 Kemira myi ensimmäisenä yrityksenä maailmassa ISCC PLUS -
sertifioituja polyakryyliamidipolymeerejä (PAM).
Jotta Kemira pystyy edelleen vähentämään riippuvuuttaan fossiilisista polttoaineista, kuten
öljy- ja kaasujohdannaisista, se keskittyy uusiutuvan energian ominaisuuksiin ja
energiatehokkuusohjelmiin eniten päästöjä tuottavissa ja sähköä kuluttavissa
tuotantolaitoksissa. Myös muita hankkeita tulee harkita, esimerkiksi fossiilisten
polttoaineiden korvaamista biopolttoaineilla ja hiilipitoisista raaka-aineista saatavan vedyn
käyttöprosessien muuttamista niin, että Kemira joko ostaa suoraan vihreää vetyä tai tuottaa
vihreää vetyä tuotantolaitoksissaan. Kemiran strategia on vähentää riippuvuutta fossiilisista
polttoaineista uusiutuvan energian ostosopimuksilla (RE-PPA), vähäpäästöisten
energiatuotantolaitosten osakeomistuksella Teollisuuden Voiman ja Pohjolan Voiman kautta
ja jatkamalla prosessien sähköistämistä. Esimerkiksi Kemiran Mojaven tuotantolaitos
Kaliforniassa on päättänyt hiljattain asentaa 927 kW:n aurinkokennojärjestelmän tuottamaan
virtaa laitokselle.
Kemiralla on kaksi tuulisähkönhankintasopimusta ja omistusta Pohjolan Voima Oyj:ssä ja
Teollisuuden Voima Oyj:ssä (Tilinpäätöksen liite 3.5 Muut osakkeet), jotka tuottavat
hiilineutraalia sähköä ydin- ja vesivoimalaitoksissaan Suomessa. Hiilidioksidipäästöt ja
energiatehokkuus otetaan huomioon käyttöomaisuusinvestointeja tehtäessä, ja siten ne
vaikuttavat pitkäaikaisiin omaisuuseriin (Tilinpäätöksen liite 3.3 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet) sekä tulevaisuuden rahavirtaennusteiden määrittämiseen
liikearvon arvonalentumistestauksen yhteydessä (Tilinpäätöksen liite 3.1 Liikearvo).
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 49

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kemira myi vuoden 2024 alussa Oil & Gas -liiketoimintansa selkiyttääkseen strategiaansa ja
keskittymistään kestävyyteen. Liiketoiminnan myynti vähensi Kemiran scope 1-, scope 2- ja
scope 3 -päästöjä, ja tämä on huomioitu SBTi-tavoitteissa. Kemiran liiketoimintarakenteen
muutokset vuoden 2018 jälkeen (yritysostot ja -myynnit, ja tuotantolaitosten sulkeminen) ovat
vähentäneet päästöjä 35 770 CO2-ekvivalenttitonnia.
Vaikka energian ja ilmastonmuutoksen hillintä- ja sopeutumistoimiin liittyviä
erityiskustannuksia ei ole vielä täysin määritetty ja jaettu, Kemira toteuttaa ennakoivasti
toimenpiteitä hallitakseen näitä riskejä. Ilmastonmuutokseen liittyvät luonnonkatastrofit,
kuten useammin tapahtuvat ja vakavammat sääilmiöt, aiheuttavat merkittäviä riskejä
tuotantoinfrastruktuurille, toimitusketjuille ja arvoketjun loppupään toimille.
Kemira harkitsee useita toimenpiteitä näiden riskien hallitsemiseksi. Näitä ovat esimerkiksi:
• kriittisen infrastruktuurin vahvistaminen
• tuotantotilojen ja varastojen lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien tarkastus ja ylläpito
• kattavien valmiussuunnitelmien laatiminen turvallisuuden varmistamiseksi, mukaan lukien
tuotantolaitosten jäähdytysjärjestelmien kapasiteetin lisääminen ja automaation
lisääminen manuaalisen työn vähentämiseksi
• varageneraattorien asentaminen, jotta voidaan varmistaa erittäin tärkeiden laitteiden
toimivuus sähkökatkosten aikana
• varastomäärien lisääminen ennen vaikeita sääkausia
• varautumissuunnitelmien laatiminen vaihtoehtoisten raaka-ainetoimittajien kanssa ja
kahteen toimittajaan turvautuminen
• patojen ja vallien rakentaminen tulville alttiisiin tuotantolaitoksiin.
Kemira on kohdentanut resursseja eri toiminnoista ilmastonmuutokseen ja muihin
ympäristöaiheisiin liittyvien toimien toteuttamiseen. Näitä toimintoja ovat esimerkiksi EHSQ-
yksikkö, Sourcing-yksikkö, R&D-yksikkö, tuoteryhmät ja tuotanto.
ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemiran ilmastotavoitteet (s cope 1, 2 ja 3) saivat Science Based Targets initiative -
organisaation hyväksynnän vuonna 2024, ja yhtiö jatkoi 2022 julkaistun päivitetyn
ilmastositoumuksen tavoitteiden edistämistä. SBTi-tavoitteet kehitettiin tiiviissä yhteistyössä
sisäisten sidosryhmien, kuten EHSQ-, Sourcing-, Logistics- ja R&D-yksiköiden kanssa. Kemiran
tavoitteet ohjaavat ilmastonmuutoksen hillintään, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen,
energiatehokkuuteen ja uusiutuvan energian käytön lisäämiseen liittyviä toimia. Osana
ilmastositoumusta Kemira on vähentänyt scope 1- ja scope 2 -päästöjä 34,5 % ja scope 3 -
päästöjä 19,5 % verrattuna perusvuoteen 2018.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 50

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kemiran scope 1- ja 2 -vähennystavoitteet noudattavat absolute contraction approach
-menetelmää, joka edellyttää 4,27 %:n vuotuista vähennystä perusvuodesta 2018
tavoitevuoteen 2030. Tämä tarkoittaa sitä, että scope 1- ja scope 2 -päästöjä pitää vähentää
51,23 %. Vuonna 2018 päästöt olivat 894 303 CO2-ekvivalenttitonnia, ja vuoteen 2030
mennessä niiden tulee olla 436 000 CO2-ekvivalenttitonnia. Scope 3 -kasvihuonekaasujen
päästövähennykset edellyttävät 2,71 %:n vuotuista vähennystä perusvuodesta 2021
tavoitevuoteen 2033, mikä tarkoittaa sitä, että scope 3 -päästöjä pitää vähentää 32,50 %.
Vuonna 2021 päästöt olivat 2 337 475 CO2-ekvivalenttitonnia, ja vuoteen 2033 mennessä
niiden tulee olla 1 577 000 CO2-ekvivalenttitonnia. Perusvuodeksi valittiin vuosi 2021, koska
scope 3 -päästötietojen tarkkuus on parantunut merkittävästi vuodesta 2018.
Vähennystavoitteista raportoidaan Kemiran johtoryhmälle joka neljänneksellä.

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen | Tavoite- vuosi | Absoluuttinen arvo 1) | Vähennys-%
2024 | Tavoite | 2024 | Tavoite
Scope 1 & 2 (markkinaperusteinen) | 2030 | 585,9 | 436,0 | 34,48 | 51,23
Scope 3 | 2033 | 1880,7 | 1577,0 | 19,54 | 32,50

1) Absoluuttinen arvo ktCO2-ekv.
Scope 1- ja 2 -päästöjen vähentäminen
Kemiran pitkän aikavälin tavoite on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä
markkinaperusteisiin scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasupäästöihin liittyen. Yhtiö arvioi tätä
tavoitetta jatkuvasti maailmanlaajuisen lainsäädännön, oman strategiansa ja ilmastotieteen
edistymisen pohjalta.
Koska scope 2 -päästöt muodostavat 80 % Kemiran scope 1- ja 2 -kokonaispäästöistä ja
ostetun sähkön päästöt ovat noin 79 %, Kemira keskittyy scope 1- ja 2 -tavoitteiden
saavuttamisessa merkittäviin investointeihin, jotka kohdistuvat uusiutuvaan energiaan,
energiatehokkuuteen ja uusiin teknologioihin. Lisäksi scope 2 -päästöihin liittyvät hiilestä
irtautumisen toimet eivät yleensä edellytä merkittäviä investointeja, minkä ansiosta
kustannukset vähennettyä hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti ovat huomattavasti
matalammat kuin scope 1 -päästöihin liittyvien toimien kohdalla.
Scope 3 -päästöjen vähentäminen
Kemiran scope 3 -SBTi-tavoite kattaa scope 3.1-, 3.4- ja 3.9 -päästöt. Scope 3.1 kattaa raaka-
aineet ja kauppatavarat, ja scope 3.4 ja 3.9 kattavat Kemiran sisäiset kuljetukset sekä lähtevät
asiakaskuljetukset. Ne kattavat noin 75 % kaikista yhtiön scope 3 -päästöistä.
Vuonna 2024 Kemira teki sisäisen scope 3.1 -kasvihuonekaasujen vähentämisanalyysin
tunnistaakseen keskeisiä vähentämiskeinoja. Yli 50 % Kemiran scope 3.1 -vähennyksistä
perustuu Tier 1- ja Tier 2 -toimittajien uusiutuvaan sähköön ja lämpöön. Tärkeimmät keinot
huomioivat myös uusiutuvat raaka-aineet, mukaan lukien uusiutuva teollisuusbensiini,
ammoniakki ja metanoli, sekä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologian käyttöönoton
päästöintensiivisissä prosesseissa, kuten höyrymetaanin reformointilaitteissa ja
höyrykrakkausyksiköissä. Nämä osatekijät on sisällytetty Kemiran toimittajaohjelmaan. Scope
3.1 -päästöjen vähentämisstrategia sisältää keinoja, joihin sekä Kemira että sen toimittajat
voivat vaikuttaa. Näitä keinoja ovat muun muassa k estävän materiaalihankinnan innovoint,
resurssien kierron lisääminen ja koko toimitusketjun tehokkuuden parantaminen.
Scope 3.4- ja 3.9 -päästöjen osalta Kemira käyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa
lähestymistapaa, jonka mukaisesti se tekee alueellisia logistisia arviointeja. Näin Kemira voi
kehittää strategioita sen liikennöintiin liittyvien hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Kemira
käyttää myös ylhäältä alas suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa hyödynnetään toimitusketjun
hallintaa ja arvioidaan sääntelyjen vaikutuksia ja palveluntarjoajien SBTi:n mukaisia päästöjen
vähentämissitoumuksia. Scope 3.4- ja 3.9 -päästöihin liittyviä keinoja ovat muun muassa
t avaraliikenteen kysynnän vähentäminen ja liikennemuotojen optimointi, kaluston
energiatehokkuuden parantaminen yhdessä logistiikkapalvelujen tarjoajien kanssa sekä
käytetyn energian hiili-intensiteetin vähentäminen ja päästöjen vähentäminen markkinoiden ja
sääntelyn perusteella.
Kaikkien scope 1-, 2- ja 3 -tavoitteissa edistymisestä raportoidaan vuosittain Kemiran
kestävyysraportissa sekä yhtiön vastauksissa CDP Climate Change- ja Ecovadis-kyselyihin.
Kemira arvioi nämä tavoitteet uudelleen viimeistään vuonna 2029 ja asettaa
vähennystavoitteet tarpeen mukaan viiden vuoden välein vuoden 2030 jälkeen. SBTi on
vahvistanut Kemiran lyhyen aikavälin tavoitteet ja varmistanut, että ne perustuvat tieteeseen
ja että scope 1- ja scope 2 -tavoitteet ovat linjassa sen kanssa, että ilmaston lämpenemistä
rajoitetaan 1,5 asteeseen. Kemira sijoittuu CDP ja EcoVadis luokituksissa kemianteollisuuden
kärkisijoille. Uudet CDP Climate Change 2024 -luokitukset julkaistiin helmikuussa 2025.
Kemiran luokitus pysyi B-tasolla.
Tulevaisuuden näkökohdat, kuten myyntimäärät, fuusiot ja yritysostot, hiilen hinta ja
markkinatekijät, otetaan huomioon päästöjen vähentämistä koskevissa
etenemissuunnitelmissa. Vaikka sääntelyjen vaikutukset ja hiilen hinta ovat epävarmoja,
Kemira sitoutuu silti tavoitteensa saavuttamiseen ennakoivilla ja strategisilla toimenpiteillä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 51

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

ILMASTONMUUTOKSEEN LIITTYVÄT MITTARIT
ENERGIAN KULUTUS
Kemira toimii ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla. Alat määritellään Euroopan unionin
tilastollisen toimialaluokituksen (Nomenclature statistique des activités économiques, NACE)
mukaan, jossa Kemiran toiminnot jaetaan muiden orgaanisten ja epäorgaanisten kemikaalien
valmistukseen.

Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 2024 | 2023
1) Hiilestä ja hiilituotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | N/A | N/A
2) Raakaöljystä ja öljytuotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 19 714 | 24 076
3) Maakaasusta peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 375 310 | 465 513
4) Muista fossiilisista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | 237 737 | 270 635
5) Ostetun tai hankitun fossiilisista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn tai jäähdytyksen kulutus, MWh | 604 137 | 629 042
6) Fossiilisen energian kokonaiskulutus, MWh | 1 236 898 | 1 389 266
Fossiilisten energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 31,3 | 34,0
7) Muu uusiutumaton energian kulutus, MWh | 334 966 | 325 698
Uusiutumattomien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 8,5 | 8,0
8) Ydinvoimaan perustuvista lähteistä peräisin olevan energian kulutus, MWh | 1 283 988 | 1 439 084
Ydinvoimaan perustuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 32,5 | 35,3
9) Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus, MWh | — | —
10) Ostetun tai hankitun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus, MWh | 1 100 753 | 927 881
11) Itse tuotetun, muusta kuin polttoaineesta peräisin olevan uusiutuvan energian kulutus, MWh | 144 | 78
12) Uusiutuvan energian kokonaiskulutus, MWh | 1 100 898 | 927 959
Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 27,8 | 22,7
Energian kokonaiskulutus, MWh (rivit 6–8, 12 yhteensä) | 3 956 749 | 4 082 007
13) Tuotantolaitoksen ulkopuolelle toimitettu energia, MWh | 401 845 | 401 281
Energian kokonaiskulutus vähennettynä tuotantolaitoksen ulkopuolelle toimitetulla energialla, MWh | 3 554 905 | 3 680 726

Energiaintensiteetti | 2024 | 2023
Energian kokonaiskulutus ilmastovaikutukseltaan merkittävillä aloilla, MWh | 3 956 749 | 4 082 007
Liikevaihto, toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittäviltä aloilta, milj. euroa | 2 948,1 | 3 383,7
Energiaintensiteetti 1) | 0,001 | 0,001

1) Energian kokonaiskulutus liikevaihtoon suhteutettuna (Liikevaihto toiminnasta ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä
aloilla on kokonaisuudessaan Kemiran liikevaihto, joka on raportoitu Tilinpäätöksen Konsernin tuloslaskelma -osiossa)

Energiantuotanto, MWh | 2024 | 2023
Uusiutuva | 19 777 | 78
Uusiutumaton | 425 796 | 441 651

ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMINEN JA SEN HILLINTÄ
Kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti | 2024 | 2023
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteinen) intensiteetti 1) | 0,001 | 0,001
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteinen) intensiteetti 1) | 0,001 | 0,001
Liikevaihto, milj. euroa | 2 948,1 | 3 383,7

1) Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt CO2-ekvivalenttitonneina suhteessa liikevaihtoon (Liikevaihto raportoitu
tilinpäätöksen Konsernin tuloslaskelma -osiossa)

Kasvihuonekaasupäästöt maantieteellisen alueen mukaan 1) | 2024
EMEA | APAC | Americas | Yhteensä
Kasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) | 1 611 792 | 504 161 | 1 157 657 | 3 273 610
Kasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) | 1 607 509 | 498 978 | 1 008 151 | 3 114 638

1) Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt CO2-ekvivalenttitonneina

Kasvihuonekaasupäästöt maantieteellisen alueen mukaan 1) | 2023
EMEA | APAC | Americas | Yhteensä
Kasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) | 1 586 714 | 524 643 | 1 545 243 | 3 656 600
Kasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) | 1 582 461 | 520 904 | 1 397 455 | 3 500 821

1) Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt CO2-ekvivalenttitonneina
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 52

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kasvihuonekaasupäästöt | Takautuva | Välitavoitteet ja tavoitevuodet
Perusvuosi | Lähtötaso | 2023 | 2024 | Muutos-% | 2025 | 2030 | 2033 | Vuotuinen %-tavoite / perusvuosi
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt, tCO2-ekv. | 2018 | 137 352 | 118 556 | 118 364 | -0,2 | — | — | — | —
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien scope 1 - kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus, % | — | — | 37,0 | 48,8 | 31,9 | — | — | — | —
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset), tCO2-ekv. | 2018 | 1 009 913 | 622 902 | 626 533 | 0,6 | — | — | — | —
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset), tCO2-ekv. | 2018 | 756 951 | 469 839 | 467 561 | -0,5 | — | — | — | —
Scope 1 ja scope 2 -kasvihuonepäästöt (markkinaperusteiset) 1) | 2018 | 894 303 | 588 395 | 585 925 | -0,4 | — | 436 000 | — | 4,27
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt
Epäsuorien scope 3 -kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, tCO2-ekv. | 2021 | 2 337 475 | 1 862 773 | 1 880 746 | 1,0 | — | — | 1 577 000 | 2,71
1 Ostetut tavarat ja palvelut | 2021 | 2 116 922 | 1 643 940 | 1 691 323 | 2,9 | — | — | — | —
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu | 2021 | 176 052 | 179 041 | 159 176 | -11,1 | — | — |  | —
9 Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä | 2021 | 44 501 | 39 792 | 30 247 | -24,0 | — | — |  | —
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt 2) |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt, tCO2-ekv. |  | 3 484 740 | 2 604 231 | 2 625 643 | 0,8 | — | — | — | —
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt, tCO2-ekv. |  | 3 231 778 | 2 451 168 | 2 466 671 | 0,6 | — | — | — | —

1) Scope 1 ja 2 -kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt perustuvat Kemiran SBTi-tavoitteeseen, josta löytyy lisätietoa osiosta Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet
2) Vuoden 2018 scope 1:n ja 2:n lähtötasot ja vuoden 2021 scope 3:n lähtötaso yhteensä. Kemiralla ei ole erillistä vähennystavoitetta kasvihuonekaasujen kokonaispäästöille
Kemiran merkittävimmät scope 3 -kategoriat ovat kategoriat 3.1, 3.4 ja 3.9, jotka kattavat
suurimman osan Kemiran scope 3 -kasvihuonekaasupäästöistä. Nämä kategoriat sisältyvät
myös SBTi:n lyhyen aikavälin tavoitteeseen, jotka on esitetty yllä olevassa taulukossa.
Kasvihuonekaasuinventaarioista on jätetty pois kategoriat 3.13, 3.14 ja 3.15, jotka eivät ole
relevantteja Kemiralle, ja estimoidut k ategoriat 3.10 ja 3.11, joiden laskennan laatua halutaan
parantaa. Jäljelle jäävät k ategoriat 3.3, 3.5, 3.6, 3.7 ja 3.8 ovat olennaisia, mutta niitä ei ole
raportoitu merkittävinä päästökategorioina niiden vähäisten päästöjen vuoksi. Kaikki
olennaiset, merkittävät ja ei-merkittävät, kategoriat sisältyvät kasvihuonekaasujen
bruttopäästöihin.
Sopimusvälineiden osuus scope 2 -kasvihuonekaasupäästöistä oli 5,6 % vuonna 2024.
Kemiralla ei ollut sopimusvälineitä scope 2 -kasvihuonekaasupäästöille vuonna 2023.

Kasvihuonekaasujen bruttopäästöt, tCO2-ekv | 2024 | 2023
Scope 1 1) | 118 364 | 136 676
Scope 2 (sijaintiperusteiset) 1) | 626 533 | 643 300
Scope 2 (markkinaperusteiset) 1) | 467 561 | 487 520
Scope 3 2) | 2 528 713 | 2 876 625
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt | 3 273 610 | 3 656 600
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt | 3 114 638 | 3 500 821

1) Ei sisällä Oil & Gas -liiketoimintaan liittyviä päästöjä vuonna 2024
2) Sisältää kaikki olennaiset scope 3 -päästökategoriat (3.1, 3.3-3.9). Päästöihin sisältyy Oil & Gas -liiketoiminnan osuus
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 53

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

KASVIHUONEKAASUJEN POISTOT JA HILLINTÄHANKKEET
Kemira ei tällä hetkellä käytä päästöhyvityksiä. Suunnitelmana on kuitenkin tutkia tarjolla
olevia vaihtoehtoja tulevaisuudessa.
HIILEN SISÄINEN HINNOITTELU
Kemira aloitti vuonna 2019 hiilensisäisen hinnoittelun herkkyysanalyysin yli 500 000 euron
investoinneista. Tarkoituksena on lieventää ympäristöriskejä ja edistää vastuullisia
investointeja. Tämä päivitettiin kesäkuussa 2022 vastaamaan EU:n päästökauppajärjestelmän
(emission trading scheme, ETS) hintoja, ja Kemiran hiilen sisäinen hinta on sen myötä 100
euroa / tCO2-ekv. Hiilen sisäistä hintaa sovelletaan maailmanlaajuisesti Kemiran koko
arvoketjuun, ja tammikuusta 2024 alkaen sitä käytetään kaikkiin yli 100 000 euroa ylittäviin
investointeihin. Vuonna 2024 merkittävien ilmastovaikutusten hankkeisiin sovellettu hiilen
sisäinen hinnoittelu oli yhteensä 217 000 euroa.
Lyhyellä aikavälillä Kemiran sisäinen hiilen hinnoittelu on lisännyt tietoisuutta yhtiön sisällä
hiilen nykyisistä ja tulevista kustannuksista, edistänyt vahvaa kestävyyskulttuuria ja
parantanut yhtiön ulkoista mainetta. Aloite on johtanut myös konkreettisiin hiilivähennyksiin ja
laskenut energiankulutuskustannuksia. Pitkällä aikavälillä Kemiran hiilen sisäinen hinta on
vahvistanut riskienhallintaan liittyvää sisäistä valvontaa. Tämän avulla yhtiö voi reagoida
tehokkaammin riskienarviointien muuttamiseen. Lisäksi se on auttanut tunnistamaan ja
hyödyntämään Kemiran toimintojen ja toimitusketjun tarjoamia mahdollisuuksia. Tämän
myötä koko yhtiö pyrkii saavuttamaan yhteisen kestävyystavoitteen, mikä on vahvistanut
Kemiran mainetta myös ulkoisesti.
Konsernin laatimisperiaatteet
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä
Kemiran energiankulutus arvioidaan sen perusteella, käytetäänkö tuotantolaitoksilla
tuotettua maakaasua höyryn tai lämmön tuottamiseen, kolmansien osapuolten ostamaa tai
toimittamaa sähköä sekä kolmansien osapuolten hankkimaa tai toimittamaa höyryä.
Kokonaisenergiankulutus on määritelty yhteen laskemalla fossiilisen energian
kokonaiskulutus, energiankulutus ydinvoimaan perustuvista lähteistä sekä uusiutuvan
energian kokonaiskulutus. Muutoksena aiempaan, itse tuotettu, muusta kuin polttoaineesta
peräisin oleva uusiutuva energiankulutus on nykyään sisällytettynä uusiutuvan energian
kokonaiskulutukseen. Energiaintensiteettitiedot puolestaan ilmaistaan kilowattitunteina
tuotantotonnia kohti. Energiaintensiteetin määrittämiseksi Kemira jakaa
kokonaisenergiankulutuksen vuotuisella tuotantomäärällä. Määrittämisessä huomioidaan
myös se, että tuotannon yhdistelmä vaikuttaa merkittävästi energiaintensiteettiin.
Energia luokitellaan uusiutumattomaksi, uusiutuvaksi tai ydinenergiaksi vakiintuneiden
raportointistandardien ja -kehysten mukaisesti. Tiedot kerätään mittarilukemien ja laskujen
avulla. Tällä hetkellä painotetaan laskutietoja.
Energiatehokkuusindeksi mittaa tietynlaista energiankulutusta eli energiankulutuksen
suhdetta tuotantomääriin. Se vakioidaan perusvuoteen 2012 Kemiran 15 suurimmassa
tuotantolaitoksessa. Nämä tuotantolaitokset muodostavat noin 90 % yhtiön
kokonaisenergiankulutuksesta ja noin 80 % scope 1- ja scope 2 -päästöistä. Perusvuoden
2012 indeksiksi vahvistettiin 100,0, ja sen alapuolella olevat arvot merkitsevät parannusta.
Vuoden 2024 energiankulutukseen liittyvistä luvuista on jätetty pois ne tuotantolaitokset,
jotka olivat osana Oil & Gas -liiketoimintaa tammikuussa 2024 ennen helmikuussa 2024
toteutunutta myyntiä. Näiden tuotantolaitosten arvioidaan vastanneen noin 0,3 % energian
kokonaiskulutuksesta vuonna 2024.
Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
Kemira laatii kaikkien scope-päästöjen yrityskohtaiset kasvihuonekaasuinventaariot
Maailman luonnonvarainstituutti WRI:n ja Maailman kestävän kehityksen yritysneuvosto
WBCSD:n GHG Protocol -asiakirjan mukaisesti. Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan
hiilidioksidiekvivalentteina, joihin sisältyvät CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 ja NF3. Kemiran
kasvihuonekaasuinventaario on GHG Protocol: A Corporate Accounting and Reporting
Standard- sekä Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard
-standardien mukainen.
Energia-, polttoaine- ja tuotantotiedot scope 1- ja scope 2 -päästöjen laskemista varten
kerätään neljännesvuosittain. Scope 3 -päästöt lasketaan ja raportoidaan vuosittain, ja
tulokset sisällytetään Kemiran kestävyysraporttiin sekä EcoVadis- ja CDP-raportteihin.
Vuonna 2024, 27,6 % (10,8 %) scope 3 -päästöistä laskettiin käyttäen ensisijaisia tietoja.
Scope 1:n ja scope 2:n bruttopäästöistä on jätetty pois ne tuotantolaitokset, jotka olivat
osana Oil & Gas -liiketoimintaa tammikuussa 2024 ennen helmikuussa 2024 toteutunutta
myyntiä. Näiden tuotantolaitosten arvioidaan vastanneen vähemmän kuin 0,5 % scope 1:n ja
scope 2:n markkinaperusteisista bruttopäästöistä vuonna 2024. Vuoden 2024, scope 3 -
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 54

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

kasvihuonekaasujen bruttopäästöihin on sisällytetty Kemiran Oil & Gas -liiketoiminnasta
tammikuussa 2024 syntyneet päästöt, ennen helmikuussa 2024 toteutunutta myyntiä.
Kategoriat 3.3, 3.5, 3.6, 3.7 and 3.8 ovat sisällytetty scope 3 -kasvihuonekaasujen
bruttopäästöjen laskelmiin. Kategoriat 3.10 ja 3.11 on arvioitu, mutta jätetty pois
raportoinnista ennen laskennan laadun parantamista. Kategoriat 3.13, 3.14 ja 3.15 eivät ole
relevantteja Kemiralle, ja ne ovat siksi jätetty pois kasvihuonekaasuinventaariosta.
Kemiran kasvihuonekaasupäästöt koostuvat pääasiassa hiilidioksidista ja vähäisestä
määrästä metaania (CH4) ja typpioksidia (N2O). Kasvihuonekaasupäästöjä estimoidaan
hiilidioksidiekvivalenttikertoimien avulla, sillä yli 99 % hiilidioksidiekvivalenttipäästöistä on
hiilidioksidia.
Suorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 1): Scope 1 -päästöt perustuvat GHG Protocol
-asiakirjaan, ja ne kattavat kaikki Kemiran toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt. Näitä
ovat muun muassa seuraavat päästöt:
• Polttoaineiden poltto: kattiloiden, kuivausrumpujen ja polttomoottoreiden käyttämä
maakaasu ja polttoöljy, joilla tuotetaan höyryä, lämpöä ja sähköä tuotantolaitoksilla.
• Vedyn poltto: natriumkloraattilaitoksien kattiloissa käytetään sivutuotteena syntyvää
vetykaasua, jolla korvataan fossiilisia polttoaineita. Vedyn poltosta aiheutuvien päästöjen
määräksi ilmoitetaan nolla.
• Rikin poltto: Ruotsin Helsingborgin tuotantolaitoksella on rikkikattila, joka tuottaa höyryä
ja sähköä. Päästöjen määräksi ilmoitetaan nolla.
• Kulkuvälineistä lähtöisin oleva poltto: trukkien ja yritysajoneuvojen käyttämät
polttoaineet, kuten propaani, diesel ja bensiini.
• Raaka-aineiden käsittely: hiilipitoisten raaka-aineiden, kuten maakaasun,
natriumkarbonaatin, kalsiumkarbonaatin ja koksin, fysikaalinen tai kemiallinen käsittely.
• Kuljetuskalusto: Pohjois-Amerikan saostuskemikaaliliiketoimintaamme kuuluu
kuljetuskalustoa, jolla raaka-aineita toimitetaan tuotantolaitoksillemme ja tuotteita
asiakkaillemme.
Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 2): Scope 2 -päästöt perustuvat GHG Protocol
-asiakirjaan, ja ne sisältävät epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt, jotka ovat peräisin Kemiran
kuluttaman ostetun sähkön, lämmön, höyryn tai jäähdytyksen tuotannosta muualla kuin
tuotantolaitoksissa. Näitä hankitaan paikallisilta kuntaviranomaisilta, yksityisiltä yrityksiltä
tai erillisiltä tuotantolaitoksilta samassa teollisuuskompleksissa. Uusiutuvien
energialähteiden ja ydinenergialähteiden scope 2 -päästöjen määräksi ilmoitetaan nolla.
Näiden päästöjen laskemiseen käytetään seuraavia menetelmiä:
• Sijaintiperusteinen menetelmä: päästöt lasketaan maakohtaisten päästökertoimien
keskiarvon perusteella.
• Markkinaperusteinen menetelmä: päästöt lasketaan ottaen huomioon
sähkönhankintasopimukset, alkuperätakuut, toimittajakohtaiset sopimukset sekä
Kemiran tämänhetkisten hankintojen päästömäärät.
Sijainti- ja markkinaperusteiset päästöt lasketaan kunkin tuotantolaitoksen osalta.
Toimittajien toimittamia päästötietoja (tCO2-ekv/MWh) käytetään, jos ne ovat saatavilla. Jos
näin ei ole, markkinaperusteisen päästökertoimen laskemiseen käytetään toimittajan
polttoaineyhdistelmätietoja. Näiden päästökertoimien lähteitä ovat muun muassa
sähkönhankintasopimukset, Kansainvälinen energiajärjestö (International Energy Agency,
IEA), Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö
(Department for Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA), Motiva Oy sekä energia-alan
yritykset.
Kemiran scope 1- ja scope 2 -tavoite kattaa omat tuotantolaitokset lukuun ottamatta
Pohjois-Amerikan kuljetuskaluston päästöjä, joiden osuus on noin 3 % kaikista scope 1- ja
scope 2 -päästöistä.
Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 3): Kemira estimoi scope 3 -päästöt kaikille
olennaisille GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting
Standard -standardissa ja sen Guidance for Accounting & Reporting Corporate GHG
Emissions in the Chemical Sector Value Chain -tukiasiakirjassa määritellyille luokille.
Päästöjen estimoinnissa käytetään kemianteollisuuden, DEFRA-ministeriön, IEA-järjestön,
Ecoinvent-tietokannan, CEFIC-yhdistyksen ja ECTA-järjestön ohjeistuksia.
Scope 3 -inventaario jakautuu 15 alaluokkaan (luokka 1 – luokka 15):
• Luokka 1: Ostetut tavarat ja palvelut.
▪ Tämän luokan päästölaskelmissa käytetään toimittajakohtaisia, hybridipohjaisia ja
menoperusteisia keskiarvotietoja ja keskiarvotuotemenetelmiä.
• Luokka 2: Tuotantohyödykkeet.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 55

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

• Päästölaskelmat perustuvat toimittajakohtaisiin, hybridipohjaisiin ja
menoperusteisiin keskiarvotietoihin ja keskiarvotuotteisiin sekä menoperusteisiin
keskiarvomenetelmiin.
• Luokka 3: Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat (jotka eivät sisälly scope 1- tai
scope 2 -päästöihin).
• Käytetään keskiarvotietoja ja menoperusteisia menetelmiä.
• Luokka 4: Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu.
• Käytetään keskiarvotietoja sekä polttoaine- ja menoperusteisia menetelmiä.
• Luokka 5: Toiminnassa muodostuva jäte.
• Kerätyt jätetiedot jaetaan seitsemään luokkaan, ja Kemira noudattaa paikallisia
ympäristölupia jäteraportoinnissa sekä hyödyntämis- ja loppukäsittelymenetelmien
määritelmiä. Oletuksena on, että loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte ei aiheuta
päästöjä.
• Luokka 6: Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen.
• Laskelmat perustuvat etäisyyksiin perustuvaan menetelmään, jossa käytetään Thrust
Carbon -menetelmää. Päästöt raportoidaan aiempien vuositietojen avulla. Kemira
arvioi ja päivittää estimaatteja tarpeen mukaan uudelleen.
• Luokka 7: Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne.
• Laskelmat perustuvat polttoaineiseen ja etäisyyksiin perustuviin menetelmiin, joissa
käytetään Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja
maaseutuministeriön (Department for Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA)
vuoden 2012 ohjeita ja energia- ja ilmastonmuutosministeriön (Department of Energy
and Climate Change, DECC) kasvihuonekaasujen muuntamista. Päästöt raportoidaan
aiempien vuositietojen avulla. Kemira arvioi ja päivittää estimaatteja tarpeen mukaan
uudelleen.
• Luokka 8: Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät.
• Vuokratun omaisuuserän työntekijät. Laskelmat perustuvat WBCSD:n ohjeistuksen
mukaiseen keskiarvotietoihin perustuvaan menetelmään, jossa energiankäyttö on
300 kWh/m2 ja päästöt 0,7 kg CO2-ekv/kWh.
• Luokka 9: Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä.
• Laskelmat perustuvat GLEC-menetelmään (Global Logistics Emissions Council,
Globaali logistiikkapäästöjen neuvosto), jossa otetaan huomioon kuljetustapa,
tarkastettu paino, keskimääräinen etäisyys ja päästöjen intensiteettikerroin sekä
keskiarvotiedot ja polttoaine- ja etäisyysperusteiset menetelmät.
• Luokka 10: Myytyjen tuotteiden jalostus.
• Päästöjä ei lasketa tietojen seurannan rajoitusten vuoksi.
• Luokka 11: Myytyjen tuotteiden käyttö.
• Keskiarvotietoihin perustuvan menetelmän perusteella päästöjen estimoidaan olevan
nolla tai lähellä nollaa. Kolmansille osapuolille toimitettu vety on hiiletöntä
polttoainetta.
• Luokka 12: Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa.
• Laskelmat perustuvat keskiarvotietoihin perustuvaan menetelmään. Jos tuotteella ei
ole uutta elinkaarta, se luokitellaan jätteeksi. Jätevedenkäsittelyn, polton ja
kaatopaikalle sijoittamisen päästökertoimet on hankittu Ecoinvent-tietokannasta.
• Luokka 15: Investoinnit.
• Investointien päästöistä ei ole saatavilla tietoa. Kaikki investoinnit ilmoitetaan scope
1- ja scope 2 -päästöinä, jotka liittyvät aineellisiin hyödykkeisiin.
Alaluokat 13, 14 ja 15 eivät ole Kemiran kannalta merkityksellisiä. Syitä tähän ovat se, että
Kemira toimii kemikaalien valmistajana, sekä Kemiran toimintamalli.
Kemiran merkittävimmät scope 3 -kategoriat ovat kategoriat 3.1, 3.4 ja 3.9, jotka kattavat
suurimman osan Kemiran scope 3 -kasvihuonekaasupäästöistä. Nämä kategoriat sisältyvät
myös SBTi:n lyhyen aikavälin tavoitteeseen. Kategoria 3.2 lasketaan osana kategoriaa 3.1
Kemiran sisäisten tietojärjestelmien mukaisesti. Kategoriat 3.3, 3.5, 3.6, 3.7 ja 3.8 on
laskettu, mutta niitä ei ole raportoitu merkittävinä päästökategorioina niiden vähäisten
päästöjen vuoksi. Kategoriat 3.10 ja 3.11 on arvioitu, mutta jätetty pois raportoinnista ennen
laskennan laadun parantamista. Kategoriat 3.13, 3.14 ja 3.15 eivät ole relevantteja Kemiralle,
ja ne on siksi jätetty pois kasvihuonekaasuinventaarioista. Oil & Gas liiketoiminnan päästöjä
ei ole sisällytetty Kemiran SBTi-tavoitteeseen.
Kasvihuonekaasuintensiteetti (scope 1, 2 ja 3):
Tämä lasketaan käyttämällä scope 1-, scope 2- (markkina- ja sijaintiperusteiset) ja scope 3 -
kokonaispäästöjä jaettuna Kemiran liikevaihdolla.
Kemiralla ei ole ESRS -standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Niiden mittareiden mittaukset, jotka eivät ota huomioon SBTi-tavoitteita, eivät ole ulkoisen
toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 56

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

E2 Pilaantuminen
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen
● | Ilma, vesi ja maaperä voivat pilaantua, kun raaka-aineita prosessoidaan |  | ↗ Alkupää |  | • Kemiran Liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyen. Pilaantumiseen liittyviä riskejä arvioidaan osana toimittajien kestävyysarviointeja. Toimittajien pilaantumisen hallintaan liittyviä riskejä tunnistetaan toimittajatarkastuksissa.
△ | Mahdolliset ympäristövahingot tuotantolaitoksissa tai kuljetusten aikana, jotka aiheuttavat ilman, veden tai maaperän pilaantumista. Pilaantumisesta voi aiheutua taloudellisia vaikutuksia puhdistusten, tuotannon keskeytysten ja mainehaittojen kautta. |  | ● Omat toiminnot |  | • Ilmaan, veteen ja maaperään joutuvien vuotojen ja päästöjen vaatimustenmukaisuutta hallinnoidaan integroidulla johtamisjärjestelmällä ja siihen liittyvillä prosesseilla
△ | Kemiralla on historiallisiin toimintoihin liittyviä ympäristövastuita tuotantolaitoksilla, jotka on rakennettu ennen nykyisellä tasolla olevia ympäristömääräyksiä. Säädösten tai tuotantolaitosten maankäytön muutoksilla voi olla merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemiralla on prosessi, jolla hallitaan ja seurataan ympäristövastuisiin liittyviä hankkeita ja varauksia säännöllisesti. Kunnostushankkeita hallinnoidaan viranomaisvaatimusten ja Kemiran kestävän projektinhallinnan periaatteiden mukaisesti.
Huolta tai erityistä huolta aiheuttavat aineet |  |
○ | Huolta tai erityistä huolta aiheuttavat aineet voivat aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemiran prioriteettiaineiden hallintaprosessi kattaa huolta ja erityistä huolta aiheuttavat aineet raaka-aineissa, prosessikemikaaleissa sekä omissa tuotteissa. • Uusien tuotteiden kehitysprosessin kestävyystarkasteluissa käsitellään Kemiran tuotteiden turvallisuutta ja raaka-aineiden kestävyyttä. • Aineiden turvallista käyttöä koskevat ohjeet ovat saatavilla.
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja hallinta
Kemira on tunnistanut pilaantumiseen liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka on esitetty Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Olemme tunnistaneet globaalisti
merkittävät ympäristövaikutukset ja -näkökohdat toiminnasta kerätyn ympäristötiedon
perusteella. Olennaisiksi näkökohdiksi on tunnistettu mahdollisten vuotojen ja
poikkeustilanteissa tapahtuvien kemikaalipäästöjen aiheuttama pilaantuminen sekä
historiallisiin toimintoihin liittyvät tunnetut ympäristövastuut. Olennaiseksi näkökohdaksi ei
tunnistettu tuotantolaitosten tavanomaiseen ympäristölupaehtojen mukaiseen toimintaan
liittyvää kuormitusta ilmaan ja veteen ja maaperään.
Kemira on ottanut käyttöön prioriteettiaineiden hallintaprosessin, joka kattaa koko Kemiran
arvoketjun. Sen tarkoituksena on korvata huolta aiheuttavat aineet ja minimoida niiden käyttö
sekä poistaa erityistä huolta aiheuttavat aineet käytöstä asteittain. Prosessin mukaan Kemira
seuraa koko tuotevalikoimaa, myös raaka-aineita ja prosessikemikaaleja, huolta aiheuttavien
aineiden (substances of concern, SoC) ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden (substances of
very high concern, SVHC) osalta ja laatii hallintasuunnitelmia näille aineille. Suunnitelmien
tarkoituksena on määritellä kuhunkin aineeseen liittyvät erityisriskit, tutkia vaihtoehtoja
näiden riskien hallitsemiseksi ja laatia toimintasuunnitelmia suositeltaville ratkaisuille.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on sitoutunut toimimaan turvallisesti ja vastuullisesti, vähentämään vaikutuksiaan
koko arvoketjussaan sekä parantamaan jatkuvasti kestävyystoimiaan strategian,
liiketapaperiaatteiden ja muiden toimintaperiaatteiden sekä integroidun johtamisjärjestelmän
mukaisesti kuten E1 Ilmastonmuutos -osiossa todetaan. Terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät
osa-alueet, ilmaan, veteen ja maaperään päätyvien haitallisten päästöjen minimointi,
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 57

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

resurssien kulutuksen ja jätteen syntymisen vähentäminen sekä yhtiön tuotteiden
johdonmukainen laatu ovat perusedellytyksiä sille, että Kemira voi harjoittaa liiketoimintaa
kemianteollisuudessa kestävällä tavalla. Kestävyystoimintaperiaatteet ovat linjassa Kemiran
liiketapaperiaatteiden ja Kemiran muiden sisäisten toimintaperiaatteiden,
tuotevastuullisuuden ohjeistuksen, rekrytointitoimintaperiaatteiden ja hankinta- ja
ostotoimintaperiaatteiden kanssa. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran lähestymistapa kestävyyteen on huomioitu myös Kemiran riskienhallintaprosessissa,
joka on määritelty Kemira-konsernin riskienhallintatoimintaperiaatteissa. Hankinta- ja
ostotoimintaperiaatteissa määritellään, miten kestävyys on otettava huomioon hankinta- ja
ostotoiminnoissa, toimittajien johtamistoimissa sekä arvoketjun alkupäähän kohdistuvissa
vaatimuksissa. Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistus takaa, että sidosryhmät voivat käyttää
Kemiran tuotteita turvallisesti, että ne ovat turvallisia ympäristön kannalta ja että kemialliset
riskit ja niiden vaikutukset sisällytetään Kemiran toimintaan, strategian toteuttamiseen ja
pitkän aikavälin strategiseen kehittämiseen liittyvään päätöksentekoon.
Kemira tekee kemiallisten vaarojen arviointeja raaka-aineista, tuotteista, välituotteista ja
valmistuksen apuaineista. Arvioinnit on sisällytetty muutoksenhallintaprosessiin.
Tuotevastuullisuuden avulla Kemira voi tunnistaa varhaisessa vaiheessa tiettyjä kemikaaleja ja
niiden vaaroja koskevat huolenaiheet ja hallita näitä riskejä koko arvoketjussa. Kemira on
sitoutunut minimoimaan huolta tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden käytön, kun se
valitsee tuotekehityksen raaka-aineita ja korvaa tuotereseptien huolta tai riskejä aiheuttavia
raaka-aineita.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT TOIMET
Omien toimintojen ympäristövahinkojen ehkäisytoimet
Osana Kemiran sertifioitua integroitua johtamisjärjestelmää yhtiö kehittää maailmanlaajuisia
ja tuotantolaitostason standardeja ja menettelytapoja pilaantumiseen liittyvien lupa- ja
sääntelyvaatimusten täyttämisen varmistamiseksi. Kemira parantaa jatkuvasti toimintaansa,
jotta se voi vähentää ilman, veden ja maaperän pilaantumiseen liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
Yhtiössä esimerkiksi hallitaan ja vältetään vahinkoja ennaltaehkäisevillä toimilla. Kemiran
ympäristövahinkojen estämisen vähimmäisvaatimukset on esitetty vuotojen ehkäisyn,
prosessiturvallisuuden ja kunnossapidon standardeissa. Kaikki vahingot, jotka vaikuttavat
ilmaan, veteen ja maaperään, ja niihin liittyvä dokumentaatio, esimerkiksi vahinkotutkinnan
asiakirjat, raportoidaan Kemiran EHS-raportointijärjestelmään. Kemiran johtamisjärjestelmät
auditoidaan sekä sisäisesti että ulkoisesti. Tarkoituksena on arvioida, ovatko ne uusimpien ISO
9001-, ISO 140001- ja ISO 45001 -standardien mukaisia.
Kemiran tuotantolaitoksissa kehitetään paikallisia menettelytapoja lupien ja niiden taustalla
olevien säädösten edellyttämien toimien toteuttamiseksi. Kaikilla Kemiran tuotantolaitoksilla
on ympäristöluvat, ja niissä käytetään ympäristön pilaantumista rajoittavia teknologioita, jotka
noudattavat parhaan käytettävissä olevan tekniikan (Best Available Techniques, BAT)
vaatimuksia ympäristölupien edellyttämällä tavalla. Näitä ovat esimerkiksi ilmanpäästöjen
käsittelyyn käytettävät pesurit ja suodattimet sekä jätevedenkäsittely tai liittyminen
kolmannen osapuolen jätevedenkäsittelyyn sovellettavien vaatimusten täyttämiseksi.
Johtamisjärjestelmä auditointien lisäksi Kemirassa käytetään kolmannen osapuolen
toteuttamaa EHS-lainsäädännön noudattamisen auditointiohjelmaa. Kolmannen osapuolen
tekemiä EHS-lainsäädännön noudattamisen auditointeja toteutetaan vuosittain
tuotantolaitosotoksesta. Lisäksi lainsäädännön noudattaminen varmistetaan kaikissa
tuotantolaitoksissa vuosittain osana keskitettyä ympäristötietojen keruu- ja
raportointiprosessia. Kemiran tehokas johtamisjärjestelmä edellyttää, että kaikki
tuotantolaitokset ja auditoijat raportoivat vuodoista sekä vaatimusten noudattamatta
jättämiseen liittyvistä tapauksista Kemiran EHSQ-yksikölle sisäisen EHS-raportointityökalun
kautta.
Hätätilanteissa Kemira soveltaa varovaisuusperiaatteita ja tunnistaa, ehkäisee lieventää
kielteisiä vaikutuksia erilaisilla mekanismeilla, prosesseilla ja menettelytavoilla.
Lieventämistoimiin kuuluvat hätätilanteiden ja kriisien hallintaprosessit, eli ensiaputoimet
vaaratilanteissa ja onnettomuuksissa sekä liiketoiminnan keskeytyksissä. Koska yhtiö haluaa
varmistaa sen, että se kehittyy jatkuvasti, tehdään juurisyyanalyyseja, joiden avulla
tunnistetaan parannus- ja korjaustoimia. Kemiralla on valmius- ja varautumisstandardi, joka
takaa riittävät pelastusvalmiudet henkilöstön, kaluston ja yhteisön suojelemiseksi
hätätilanteissa. Hätätilanteiden torjunnassa keskitytään ensisijaisesti vaaratilanteen
turvalliseen hallintaan ja työntekijöihin ja ympäröivään yhteisöön kohdistuvien vaikutusten
minimoimiseen.
Integroidun johtamisjärjestelmän ja EHS-lainsäädännön noudattamisen arviointiohjelmien
sekä useiden tuotantolaitoskohtaisten teknisten parannusten lisäksi vuonna 2024 Kemira
käynnisti maailmanlaajuisen turvallisuuskoulutusohjelman kaikille tuotantolaitosten
työnjohtajille. Ohjelman tavoitteena on parantaa turvallisuustietoisuutta ja -kulttuuria
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 58

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

käytännön tuotantotyötä suorittavalla tasolla. Kaikkien tuotantolaitosten vuoropäälliköt
koulutettiin vuoden 2024 loppuun mennessä. Ohjelma keskittyy erilaisiin turvallisuusaiheisiin
sisältäen vuotojen ehkäisyn ja ympäristövaatimusten noudattamisen. Vuonna 2024 Kemira
jatkoi myös EMEA-alueen liikenneturvallisuuden tehostamisohjelmaa, jonka tavoitteena on
parantaa Kemiran päivittäistä kuljetuksiin liittyvää turvallisuutta tehostamalla prosesseja sekä
yhtenäistämällä tehtäviä ja vastuualueita koko organisaatiossa. Ohjelmassa painotetaan
kuljetusasiakirjojen vaatimustenmukaisuutta, toimitustoimintaa ja tuotantolaitosten toimia,
mukaan lukien vuotojen ehkäiseminen kemikaalilastausten yhteydessä. Ohjelma aloitettiin
vuonna 2023, ja sen odotetaan jatkuvan vuoden 2025 puoliväliin asti.
Ympäristövastuiden hallintatoimet
Kemiralla on aiempiin toimintoihin liittyviä ympäristövastuita. Yhtiö on tehnyt taloudellisia
ympäristövarauksia kunnostustöiden kustannuksia varten tapauksissa, joissa Kemiran vastuu
maaperän, pohjaveden tai sedimentin pilaantumisesta sekä mahdolliset jälkihoito- tai
jälkiseurantavelvoitteet on voitu määrittää. Lisätietoja ympäristövarauksista löytyy
tilinpäätöksen liitteestä 4.6 Varaukset. Kemiralla on prosessi, jolla hallitaan ja seurataan
ympäristövastuita. EHSQ- ja Finance & Accounting -yksiköt tarkistavat ympäristöhankkeiden
ja niihin liittyvien varausten tilanteen neljännesvuosittain. Kemiralla on käynnissä
kunnostushankkeita, joilla hoidetaan ympäristövastuita. Fuusio- ja yritysostotilanteissa
arvioidaan aina mahdolliset vastuut Kemiran Environmental Due Diligence -
ympäristöriskikartoitusprosessin mukaisesti.
Vuoden 2024 keskeisiin ympäristövastuiden hallintatoimiin sisältyi maaperän ja kaatopaikan
kunnostusprojektin jatkuminen Vaasassa sijaitsevalla entisellä tuotantolaitosalueella.
Maaperän kunnostus alueella alkoi vuonna 2022. Aiempien toimintojen takia ympäristöön
kulkeutui raskasmetalleja ja torjunta-aineita ja alue pilaantui. Vaasan hankkeen lisäksi Kemira
toteutti myös pienempiä kunnostushankkeita vuonna 2024.
Ilman, veden ja maaperän pilaantumisen hallintatoimet arvoketjun alkupäässä
Ilman, veden ja maaperän pilaantumisen hallintatoimia arvoketjun alkupäässä käsitellään E5
Resurssien käyttö ja kiertotalous -osiossa.
Huolta tai erityistä huolta aiheuttavien aineiden hallintatoimet
Kemira valvoo aktiivisesti raaka-aineiden, välituotteiden ja prosessikemikaalien portfoliota
huolta aiheuttavien ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden osalta prioriteettiaineiden
hallintaprosessin mukaisesti. Yhtiö valmistelee prioriteettiaineisiin liittyviä
hallintasuunnitelmia, joiden tarkoituksena on määritellä kuhunkin aineeseen liittyvät
erityisriskit, tutkia vaihtoehtoja näiden erityisriskien hallitsemiseksi ja laatia
toimintasuunnitelmia suositeltaville vaihtoehdoille. Tällaisia riskien lieventämisen vaihtoehtoja
ovat esimerkiksi korvaaminen, asteittainen käytöstä poistaminen tai altistumisen
rajoittaminen. Mahdollisia lieventämistoimia ovat kestävämpien tuotteiden kehittäminen
korvaamalla huolta aiheuttavat aineet, kun valitaan raaka-aineita tuotekehitysprojekteihin
yhdessä Research and Development -yksikön kanssa.
PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemiralla on useita suorituskykymittareita liittyen pilaantumisen vaikutuksien, riskien ja
mahdollisuuksien seurantaan, nämä tavoitteet eivät ole ESRS-standardin määritelmän
mukaisia. Kemira jatkaa näiden mittareiden arvioimista ja kehittämistä.
Osana integroitua johtamisjärjestelmää Kemiralla on sisäisiä pilaantumiseen liittyviin
toimintoihin kohdistuvia suorituskykymittareita ja niihin liittyviä tavoitteita, joihin sisältyvät:
• y mpäristövahinkojen lukumäärä
• vuotojen lukumäärä
• prosessiturvallisuusvahinkojen lukumäärä
• ympäristöpoikkeamien lukumäärä.
Kemira jatkaa myös elinkaariarviointivalmiuksiensa (Life Cycle Assessment, LCA) kehittämistä.
Kemiran tarkoituksena on kehittää arviointitietojen avulla tulevia pilaantumiseen liittyviä
suorituskyky- ja muita mittareita, jotka kohdistuvat sen suoriin ja arvoketjun alkupään
toimintoihin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 59

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

PILAANTUMISEEN LIITTYVÄT MITTARIT
ILMAN, VEDEN JA MAAPERÄN PILAANTUMINEN
Kemira kerää vuosittain keskitetysti tietoa kaikkien tuotantolaitosten ilman epäpuhtauksien
päästöistä ja jätevesistä. Kokonaispäästöt ja kunkin ilmaan ja veteen päästetyn
epäpuhtauden määrät olivat ESRS E2–4 -standardien mukaiset. Vuonna 2024 Kemiralla ei
ollut merkittäviä päästöjä maaperään.

Päästöt ilmaan, veteen ja maaympäristöön epäpuhtauden mukaan, tonnia | 2024 | 2023
Ammoniakki (ilmaan) | 8,7 | 12,5
Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani (ilmaan) 1) | 581,9 | 569,4

1) Leikkuuöljypäästö tuotantolaitoksella Yhdistyneessä Kuningaskunnassa, jossa leikkuuöljy luokitellaan haihtuvaksi
orgaaniseksi yhdisteeksi.
Omasta toiminnasta ilmaan päätyvät epäpuhtaudet estimoidaan suorien mittausten,
julkaistujen päästökertoimien, massatasapainon tai teknisten laskelmien perusteella.
Mittausmenetelmät vaihtelevat tuotantolaitosten välillä esimerkiksi sen suhteen,
perustuvatko ne jatkuviin mittauksiin vai kampanjoihin. Joidenkin tuotantolaitosten päästöt
ylittävät päästörajat, jotka on ilmoitettu epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan
eurooppalaisen rekisterin (European Pollutant Release and Transfer Register, E-PRTR)
asetuksen liitteessä II. Näiden tuotantolaitosten ympäristöluvat sallivat nämä päästöt.
Taulukoissa ilmoitetut päästöt edustavat yhteenlaskettua määrää niissä Kemiran
tuotantolaitoksissa, joissa raja ylittyy.
HUOLTA AIHEUTTAVAT AINEET JA ERITYISTÄ HUOLTA AIHEUTTAVAT AINEET
Huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden määrät raaka-aineissa, välituotteissa tai
Kemiran tuotteissa lasketaan järjestelmässä ylläpidetyissä hankinta-, tuotanto- ja
myyntitiedoissa olevien materiaalikoostumusten perusteella. Kemira ei kerää keskitetysti
tietoja huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden määrästä, kun aineet lähtevät
laitoksista päästöinä. Nämä tiedot on tarkoitus kerätä kahden seuraavan vuoden aikana.

Erityistä huolta aiheuttavat aineet, tonnia | 2024
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, joita syntyy tai käytetään tuotannon aikana tai jotka hankitaan | 13 945
Syöpää aiheuttava (57 artiklan a kohta) | 11 411
Hitaasti hajoava, biokertyvä ja myrkyllinen (57 artiklan d kohta) | 8
Lisääntymiselle vaarallinen (57 artiklan c kohta) | 1 959
Hormonitoimintaa häiritsevät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ympäristö) | 21
Hengityselimistöä herkistävät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ihmisen terveys) | 546
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista päästöinä, tuotteina tai osana tuotteita tai palveluja | 3 526
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista osana tuotteita | 739
Syöpää aiheuttava (57 artiklan a kohta) | 666
Hormonitoimintaa häiritsevät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ympäristö) | 2
Hengityselimistöä herkistävät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ihmisen terveys) | 71
Niiden erityistä huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista tuotteina | 2 787
Syöpää aiheuttava (57 artiklan a kohta) | 2 469
Hengityselimistöä herkistävät ominaisuudet (57 artiklan f kohta – ihmisen terveys) | 318

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 60

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Huolta aiheuttavat aineet, tonnia | 2024
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, joita syntyy tai käytetään tuotannon aikana tai jotka hankitaan | 214 052
Syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2 | 61 100
Sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2 | 2 201
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2 | 5 524
Hengitysteiden herkistyminen, kategoria 1 | 11 713
Ihon herkistyminen, kategoria 1 | 125 715
Krooninen vaarallisuus vesiympäristölle, kategoriat 1–4 | 1 788
Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 5 200
Elinkohtainen myrkyllisyys, kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 811
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista päästöinä, tuotteina tai osana tuotteita tai palveluja | 74 814
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista osana tuotteita | 20 730
Syöpää aiheuttava, kategoriat 1 ja 2 | 304
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2 | 971
Ihon herkistyminen, kategoria 1 | 13 890
Krooninen vaarallisuus vesiympäristölle, kategoriat 1–4 | 671
Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 4 859
Elinkohtainen myrkyllisyys, kerta-altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 35
Niiden huolta aiheuttavien aineiden kokonaismäärät, jotka lähtevät yrityksen laitoksista tuotteina | 54 084
Sukusolujen perimää vaurioittava, kategoriat 1 ja 2 | 1 155
Lisääntymiselle vaarallinen, kategoriat 1 ja 2 | 1 655
Ihon herkistyminen, kategoria 1 | 50 911
Elinkohtainen myrkyllisyys, toistuva altistuminen, kategoriat 1 ja 2 | 363

Konsernin laatimisperiaatteet
Kemiran omien toimintojen ilman, veden ja maaperän pilaantumiseen liittyvät tiedot
rajoittuvat toimintoihin, joilla on ympäristölupa. Seuraavia Kemiran toimintoja ei ole otettu
huomioon:
• Kemiran tutkimuskeskukset Atlantassa (Yhdysvallat), Shanghaissa (Kiina) ja Espoossa
(Suomi).
• Toimipaikkojen päästöt ilmaan, veteen ja maaperään ovat vähäiset. Niillä ei ole
ympäristölupia, eikä niiden tarvitse raportoida viranomaisille päästöistä ilmaan,
veteen ja maaperään.
• Kemiran pääkonttori Helsingissä (Suomi) ja muut toimistot, myyntitoimistot ja varastot,
jotka eivät sijaitse tuotantolaitosten yhteydessä.
• Toimipaikkojen päästöt ilmaan, veteen ja maaperään ovat vähäiset. Niillä ei ole
ympäristölupia, eikä niiden tarvitse raportoida viranomaisille päästöistä ilmaan,
veteen ja maaperään.
• Rahti- ja sopimusvalmistustoiminnot:
• Vuonna 2024 alle 1 % Kemiran myyntimääristä (määrällisesti) tuli rahtitoiminnoista ja
sopimusvalmistuksesta. Tämän perusteella rahti- ja sopimusvalmistustoiminnoista
aiheutuvan ilman, veden ja maaperän pilaantumisen oletetaan olevan vähäistä eikä
olennaista.
Kemiralla ei ole ESRS -standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Mittareiden mittaukset eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young
Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 61

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Jätevesipäästöt, vedenkulutus ja -käyttö |  |
● | Kemiran asiakkailleen tarjoamien veden kiertokulkuun ja vesivarojen hallintaan liittyvien ratkaisujen myönteiset vaikutukset. Asiakkaiden tukeminen teollisuusprosessien vedenkäytön vähentämisessä. Vahvistettu digitaalisilla ratkaisuilla. |  | ↘ Loppupää |  | • Water Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö uuden toimintamallin myötä. Vesi on merkittävä osa Kemiran kasvutavoitteita. Painopiste on runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille tarjottavissa kemiallisissa ratkaisuissa ja digitaalisissa palveluissa. Vesiratkaisujen T&K-hankkeet, joiden tavoitteena on vähentää vedenkulutusta • Laajentaminen uusiin vesiratkaisuihin ja -markkinoihin ostamalla mikroepäpuhtauksien poistoteknologioita • Yhteistyö arvoketjun toimijoiden kanssa – kehitetään teknologioita, joilla ravinteita voidaan ottaa talteen jätevesilietteestä, esim. fosforinpoisto • Ratkaisuja, joilla liete muutetaan biokaasuksi, sekä biokaasusaantoa parantavia teknologioita, jotka lisäävät jätevedenkäsittelylaitosten omavaraisuutta
● | Koko arvoketjun korkea vedenkulutus aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemira palvelee runsaasti vettä käyttävien teollisuudenalojen asiakkaita tarjoamalla kemian palveluita ja digitaalisia palveluita • Liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyen. Riskejä arvioidaan osana toimittajien kestävyysarviointeja. Toimittajien vesivarojen ja merten luonnonvarojen hallintaan liittyviä riskejä tunnistetaan toimittajatarkastuksissa. • Omien toimintojen makean veden käyttöä ja kulutusta hallinnoidaan integroidulla johtamisjärjestelmällä sekä Nature Stewardship -ohjelmalla ja niihin liittyvillä prosesseilla • Biologisen monimuotoisuuden vaikutuksia ja riippuvuuksia koskevan sisäisen tutkimuksen perusteella laadittiin tiekartta, jonka avulla voidaan hallita korkeaan vedenkulutukseen liittyviä tunnistettuja olennaisia kielteisiä vaikutuksia sekä jätevesipäästöjä arvoketjun alku- ja loppupäässä
□ | Asiakkaiden tukeminen teollisuusprosessien vedenkäytön vähentämisessä ja jäteveden uudelleenkäytön lisääminen Kemiran tuotteilla luovat merkittäviä mahdollisuuksia |  | ↘ Loppupää |
Jätevesipäästöt vesistöihin ja valtameriin |  |
● | Arvoketjun alku- ja loppupään jätevesipäästöt (runsaasti vettä käyttävät teollisuudenalat) |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää |  | • Liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ympäristövaikutusten vähentämiseen liittyen. Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyviä riskejä arvioidaan osana toimittajien kestävyysarviointeja. Toimittajien vesivarojen ja merten luonnonvarojen hallintaan liittyviä riskejä tunnistetaan toimittajatarkastuksissa. • Kemira on ainoa valmistaja, joka tarjoaa täyden tuotevalikoiman saostuskemikaaleja, polyakryyliamidipolymeerejä, prosessikemikaaleja ja muita vedenkäsittelykemikaaleja sekä älykkäitä digitaalisia teknologioita, jotka tarjoavat ratkaisuja jätevesi-, juomavesi-, raakavesi- ja liete-/biokaasusovelluksiin • Aktiivinen vaikuttaminen EU:ssa ja muilla alueilla tiukemman vesilainsäädännön puolesta, veden- ja jätevedenkäsittelyratkaisujen merkityksen edistäminen aktiivisella viestinnällä aiheesta
● | Jätevesien hallintaratkaisujen merkittävät vaikutukset. Veden kiertokulun parantaminen käyttämällä jätevesiä uudelleen energianlähteenä asiakkaiden prosesseissa. |  | ↘ Loppupää |
□ △ | Tiukempi sääntely ja globaalit vesivarojen ja jätevesien hallintaan liittyvät aloitteet lisäävät kemikaalien kysyntää. Lisääntyvää sääntelyä voidaan pitää myös riskinä, joka voi vähentää Kemiran tuotteiden ja ratkaisujen kysyntää. |  | ↘ Loppupää |
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyviä olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa.
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT
TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on sitoutunut kestävyystoimintaperiaatteisiin. Tämä tarkoittaa sitoutumista
ympäristönsuojeluun, päästöjen vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen.
Tähän liittyviä toimia ovat kasvihuonekaasupäästöjen, ilmaan, veteen ja maaperään joutuvien
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 62

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

päästöjen, veden- ja materiaalien käytön sekä ja jätteiden syntymisen vähentäminen
kiertotalouden periaatteiden, energiatehokkuuden ja energian hankinnan hallinnan avulla
sekä biologisen monimuotoisuuden suojeleminen kestävien raaka-aineiden hankintaohjelmien
avulla ja yhtiön toiminnan aiheuttamien jätteiden ja pilaantumisen vähentäminen. Koska
Kemira on sitoutunut vähentämään vedenkäyttöä, se on samalla sitoutunut vähentämään
olennaista vedenkulutusta vesiriskialueilla ja vesistressistä kärsivillä alueilla.
Kemiran kestävyystoimintaperiaatteissa todetaan, että Kemira tarjoaa
jätevedenkäsittelytuotteita, jotka mahdollistavat sen, että ihmisillä ja luonnolla, sisältäen
vesistöt, on käytössään puhdasta ja laadukasta vettä. Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin
liittyvät toimet -kappaleessa ja E2 Pilaantuminen -osiossa kuvataan, miten
kestävyystoimintaperiaatteita toteutetaan vesivarojen ja merten luonnonvarojen käyttöön ja
hankintaan liittyen sekä omasta toiminnasta aiheutuvan vesivarojen pilaantumisen
ehkäisemisen ja vähentämisen hallitsemiseksi.
Kestävyystoimintaperiaatteiden ja Nature Stewardship -ohjelman avulla Kemira pyrkii
minimoimaan vedenkulutusta ja vesistöihin johdettaviin päästöihin liittyviä kielteisiä
vaikutuksia vesistöjen laatuun yhtiön koko arvoketjussa. Kemiran t uotevastuullisuuden
ohjeistus ja ohjelma kattavat tuote- ja palvelusuunnittelun veteen liittyvien ongelmien
ratkaisemiseksi. Toimintaperiaatteiden ja keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa. Lisätietoja
tuotevastuullisuus- ja Nature Stewardship -ohjelmista löytyy E2 Pilaantuminen -osiosta.
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT TOIMET
Omien toimintojen vedenkulutuksen hallintaan liittyvät toimet
Kemira arvioi jatkuvasti mahdollisuuksia vähentää vedenottoa, vedenkulutusta ja vesien
poisjohtamista sekä niiden vaikutuksia ja toteuttaa toimia niihin liittyen veden kierrätyksen ja
uudelleenkäytön sekä prosessien uudelleensuunnittelun ja optimoinnin avulla. Arviointiin
käytetään Kemiran ympäristöasioiden johtamisjärjestelmää, johon sovelletaan ISO 14001
-ympäristöstandardia, sekä Nature Stewardship -ohjelmaa. Lisäksi Kemira lisää ulkopuolisten
vedentoimittajien kierrätetyn veden käyttöä kahdessa korkeasta vesistressistä kärsivällä
alueella sijaitsevassa tuotantolaitoksessa makean veden kulutuksen vähentämiseksi.
Tuotantolaitosten jatkuvan kehittämisen lisäksi Kemiralla on toimintasuunnitelma, jolla
parannetaan vesitilinpitoa, lisätään vesivaikutusten arviointia sisäisiin prosesseihin,
kehitetään veteen liittyvien riskien arviointiprosessia ja parannetaan yleisesti yhtiön
vesivastuullisuutta CDP Water Security -arvioinnin pohjalta.
Koko yhtiön vesitilinpidon kehityshanketta jatkettiin vuonna 2024 tarkastelemalla
systemaattisesti kaikkien tuotantolaitosten vesitaseita ja keskitettyä raportointia. Tarkastelun
perusteella asennettiin vesitaseiden kannalta kriittisiä vesi virtausmittareita, jotta voitaisiin
vähentää veteen liittyvien tietojen, sisältäen vedenkulutustietojen, epävarmuutta. Kaikkien
tuotantolaitosten vesitaseet tarkastettiin ja vesitaseiden kannalta kriittiset mittarit
asennettiin vuoden 2024 loppuun mennessä. Kemira kerää keskitetysti tietoa eri puolilla
yhtiötä tunnistetuista mahdollisuuksista ja hankkeista paremman tiedonlaadun ja olemassa
olevien sisäisten prosessien avulla. Yksi hankkeista on vedenkulutuksen vähentäminen.
Vuonna 2025 tulevien vuosien vesivastuullisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa päivitetään
kerättyjen tietojen avulla. Toimintasuunnitelmassa painotetaan erityisesti korkeasta
vesistressistä kärsiviä alueita ja muita vesiriskialueita.
Kemiran sisäisissä päätöksentekoprosesseissa otetaan huomioon vedenotto ja -kulutus sekä
vesien poisjohtaminen. Fuusio- ja yritysostotilanteissa vedenkulutuksen muutosten
vaikutukset ja mahdolliset sijainnit vesistressistä kärsivillä alueilla otetaan huomioon Kemiran
Environmental Due Diligence (EDD) -ympäristöriskikartoituksessa. Kartoitus sisältää myös
Phase I Environmental Site Assessment (ESA) -prosessit. Vedenkulutusta arvioidaan, kun
investointi ylittää 100 000 euroa. Vedenkulutukseen kohdistuvat investointivaikutukset
kirjataan Kemiran raportointityökaluun. Kemiran uusien tuotteiden kehitysprosessi takaa, että
kestävyys ja liiketoiminnan hyödyt ovat osa jokaista hankkeiden lanseeraukseen liittyvää
päätöstä. Vedenkulutuksen arviointi on osa prosessia.
Kemira oman toimintansa vedenkulutus on vähentynyt merkittävästi viime vuosina, mikä on
lähinnä runsaasti vettä käyttävien tuotteiden osuuden vähenemisen ansiota. Veden
kokonaiskulutus on laskenut 26 % (21 %) ja vedenkulutuksen intensiteetti 33 % (38 %)
vuodesta 2019.
Veden hallintatoimet arvoketjun alku- ja loppupäässä
Kemira julkisti 2024 uuden toimintamallin, jossa on kolme liiketoimintayksikköä. Ne vastaavat
yhtiön tavoitteita, jotka tähtäävät kannattavaan kasvuun. Suunniteltujen muutosten
tarkoituksena on lisätä asiakaskeskeisyyttä, strategista keskittymistä ja toimitusnopeutta
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 63

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

sekä vauhdittaa kasvua ja arvonmuodostusta osakkeenomistajille. Water Solutions on
vastaisuudessa Kemiran suurin liiketoimintayksikkö. Tämä kuvastaa Kemiran pyrkimyksiä
kasvattaa vesiliiketoimintaa merkittävästi sekä orgaanisesti että yrityskauppojen kautta.
Kemiran uutta toimintamallia kuvaillaan tarkemmin hallituksen toimintakertomuksessa.
Vesivarat ovat yksi Kemiran tärkeimpiä ja olennaisimpia aiheita. Kemiran strateginen tavoite
on kaksinkertaistaa vesiratkaisujen liikevaihto, ja tämä tavoite on hyvin linjassa tunnistettujen
olennaisten aiheiden kanssa. Yhtiön kemialliset ratkaisut ovat olennainen osa matalan
hiilijalanjäljen vedenkäsittelyprosesseja, ja niiden avulla voidaan vastata lisääntyneisiin
maailmanlaajuisiin vesihaasteisiin ja turvata vedensaanti sekä jätevesien käsittely. Kemiran
ensisijainen liiketoiminnan painopiste ja liikevaihdon kasvun tavoite kulkevat käsi kädessä
vahvasti myönteisten ympäristövaikutusten kanssa, sillä Kemiran ratkaisut auttavat asiakkaita
käsittelemään, uudelleenkäyttämään ja kierrättämään vettä. Esimerkkejä tästä ovat
epäpuhtauksien, kuten hiilen, fosforin ja typen, poistaminen vedestä ja vesitehokkuuden
parantaminen käyttämällä vähemmän vettä. Kemiran vesistrategiaa ohjaavat sellaiset
haasteet kuin ilmastonmuutos, väestönkasvu, luonnonvarojen niukkuus ja vesiresilienssin
lisääntyvä tarve.
Kemira tarjoaa kemiallisia ratkaisuja ja digitaalisia palveluita muun muassa jätevesiin,
teolliseen raaka- ja prosessiveteen, juomaveteen, lietteeseen, biokaasuun ja veden
desinfiointiin liittyen. Tämä on mahdollista polymeereistä, saostuskemikaaleista ja
prosessikemikaaleista koostuvan tuote- ja ratkaisuportfolion sekä älykkäiden
digitaaliteknologioiden ansiosta. Kemikaalit sitovat ja eristävät epäpuhtauksia vedestä ja
jätevedestä, ja niitä käytetään puolivalmiiden tai valmiiden tuotteiden vedenpoistoaineena.
Digitaalisilla ratkaisuilla parannetaan prosessitehokkuutta. Kemiran strategiassa painotetaan
runsaasti vettä käyttäviä teollisuudenaloja. Tämä tarkoittaa, että sekä uusia orgaanisia että
yrityskauppoihin perustuvia kasvumahdollisuuksia kehitetään jatkuvasti. Kolme
pääasiakasryhmää hyödyntää Kemiran ratkaisuja:
• Kaupunkien ja kuntien vedenkäsittelylaitokset, joiden osalta Kemira auttaa varmistamaan,
että kansalaiset saavat puhdasta, turvallista ja kohtuuhintaista juomavettä
• Kunnat ja teollisuudenalat, joiden osalta Kemira varmistaa, että jätevesipäästöt täyttävät
ympäristölupavaatimukset, ja vähentää paikallisten vesistöjen kuormitusta
• Runsaasti vettä käyttävät teollisuudenalat, joiden osalta Kemira auttaa käyttämään
vähemmän vettä ja tehostamaan prosesseja mahdollistamalla esimerkiksi sen, että
prosesseissa käytetään kierrätettyä vettä makean veden sijaan
Lisätietoja Kemiran Industry & Water -segmentistä löytyy tilinpäätöksestä (Hallituksen
toimintakertomus, Taloudellinen tulos 2024 ja Segmentit liitteessä 2.1 Segmenttitiedot).
Vuosina 2023 ja 2024 Kemira laajensi saostuskemikaalikapasiteettiaan Norjassa, Espanjassa
ja Isossa-Britanniassa. Tällä tavoin se pystyy hallitsemaan tiukentuvaan sääntelyyn liittyviä
riskejä ja mahdollisuuksia. Nämä saostuskemikaali-investoinnit tukevat Kemiran pyrkimystä
kasvaa vedenkäsittelyssä ja tarjota enemmän kestäviä ratkaisuja. Samalla investoinnit lisäävät
myös toimitusvarmuutta Kemiran asiakkaille. Lisäksi Kemira voi tukea asiakkaiden
kestävyyspyrkimyksiä entistä paremmin. Euroopan saostuskemikaalikysynnän odotetaan
kasvavan tiukentuneen sääntelyn seurauksena.
Kemira harjoittaa aktiivista tutkimus- ja kehitystoimintaa. Yksi sen painopistealueista on
vesiratkaisut, esimerkiksi uusiutuvan vedenkäsittelyn lisääminen, fosforin talteenotto
jätevedestä ja mikroepäpuhtauksien poisto juomavedestä. Vuonna 2024 Kemira sai myös
päätökseen kaupan, jossa se osti Noritin reaktivaatiotoiminnot Isossa-Britanniassa. Tämä on
Kemiran ensimmäinen askel aktiivihiilimarkkinoilla ja mikroepäpuhtauksien poistossa.
Kemira laajentaa vedenkäsittelytarjontaansa aktiivihiileen, joka on yleisin tekniikka
juomaveden hajun ja maun poistamiseksi, sekä mikroepäpuhtauksien poistamiseen, mukaan
lukien per- ja polyfluoratut alkyyliyhdisteet eli PFAS-yhdisteet vedenkäsittelysovelluksissa.
Mikroepäpuhtauksien poistaminen on entistä ajankohtaisempaa lähivuosina kuluttajien
terveyshuolien ja ympäristönsuojelun tarpeen lisääntymisen johdosta. Lisäksi PFAS-
yhdisteiden ja mikroepäpuhtauksien poistaminen jätevesistä on huomioitu EU:n päivitetyssä
vedenkäsittelysääntelyssä.
Jätevesien fosfori on merkittävä ympäristöhaaste, ja jos sitä ei poisteta kunnolla, pintavedet
lannoittuvat liikaa. Fosfori on myös keskeinen ravinne, jota tarvitaan maataloudessa sekä
monissa erilaisissa teollisissa sovelluksissa. Euroopan komissio on myös toistuvasti
vahvistanut, että fosfori on yksi keskeisistä raaka-aineista EU:n kriittisten raaka-aineiden
luettelossa.
Kemira arvioi toimittajiensa kestävyyttä EcoVadis-organisaation kehittämän alustan avulla.
Vesihallinta on yksi EcoVadis-alustan kriteereistä. EcoVadis-alusta vaatii toimittajia
täyttämään tietyt vaatimukset ja parantamaan jatkuvasti toimintaansa ympäristöasioissa,
joita ovat muun muassa ympäristövaatimusten noudattaminen, jätteet, ilmaan joutuvat
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 64

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

päästöt, ilmastonmuutos, vesivarat ja pohjavesi, jätevesi, energia, (melu- ja haju)haitat,
maankäyttö, biologinen monimuotoisuus, maaperä sekä vaaralliset kemikaalit.
Kemiran kestävyys- ja kiertotalousstrategiat antavat myös suunnan esimerkiksi
kiertotalouteen liittyvien mahdollisuuksien tunnistamiselle vesiliiketoiminnassa yhdessä
asiaankuuluvien arvoketjukumppaneiden kanssa. Kemiralla ei ole toimintaperiaatteellisia
sitoumuksia arvoketjun alkupään vesivaikutuksiin liittyen, mutta näitä on tarkoitus kehittää
tulevina vuosina.
Kemiran oman toiminnan ja arvoketjun vesivarojen ja merten luonnonvarojen hallinta on osa
Kemiran Nature Stewardship -ohjelmaa, joka kattaa vesivaroihin, jätteeseen ja biologiseen
monimuotoisuuteen liittyvien asioiden hoidon. Nature Stewardship -ohjelma raportoi
Sustainability Steering Team -ohjausryhmälle. Näin varmistetaan, että erityiset
poikkitoiminnalliset resurssit, roolit ja vastuut on määritelty ja strategioiden tehokas
toteuttaminen ja raportointi on varmistettu.
Vuonna 2021 Kemira liittyi CEO Water Mandate -aloitteeseen ja vuonna 2023 YK:n Global
Compact Forward Faster -aloitteeseen. Aloitteet vahvistavat Kemiran sitoutumista
maailmanluokan vesihallintaan.
VESIVAROIHIN JA MERTEN LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT
TAVOITTEET
Kemira on asettanut sisäisiä vesivaroihin liittyviä tavoitteita, joilla parannetaan sen omien
toimintojen vesihallintaa. Kemiralla on myös veteen liittyviä suorituskykymittareita, joiden
avulla seurataan sisäisesti vesivaroihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Näitä
suorituskykymittareita ei ole määritelty ESRS-standardin mukaisesti. Kemira jatkaa näiden
suorituskykymittareiden arviointia tulevina vuosina. Kemira valmistautuu myös asettamaan
vesivaroihin liittyviä tavoitteita arvoketjun loppupään toiminnoille, koska Kemiran tavoittelee
vesiliiketoimintansa kaksinkertaistamista.
Carbon Disclosure Project (CDP) Water Security -hallintatavoite
Kemira otti vuonna 2021 käyttöön vapaaehtoisen vesivaroihin liittyvän tavoitteen, jolla pyritään
parantamaan vesihallintaa ja saavuttamaan Carbon Disclosure Project (CDP) Water Security -
pisteytysmenetelmään perustuva Leadership-taso vuoden 2025 loppuun mennessä (tulos: A/
A-). Kemiran tulos on pysynyt B-tasolla (Management-taso) vuoden 2021 ensimmäisen täyden
kyselyn raportoinnin jälkeen, vaikka pisteytyskriteerit ovat sittemmin tiukentuneet.
Pisteytysraporttien mukaan kokonaisuudessaan Kemiran vesihallinta on parantunut
vuosittain, ja Kemiran tulos on Euroopan, koko maailman ja kemianteollisuuden keskiarvoja
parempi (kaikkien näiden tulos: C). CDP-hallintatavoitteen tarkoitus on parantaa Kemiran
vesihallintaa kaikilla tasoilla ja koko arvoketjussa sekä osoittaa yhtiön asiakkaille ja muille
sidosryhmille, että Kemiran oma vesihallinta on yleisesti ottaen korkealla tasolla.
Vesiriskialueisiin, merten luonnonvarojen vastuulliseen hallintaan ja vedenkulutuksen
vähentämiseen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta on osa CDP Water
Security -pisteytyskriteerejä.
Kemiralla on 58 tuotantolaitosta. Niiden joukkoon mahtuu pieniä ja yksinkertaisia laitoksia,
joiden vedenkulutus on rajallinen, sekä monimutkaisia laitoksia, joissa on useita
tuotantolinjoja. 12 tuotantolaitosta sijaitsee vesistressistä kärsivillä alueilla. Vesivaroihin ja
merten luonnonvaroihin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien olennaisuus
vaihtelee siis tuotantolaitoksittain. Tuotantolaitokset asettavat omia laitoskohtaisia
vesitavoitteita, jotka perustuvat Kemiran johtamisjärjestelmän mukaisiin laitostason
olennaisuusarviointien tuloksiin. Kaikilla tuotantolaitoksilla ei ole vesivaroihin ja merten
luonnonvaroihin liittyviä tavoitteita, koska kaikissa tuotantolaitoksissa ei ole tunnistettu
vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyviä olennaisia vaikutuksia. Esimerkiksi Kemiran
saostuskemikaalituotantolaitoksissa vedenkulutus on tyypillisesti vähäistä, ja monissa
saostuskemikaalituotantolaitoksissa suurin osa tai kaikki prosesseista syntyvästä jätevedestä
kierrätetään takaisin prosesseihin. Tuotantolaitosten omia tavoitteita ovat yleensä
vedenkulutuksen vähentäminen ja/tai jätevesipäästöjen laadun parantaminen. Kemira arvioi
parhaillaan maailmanlaajuisia veteen liittyviä tavoitevaihtoehtoja, jotka kuvastavat tätä
varianssia, ja aikoo asettaa uuden vesitavoitteen omille toiminnoilleen.
Sustainability Steering Team -ohjausryhmä valvoo Kemiran vesivaroihin liittyviä tavoitteita.
Tehokkaan täytäntöönpanon ja raportoinnin varmistamiseksi vesistrategioihin liittyen on
määritelty erityistehtäviä ja -vastuualueita.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 65

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

VESIVAROIHIN JA MERTEN
LUONNONVAROIHIN LIITTYVÄT MITTARIT
VESIRATKAISUT
Kemiran tavoitteena on laajentaa vesiratkaisuihin liittyvää
liiketoimintaa. Liikevaihdon ja muiden taloudellisten
mittareiden lisäksi Kemira käyttää kestävyyteen pohjautuvia
avainlukuja osoittamaan liiketoiminnan kasvua.
Vedenkäsittelyratkaisut ja yhteistyö ovat tärkeä osa Kemiran
liiketoimintaa . Vedenkäsittelyä voidaan arvioida Kemiran
kemikaalien avulla käsitelty vesi -mittarilla, joka lasketaan
vuosittain, ja se perustuu saostuskemikaalien myyntiin.
Mittarin avulla tehdään arvio siitä, miten Kemiran ratkaisut
vaikuttavat myönteisesti vedenkäsittelyyn. Vuoden 2024
estimaatin mukaan Kemira auttoi käsittelemään 21 miljardia
kuutiometriä vettä. Määrä vastaa lähes 370 miljoonan
eurooppalaisen ja pohjoisamerikkalaisen ihmisen
vedenkulutusta alueellisten vedenkulutustietojen
perusteella. Taloudellisten mahdollisuuksien ja
vesikädenjäljen laskemiseen on käytetty vain
saostuskemikaalien liikevaihtoa.
VEDENKULUTUS

Vedenkulutus ja vesi-intensiteetti | 2024 | 2023
Kokonaisvedenkulutus, m 3 | 4 843 124,0 | 5 194 856,0
Vedenkulutus vesiriskialueilla, m 3 1) | 599 507,0 | 584 531,0
Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä, m 3 | 982 132,0 | 1 014 784,0
Vesi-intensiteetin suhdeluku 2) | 1642,8 | 1535,3

1) Mukaan lukien huomattavasta vesistressistä kärsivät alueet
2) Veden kokonaiskulutus m 3 liikevaihtoon suhteutettuna
Vesi (kierrätetty ja uudelleenkäytetty) määritellään vedeksi ja
jätevedeksi (käsitellyksi tai käsittelemättömäksi), joita
käytetään useammin kuin kerran ennen niiden johtamista
pois yrityksen tai yhteiskäytössä olevien laitosten rajalta,
mikä vähentää veden tarvetta. Tämä voi tapahtua samassa
prosessissa (kierrätetty vesi) tai eri prosessissa samassa
(omassa tai muiden yritysten kanssa yhteiskäytössä
olevassa) laitoksessa tai toisessa yrityksen laitoksessa
(uudelleenkäytetty vesi). Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn
veden laskenta perustuu usein estimaattiin sen takia, että
kaikkien kierrätykseen suunnattujen vesivirtojen mittaaminen
on haastavaa. Tämän vuoksi tietoihin sisältyy epävarmuutta.
Suurin osa kierrätetystä vedestä on höyrykondensaattia.
Höyrykondensaatti, jonka tilavuuden laskenta perustuu
tavallisesti höyryvirtauksen mittauksiin, mikä vähentää
epävarmuutta.
Vedenkulutus määritellään Kemiran tuotantolaitosten rajoille
vedetyn veden määräksi, jota ei ole johdettu takaisin
vesiympäristöön tai kolmanteen osapuoleen
raportointijakson aikana. Vedenkulutus lasketaan
vähentämällä poisjohdettujen vesien kokonaismäärä
vedenoton kokonaismäärästä. Laskettujen
vedenkulutustietojen (vedenoton kokonaismäärä, josta on
vähennetty poisjohdettujen vesien kokonaismäärä) laadun
varmistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että
tuotantolaitokset ilmoittavat vesitaseet kokonaisuudessaan
Kemiran kestävyysraportointijärjestelmässä, kaikkien
tuotantolaitosten on ilmoitettava vedenkulutus seuraavan
erittelyn mukaisesti: h aihdutettu jäähdytysvesi, tuotteisiin
käytetty vesi, jätteeksi päätynyt vesi, muu haihtuminen ja
vuodot/varastointi/laskenta- ja kalibrointivirhe/
tuotantomenetykset.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 66

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Konsernin laatimisperiaatteet
Kemiran omien toimintojen vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät tiedot rajoittuvat
ympäristöluvallisiin tuotantolaitoksiin. Seuraavia Kemiran toimintoja ei oteta huomioon:
• Kemiran tutkimuskeskukset sijaitsevat Atlantassa (Yhdysvallat), Shanghaissa (Kiina) ja
Espoossa (Suomi). Tutkimuskeskusten veden kokonaiskulutus pysyi samalla tasolla
vuonna 2024 kuin vuonna 2023 tai oli merkittävästi alle 1 % ilman muutoksia toiminnoissa.
Määrä ei ole olennainen.
• Kemiran pääkonttori Helsingissä (Suomi) ja muut toimistot, myyntitoimistot ja varastot,
jotka eivät sijaitse tuotantolaitosten yhteydessä. Näiden laitosten veden kokonaiskulutus
on reilusti alle 1 % Kemiran veden kokonaiskulutuksesta.
• Vuonna 2024 alle 1 % Kemiran myyntimääristä (määrällisesti) tuli rahtitoiminnoista ja
sopimusvalmistuksesta. Tämän perusteella rahti- ja sopimusvalmistustoimintojen
vedenkulutuksen oletetaan olevan vähäistä eikä olennaista.
• Kemiralla on entisiä tuotantolaitoksia, joilla on ympäristövastuita, mutta joissa ei ole
aktiivista valmistustoimintaa eikä merkittävää vedenkulutusta. Kemira tekee näissä
tuotantolaitoksissa muun muassa ympäristönseuranta- ja kunnostustoimia. Suljetuissa
tuotantolaitoksissa tehdään vain kunnostus- ja ympäristönseurantatoimia, joihin ei liity
merkittävää vedenkulutusta.
Laskettua vedenkulutusta verrataan raportoituihin tietoihin. Odotusarvo on, että
tuotantolaitosten lasketun ja raportoidun vedenkulutuksen erotus on enintään ±5 %.
Vedenoton ja poisjohdettujen vesien määrä mitataan useimmissa tuotantolaitoksissa. Jos
jotakin vesitaseiden virtaa ei ole mitattu tai sitä ei voida laskea, se estimoidaan viimeisenä
vaihtoehtona.
Kemiralla ei ole ESRS -standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Mittareiden mittaukset eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young
Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 67

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät |  |
● | Luonnonvarojen käyttö, luonnonvarojen louhinnan, pilaantumisen ja maanpäällisten muutosten tai ekosysteemin rappeutumisen aiheuttamat maankäytön muutokset, mahdolliset jätevesipäästöt maaperään sekä valon tai melun aiheuttamat häiriöt arvoketjun alkupäässä |  | ↗ Alkupää |  | • Nature Stewardship -ohjelman kautta ja biologisen monimuotoisuuden vaikutuksia ja riippuvuuksia koskevan sisäisen selvityksen perusteella luotiin tiekartta, jonka avulla voidaan hallita ylävirran arvoketjussa havaittuja olennaisia negatiivisia vaikutuksia. • Water Solutions on Kemiran suurin liiketoimintayksikkö uuden toimintamallin myötä. Vesi on merkittävä osa Kemiran kasvutavoitteita. Painopiste on runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille tarjottavissa kemiallisissa ratkaisuissa ja digitaalisissa palveluissa. • Vesiratkaisujen T&K-hankkeet, joiden tavoitteena on vähentää vedenkulutusta • Laajentaminen uusien vesiratkaisujen ja markkinoiden pariin ostamalla mikroepäpuhtauksien poistoteknologioita • Yhteistyö arvoketjun toimijoiden kanssa – kehitetään teknologioita, joilla ravinteita voidaan ottaa talteen jätevesilietteestä, esim. fosforinpoistoratkaisut, joilla liete muutetaan biokaasuksi, sekä biokaasusaantoa parantavat teknologiat, jotka lisäävät jätevedenkäsittelylaitosten omavaraisuutta
● | Vaarallisten kemikaalien poistaminen kaikista asiakassovelluksista (esim. elintarvikepakkaukset, jätevedet) arvoketjun loppupäässä |  | ↘ Loppupää |
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Kemiran lähestymistapa siihen, miten se
kuulee vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä kestävyysarviointeihin liittyen kuvataan Yleiset
tiedot -osion Olennaisten kestävyysaiheisiin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen -kappaleessa.
Kemira ei ole tunnistanut tosiasiallisia tai mahdollisia olennaisia vaikutuksia, riskejä tai
mahdollisuuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyen omissa
tuotantolaitoksissaan. Maaympäristön tilan huonontumiseen, aavikoitumiseen tai maaperän
sulkemiseen sekä uhanalaisiin lajeihin kohdistuviin toimiin liittyviä olennaisia kielteisiä
vaikutuksia ei tunnistettu.
Strategia ja siirtymäsuunnitelma
Kemira käynnisti biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien omien suorien
vaikutusten, riippuvuuksien, riskien ja mahdollisuuksien sisäisen arvioinnin vuoden 2021
loppupuolella. Epäsuorien vaikutusten, riippuvuuksien, riskien ja mahdollisuuksien arviointi
alkoi vuonna 2023. Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien riskien
ennustetaan lisääntyvän tulevaisuudessa. Tämän vuoksi Kemira laatii seuraavan kahden
vuoden aikana liiketoimintamallinsa ja strategiansa mukauttamista koskevan strategisen
suunnitelman, jossa otetaan huomioon käynnissä olevien arviointien tulokset. Vuonna 2023
tehtiin alustava Kemiran liiketoimintamallin ja strategian biologiseen monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin liittyvien fyysisiä ja siirtymäriskejä koskeva korkean tason resilienssiarviointi.
Arviointiin ei sisällytetty järjestelmäriskejä. Resilienssianalyysi kattoi Kemiran omien
toimintojen sekä arvoketjun alku- ja loppupään suorat ja välilliset vaikutukset, riippuvuudet,
riskit ja mahdollisuudet. Analyysin tulosten avulla Kemira sai muodostettua todennäköisen
tulevaisuudenkuvan biologisen monimuotoisuuden roolista yhtiön toiminnassa 10 vuoden
tähtäimellä. Tulokset esiteltiin Kemiran hallitukselle ja johtoryhmälle.
Koska kestävyys on sisällytetty Kemiran strategiaan, Kemiran nykyisen liiketoimintamallin
katsotaan kestävän biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä riskejä.
Keskeisten oletusten perusteella merkittävimmän tulevan epäsuoran vaikutuksen odotetaan
tapahtuvan arvoketjun alkupäässä, ja se liittyy sekä perinteisten että uusiutuvien raaka-
aineiden käyttöön. Koska asiakkaiden tietoisuus biologisesta monimuotoisuudesta on
lisääntymässä ja koska Kemira keskittyy asiakastehokkuuden kehittämiseen ja
vedenkäsittelyratkaisuihin, Kemiralla on myönteinen rooli biologiseen monimuotoisuuteen
kohdistuvien vaikutusten lieventämisessä arvoketjun loppupään toiminnoissa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 68

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT
TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on sitoutunut vähentämään biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin
kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja edistämään luonnonvarojen vastuullista ja tehokasta
käyttöä koko arvoketjussa Kemiran kestävyystoimintaperiaatteiden ja Nature Stewardship
-ohjelman kautta. Kemiran kestävyystoimintaperiaatteissa ilmastonmuutoksen hillintään ja
siihen sopeutumiseen liittyvien lyhyen ja pitkän aikavälin riskien ja mahdollisuuksien arviointi
liitetään osaksi yhtiön omia toimintoja ja arvoketjua. Kestävyystoimintaperiaatteet eivät kata
kaikkia olennaisia riippuvuuksia eikä biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä olennaisia,
fyysisiä ja siirtymävaiheen riskejä ja mahdollisuuksia. Kemiran kestävyystoimintaperiaatteiden
sitoumusasiakirja sisältää lupauksen suojella ympäristöä energiatehokkuuden ja energian
hankinnan hallinnan avulla. Tämä tarkoittaa kasvihuonekaasupäästöjen sekä ilmaan, veteen ja
maaperään joutuvien päästöjen vähentämistä. Lisäksi Kemiran tavoitteena on minimoida
vesivarojen ja materiaalien käyttöä sekä jätteiden syntymistä kiertotalouden periaatteita
soveltamalla. Biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi Kemira sitoutuu kestävien raaka-
aineiden hankintaohjelmiin, toimintojensa aiheuttamien jätteiden syntymisen ja pilaantumisen
vähentämiseen sekä jätevedenkäsittelyratkaisujen tarjoamiseen asiakkaille.
Kemiran hankinta- ja ostotoimintaperiaatteissa määritellään, miten kestävyys on otettava
huomioon hankinta- ja ostotoimissa, toimittajien johtamisessa sekä arvoketjun alkupään
vaatimuksissa. Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistuksen avulla varmistetaan, että yhtiön
sidosryhmät voivat käyttää sen tuotteita turvallisesti ja että tuotteet ovat turvallisia
ympäristön kannalta. Kemiran toimintaperiaatteet eivät kata kaikkien sellaisten tuotteiden,
komponenttien ja raaka-aineiden jäljitettävyyttä, joilla on merkittäviä tosiasiallisia tai
mahdollisia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia koko
arvoketjussa. Kemira toimii eettisesti ja pyrkii lisäämään myönteisiä vaikutuksia koko
arvoketjussaan. Kemiran työntekijät, liikekumppanit, ympäristö ja ympäröivät yhteisöt
sisällytetään tähän työhön. Kestävyystoimintaperiaatteissa ei käsitellä biologiseen
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien vaikutusten sosiaalisia seurauksia.
Kestävyystoimintaperiaatteet ovat linjassa Kemiran liiketapaperiaatteiden ja Kemiran muiden
sisäisten toimintaperiaatteiden, esimerkiksi Nature Stewardship -toimintaperiaatteiden,
tuotevastuullisuuden ohjeistuksen, rekrytointitoimintaperiaatteiden ja hankinta- ja
ostotoimintaperiaatteiden kanssa. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa. Kemira ei ole
ottanut käyttöön erillisiä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua koskevia
toimintaperiaatteita, jotka kattaisivat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla
tai niiden läheisyydessä sijaitsevat yhtiön omistamat, vuokraamat tai hallinnoimat
tuotantolaitokset. Kemiralla ei ole myöskään seuraavia toimintaperiaatteita: kestävät maata
tai maataloutta koskeviin käytäntöihin liittyvät toimintaperiaatteet, kestävät meriin liittyviä
käytäntöjä koskevat toimintaperiaatteet ja metsäkatoon puuttumista koskevat
toimintaperiaatteet.
Kemira aloitti vuonna 2023 Tier 1 -toimittajien arvioinnin, jossa arvioidaan arvoketjun alkupään
tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin.
Arvioinnissa tunnistettiin Kemiran Pulp & Paper-, polymeeri- ja saostuskemikaalituoteryhmien
merkittäviä epäsuoria luontovaikutuksia ja -riippuvuuksia. Työ tehtiin Science Based Targets
Networkin (SBTN) Science-Based-Targets for Nature -ohjelman vaiheen 1a ja b -ohjeiden
mukaisesti, ja siinä käytettiin sekä ensisijaisia että toissijaisia tietolähteitä. Tulokset osoittivat,
että tärkeimmät epäsuorat arvoketjun alkupään vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen
johtuvat maaekosysteemien käytöstä, vedenkäytöstä, kasvihuonekaasupäästöistä ja
pilaantumisesta.
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT TOIMET
Kemira ei ole käyttänyt biologista monimuotoisuutta koskevia hyvityksiä
toimintasuunnitelmissaan eikä aio tehdä niin tulevien vuosien aikana. Kemira ei ole yhdistänyt
paikallista ja alkuperäiskansojen tietämystä ja luontopohjaisia ratkaisuja biologiseen
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviin toimiinsa eikä aio tehdä niin kahden
seuraavan vuoden aikana. Kemiran mukaan ei ole tarpeen toteuttaa biologiseen
monimuotoisuuteen liittyviä lieventäviä toimenpiteitä.
BIOLOGISEEN MONIMUOTOISUUTEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemiralla on suorituskykymittareita, joiden avulla seurataan sisäisesti biologiseen
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Näitä
tavoitteita ei ole määritelty ESRS-standardien mukaisesti. Kemira jatkaa näiden
suorituskykymittareiden arviointia tulevina vuosina.
BIOLOGISEN MONIMUOTOISUUDEN JA EKOSYSTEEMIEN
MUUTOKSIIN LIITTYVÄT VAIKUTUSMITTARIT
Kemira ei ole vielä määritellyt biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä
mittareita arvoketjun alku- ja loppupään olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 69

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

mittaamiseen. Kemira suunnittelee määrittelevänsä tällaiset mittarit tulevina vuosina. Mittarit
perustuvat vaikutusten, riippuvuuksien, riskien ja mahdollisuuksien arviointiin. Kemiran Nature
Stewardship -ohjelmassa määritellään prosessi, jonka avulla kehitetään biologiseen
monimuotoisuuteen kohdistuviin olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyviä
toimintaperiaatteita ja toimia. Ohjelman tavoitteena on luoda ainakin sisäiset määrälliset
suorituskykymittarit, joilla seurataan näiden toimintaperiaatteiden ja toimien edistymistä.
Perusjakso, jolta edistystä mitataan, määritetään, kun määrälliset suorituskykymittarit on
luotu. Kemira jatkaa myös tuotteiden hiilijalanjälki- (Product Carbon Footprint, PCF) ja
elinkaariarviointivalmiuksiensa (Life Cycle Assessment, LCA) kehittämistä. Lisätietoja on E2
Pilaantumiseen liittyvät toimet -kappaleessa.
Kemira ei ole tunnistanut tuotantolaitoksia, jotka sijaitsisivat biologisen monimuotoisuuden
kannalta herkillä alueilla, joihin Kemira vaikuttaisi kielteisesti, tai niiden läheisyydessä. Kemira
valvoo omia ensisijaisia tuotantolaitoksiaan, jotka sijaitsevat suojelualueiden tai biologisen
monimuotoisuuden kannalta keskeisten alueiden läheisyydessä, Integrated Biodiversity
Assessment Tool -työkalun (IBAT) ja WWF Risk Filter Suite -työkalujen (Water Risk Filter ja
Biodiversity Risk Filter) avulla. Nykyiset tuotantolaitokset arvioidaan vuosittain.
Yritysostojen kautta hankitut tuotantolaitokset arvioidaan tarvittaessa. Kemira käyttää
biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien alueiden läheisyydessä sijaitsevien
tuotantolaitosten lukumäärää sen mittaamiseen, tuleeko tuotantolaitoksia ympäröivän maan
luokitteluun tehdä mahdollisesti muutoksia. Mittarin avulla Kemira myös pyrkii ymmärtämään,
voiko yhtiöllä olla kielteisiä vaikutuksia tällaisilla alueilla. 10 Kemiran tuotantolaitosta sijaitsi
suojelualueilla ja biologisen monimuotoisuuden kannalta keskeisillä alueilla ja/tai niiden
läheisyydessä vuonna 2024. Kemiran tuotantolaitoksilla (58) on ympäristöluvat. Ne sijaitsevat
teollisuusmailla ja hyödyntävät jo olemassa olevaa infrastruktuuria. Ympäristövaikutuksia ja
-riskejä, mukaan lukien biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät vaikutukset ja riskit,
arvioidaan alustavasti osana tuotantolaitosten ympäristölupaprosessia ja
Ympäristövaikutusten arviointimenettelyä (YVA) niissä tuotantolaitoksissa, joissa
ympäristövaikutusten arviointimenettelyn noudattaminen on tarpeen. Tuotantolaitosten
ympäristölupaprosessien yhteydessä tehtyjen ympäristövaikutusten arviointien perusteella
Kemiran tuotantolaitokset eivät vaikuta kielteisesti biologisen monimuotoisuuden kannalta
herkkiin alueisiin.
Konsernin laatimisperiaatteet
Mittareiden mittaukset eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young
Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 70

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö |  |
● | Resurssi-intensiivinen toiminta, jossa käytetään osittain kierrättämättömiä ja uusiutumattomia raaka-aineita |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot |  | • Liiketoimintastrategian ja kestävyysstrategian sekä sitoumusten ja tavoitteiden yhteensovittaminen, uusiutuvien ja kierrätettyjen materiaalien määrän lisääminen tuotevalikoimassa. Sivuvirtojen, sivutuotteiden ja muiden teollisuudenalojen jätteiden hyödyntäminen tuotteiden valmistamisessa • Kemira keskittyy uusien uusiutuvien raaka-aineiden kehittämiseen, ja sen tavoitteena on kasvattaa uusiutuvien ratkaisujen määrää. Kiertotalouteen liittyvät näkökulmat sisällytetään tutkimus- ja kehitystoiminnan kestävyysarviointeihin. Niitä arvioidaan laadullisesti koko arvoketjussa. • Uusien tuoteratkaisujen kehittäminen asiakkaille yhteistyössä arvoketjun toimittajien kanssa • Strategiset hankinta-aloitteet ja -arvioinnit sellaisten raaka-aineiden varmistamiseksi, jotka ovat uusiutuvia ja joiden tuotteen hiilijalanjälki on matala • Tunnettuihin sertifiointijärjestelmiin osallistuminen ja niiden hyödyntäminen raaka-aineiden alkuperän jäljitettävyyden parantamiseksi • Aktiiviset vaikuttamistoimet, joilla edistetään uusiutuvia ratkaisuja vaihtoehtoina fossiilisille raaka- aineille jäsenyyksillä ja yhteistyöllä, esimerkiksi EU:n Renewable Carbon Initiative -aloite
● | Omien ja teollisuuskumppaneiden sivutuotteiden ja jätteen käyttö raaka- aineena tuotannossa (jätteen uudelleenkäyttö) |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot |
□ | Vaihtoehtojen löytäminen fossiilipohjaisille raaka-aineille luo kysyntää Kemiran uusiutuvien tuotteiden liiketoiminnalle |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset
○ | Kierrätettävyyteen keskittyvä merkittävä ja kasvava tuotevalikoima. Kehitetään tuotteita ja ratkaisuja, jotka parantavat kierrätettävyyttä ja biohajoavuutta. |  | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemiran strategiassa painotetaan uuden liiketoiminnan luomista kiertotalouteen perustuvissa sovelluksissa. Kemialla ja digitaalisilla palveluilla optimoidaan asiakkaiden prosessitehokkuutta ja luodaan asiakkaille mahdollisuuksia vähentää raaka-aineiden, energian- ja vedenkulutusta sekä ehkäistä päästöjä ja jätteiden syntymistä • Kemira tarjoaa asiakkaille uusiomateriaaleista tehtyjä tuotteita ja ratkaisuja • Asiakkaiden tuotteiden käyttöiän pidentäminen parantamalla kestävyyttä ja kierrätettävyyttä tai biohajoavuutta • Teknologioiden kehittäminen ja pilotoiminen resurssien talteen ottamiseksi asiakkaiden prosesseista, esim. fosforinpoisto jätevedenkäsittelyssä ja biokaasusaannon lisääminen energiaomavaraisuuden lisäämiseksi • Uusien ratkaisujen kehittäminen yhteistyössä Kemiran arvoketjun asiakkaiden kanssa • Uusien Chemical Island -toimintamallin mukaisten laitosten perustaminen yhdessä asiakkaiden kanssa; asiakkaiden toimintojen läheisyys parantaa selkeästi tehokkuutta yhteisten resurssien avulla • Resurssitehokkuuden parantaminen kehittämällä nykyisiä ja uusia kemian konsepteja ja teknologioita. Asiakkaiden tehokkuusongelmien ratkaiseminen ennakoivalla T&K-toiminnalla ja sovelluskehityksellä ja digitaalisten palveluiden kasvattamisen painottaminen strategiassa. Tutkimus- ja kehitystoiminnan kestävyysarviointi, jossa arvioidaan laadullisesti koko arvoketjun kiertoon liittyviä näkökohtia.
○ | Asiakkaiden prosessien resurssitehokkuuden parantaminen. Tätä vahvistetaan digitaalisilla ratkaisuilla. |  | ↘ Loppupää |
□ | Taloudelliset mahdollisuudet, jotka ovat sen ansiota, että asiakkaat kiinnittävät yhä enemmän huomiota resurssitehokkuuteen. Kemiallisten ratkaisujen kehittäminen ja soveltaminen resurssien käytön optimoimiseksi on Kemiran ydinliiketoimintaa. |  | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |
□ | Fossiilisten pakkausten korvaaminen uusiutuvilla materiaaleilla; kuluttajien kysyntään pohjautuva kasvava trendi, jota sekä sääntely että brändien omistajat ohjaavat, ja luo Kemiralle uusia myyntimahdollisuuksia |  | ↘ Loppupää |
■ | Chemical Island -toimintamalli (kemikaalien tuotannon integrointi asiakkaiden tuotantolaitoksiin), jossa prosessit optimoidaan yhdessä asiakkaiden kanssa, mikä lisää resurssitehokkuutta |  | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |
Jäte
● | Arvoketjun alkupään raaka-ainetoimittajien synnyttämät jätteet |  | ↗ Alkupää |  | • Kemira arvioi toimittajiensa kestävyyttä EcoVadis-organisaation kehittämän alustan avulla. Jätehallinta on yksi EcoVadis-alustan kriteereistä. EcoVadis-alusta vaatii toimittajia täyttämään tietyt vaatimukset ja parantamaan jatkuvasti toimintaansa.
● | Oman tuotannon jätteet (kemialliset jätteet ja jätevedet, mukaan lukien vaaralliset jätteet) |  | ● Omat toiminnot |  | • Omasta toiminnasta syntyvää jätettä hallinnoidaan integroidun johtamisjärjestelmän sekä Nature Stewardship -ohjelman ja siihen liittyvien prosessien avulla. Tavoitteena on vähentää jätettä ja lisätä jätteiden hyödyntämistä.
● | Asiakkaiden tuotteiden loppukäsittelyprosessin aikana syntyneet jätteet |  | ↘ Loppupää |
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 71

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyviä olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Yhteenveto olennaisista
vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista esitellään edellisen sivun taulukossa. Kemira
suunnittelee kuulevansa tulevina vuosina laajempaa sidosryhmäjoukkoa, täydentääkseen
olennaisuusarviointia esimerkiksi vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen näkemyksillä.
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT
TOIMINTAPERIAATTEET
Kemiralla on kestävyystoimintaperiaatteet sekä hankinta- ja ostotoimintaperiaatteet, joissa
määritellään Kemiran resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat periaatteet ja ohjeet.
Kestävyystoimintaperiaatteissaan Kemira sitoutuu vähentämään päästöjä ja jätteiden
määrää, parantamaan resurssitehokkuutta, mahdollistamaan kiertotalouden, ottamaan
käyttöön kiertotalouden mukaisia liiketoimintaperiaatteita ja vaikuttamaan myönteisesti läpi
Kemiran arvoketjun. Toimintaperiaatteet kattavat Kemiran globaalit arvoketjutoimet
kokonaisuudessaan. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi,
vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran hankinta- ja ostotoimintaperiaatteissa varmistetaan, että toimet ovat yhdenmukaisia
yhtiön kestävyysohjelman kanssa, ja asetetaan odotuksia ympäristötoimien tasolle.
Toimintaperiaatteet keskittyvät erityisesti sisäänvirtauksiin liittyviin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin, ja ne kattavat etenkin suorien materiaalien hankintaan ja ostoon,
yrityspalveluihin, tuotannon hankintoihin, energiaan sekä logistiikkaan liittyvät
maailmanlaajuiset toimet. Toimintaperiaatteissa määritellään kestävyystoimiin perustuvat
hankintatoimien ja toimittajien valinnan ohjeet ja keskeiset periaatteet. Toimittajien
johtamistoimissa keskitytään talous- ja kestävyystoimien tason parantamiseen, riskien
ennakoimiseen ja vastuullisten ja innovatiivisten lähestymistapojen luomiseen toimittajien
kanssa. Toimintaperiaatteet kattavat Kemiran arvoketjun alkupään hankinta- ja ostotoimet
maailmanlaajuisesti.
Kemiralla ei ole tällä hetkellä toimintaperiaatelinjauksia, joiden perusteella se siirtyisi pois
primääriresurssien käytöstä tai siirtyisi toissijaisten resurssien hyödyntämiseen. Kemira on
kuitenkin määritellyt kiertotalouteen liittyvät toimintatavat osana yrityksen kestävyysohjelmaa
ja ne perustuvat viiteen kiertotalousperiaatteeseen, jotka ovat linjassa Kemiran tunnistettujen
olennaisten resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien kanssa. Nämä viisi periaatetta ovat:
1. Raaka-aineiden alkuperän muuttaminen
2. Oman toiminnan tehokkuuden lisääminen ja jätteiden vähentäminen
3. Asiakkaiden prosessien resurssitehokkuuden lisääminen
4. Hyödyllisten elinkaaren loppupäähän liittyvien ominaisuuksien suunnitteleminen
asiakastuotteille
5. Yhteistyö arvoketjun kanssa kiertotalouden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi
Kemira suunnittelee ottavansa käyttöön toimintaperiaatteet uusiutuvien ja uusiomateriaalien
hankintaan liittyen. Nämä ovat vielä kehitteillä, ja aiheeseen liittyvät linjaukset on tarkoitus
lisätä virallisiin asiakirjoihin tulevina vuosina.
KIERTOTALOUDEN PERIAATTEET
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 72

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT TOIMET
Uusiutuvat ja kierrätetyt raaka-aineet ja tuotteet
Siirtyminen uusiutuviin ratkaisuihin on yksi Kemiran strategian keskeisistä osatekijöistä.
Fossiilisten raaka-aineiden korvaamista kestävämmillä vaihtoehdoilla edistetään kolmella eri
tavalla: keskittymällä markkinoiden nykyisten uusiutuvien ratkaisujen laajentamiseen,
biomassatasemenetelmällä valmistettuihin ratkaisuihin sekä uusien kemiallisten ratkaisujen
innovoimiseen. Strategiaa edistetään tutkimus- ja kehitystoiminnalla, kaupallisten toimien
vauhdittamiseen keskittyvillä resursseilla ja kumppanuuksilla. Vuonna 2024 Kemira panosti 46
% tutkimus- ja kehitysinvestoinneista uusiutuviin materiaaleihin. Kemira perusti myös vuonna
2023 Growth Accelerator -yksikön vauhdittamaan uusiutuvien tuotteiden kaupallistamista ja
muita strategisia aloitteita.
Kemira hyödyntää markkinoilla jo olevia tunnettuja biopohjaisia kemikaaleja mutta tarjoaa
asiakkaille myös massataseeseen perustuvia tuotteita. Tämä tarkoittaa sitä, että uusiutuvista
tai kiertotalouslähteistä saatuja raaka-aineita voidaan hyödyntää nykyisissä
tuotantoinfrastruktuureissa, jolloin tuotteiden laatu ja suorituskyky pysyvät samalla tasolla
perinteisten tuotteiden kanssa. Biomassatasemenetelmän avulla voidaan myös madaltaa
tuotteiden hiilijalanjälkiä. Lisätietoja aiheesta on E1 Ilmastonmuutokseen liittyvät toimet
-kappaleessa.
Uusiin kemikaaleihin keskittyminen vaatii uusien kemiallisten konseptien ja teknologioiden
innovointia Kemiran tarjoamia sovelluksia varten. Kemira edistää asiaa strategisilla arvoketjun
alkupään kumppanuuksilla esimerkiksi International Flavours and Fragrances -yhtiön (IFF)
kanssa liittyen alfa-glukaanikemikaaleihin sekä Danimer Scientific -yhtiön kanssa liittyen
polyhydroksialkanoaatteihin (PHA).
Sen lisäksi, että Kemira käyttää uusiutuvia raaka-aineita, merkittävä osa yhtiön raaka-aineista
on myös peräisin kierrätetyistä lähteistä, kuten teollisuuden sivutuotteista, sivuvirroista ja
jätteistä. Nämä raaka-aineet ovat peräisin pääasiassa sulattamoista sekä teräksen ja metallin
valmistuksesta. Määrällisesti saostuskemikaalit ovat yksi Kemiran suurimmista tuoteryhmistä,
ja jopa 70–80 % näiden tuotteiden raaka-aineista on peräisin kierrätetyistä lähteistä. 49,2 %
kaikista Kemiran ostamista raaka-aineista oli peräisin tällaisista lähteistä vuonna 2024.
Kemiralla ei ole käytössä kierrätettyjen materiaalien määrän lisäämistavoitetta, mutta seuraa
niiden määrää vuositasolla.
Kemira käyttää EcoVadis-organisaation kehittämää alustaa toimittajien kestävyyden
varmistamiseen ja arviointiin. Kestävä hankintatoiminta ja ympäristötoimien taso, jätehuolto
mukaan lukien, ovat EcoVadis-alustan kriteerejä. EcoVadis-alusta vaatii toimittajia täyttämään
tietyt vaatimukset ja parantamaan jatkuvasti kestävään hankintaan ja ympäristöön liittyvää
toimintaansa. Tällainen toiminta liittyy muun muassa ympäristövaatimusten noudattamiseen,
jätteisiin, ilmapäästöihin, ilmastonmuutokseen, vesivaroihin ja pohjavesiin, jätevesiin,
energiaan, (melu- ja haju)haittoihin, maankäyttöön ja biologiseen monimuotoisuuteen sekä
maaperään ja vaarallisiin kemikaaleihin.
Kemiralla on useita vapaaehtoisia indikaattoreita, jotka liittyvät arvoketjun alkupäähän. Näillä
indikaattoreilla, jotka toimivat Kemiran sisäisinä tavoitteina, pyritään ehkäisemään ja
lieventämään toimittajiin liittyviä kielteisiä vaikutuksia ja riskejä.
• Ecovadis-organisaation arvioima toimittajien menojen kattavuus
• Niiden keskeisten toimittajien määrä, joiden Ecovadis-luokitukset ovat parantuneet ja
ylittävät Kemiran vähimmäisluokituskriteerit
• Toimittajien laatuauditointien määrä
• Toimittajien yritysten yhteiskuntavastuuauditointien määrä
Toimien kohteena olevat toimittajat määritellään vuosittain segmentoinnin ja riskipriorisoinnin
perusteella, ja tavoitteita seurataan säännöllisesti. Kemiran Sourcing-yksikkö hallinnoi
indikaattoreita. Indikaattorit suunnitellaan yhteistyössä Sourcing-johtoryhmän kanssa ja ne
hyväksytään osana vuotuista tavoitteiden asettamisprosessia. Nämä indikaattorit eivät ole
tällä hetkellä ESRS-standardien määritelmän mukaisia. Kemira jatkaa indikaattorien arviointia
tulevina vuosina. Kemiran Sourcing-yksikön vastuuhenkilöt edistävät toimittajiin liittyviä
resurssien käytön ja kiertotalouden toimia.
Asiakasprosessien ja -tuotteiden parantaminen
Kemiran R&D-yksikkö tukee Kemiran resurssien käytön ja kiertotalouden tavoitteita uusilla
tuotekehityshankkeilla, teknisellä asiakaspalvelulla ja tuotannon tuella. Kemiallisten
tuotteiden lisäksi Kemira painottaa digitaalisia ratkaisuja, joilla kehitetään asiakkaiden
resurssitehokkuutta. Kemira käytti 6 % tutkimus- ja kehitystoiminnan investoinneista
digitaalisiin ratkaisuihin vuonna 2024. Uusiutuvien ja asiakkaiden resursseja parantavien
tuotteiden kehittämisen lisäksi Kemira myös innovoi tuotteita ja ratkaisuja, jotka parantavat
asiakkaiden tuotteiden kestävyyttä, kierrätettävyyttä ja biohajoavuutta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 73

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Jätteiden vähentäminen
Kemira arvioi jatkuvasti mahdollisuuksia vähentää jätteen määrää ja jätteisiin liittyviä
vaikutuksia integroidun johtamisjärjestelmän avulla. Integroidussa johtamisjärjestelmässä
ympäristöasioihin ja Nature Stewardship -ohjelmaan sovelletaan ISO 14001 -standardeja.
Kemiralla ei ole omaa aktiivista jätteiden hävitystä, esimerkiksi omia aktiivisia kaatopaikkoja.
Tuotantolaitosten jätehuollon hoitavat ulkopuoliset jätehuoltoyritykset, joilla on lupa ottaa
vastaan ja käsitellä jätteitä. Ulkopuoliset jätehuoltoyritykset hoitavat kaiken jätehuollon ja
noudattavat paikallisia säännöksiä. Tämä varmistetaan jätehuoltopalvelujen
hankintaprosessilla.
Jätteen vähentämiseen tähtääviä toimia ovat muun muassa raaka-ainemalmin hyödyntämisen
kehittäminen ja vaihtoehdot laadukkaampien raaka-aineiden hankintaan. Lisäksi
saostuskemikaalituotannossa keskitytään yhteistyöhön jätehuoltoyritysten kanssa
suodosjätteiden hyödyntämismahdollisuuksien löytämiseksi. Jätteiden koostumusta on
tutkittu Kemiran tutkimuskeskuksissa ja ulkoisissa jätehuoltoyhtiöissä, jotta on mahdollista
ymmärtää paremmin jätteiden ominaisuuksia sekä jätteen hyödyntämismahdollisuuksia.
Jätevaikutusten arviointi sisältyy Kemiran sisäisiin prosesseihin, esimerkiksi investointien
hallinta-, fuusio- ja yritysostoprosesseihin sekä R&D-yksikön uusien tuotteiden
kehitysprosessiin. Kemiran EHSQ-yksikön asiantuntijat edistävät jätteiden vähentämiseen
liittyviä toimia. Ne toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Kemiran tuotantolaitosten kanssa.
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN JA KIERTOTALOUTEEN LIITTYVÄT
TAVOITTEET

| Tavoite | Tavoite vuosi | Lähtö- taso | Perus- vuosi | 2024 | 2023 | Sisään-/ ulosvirtauksien suhde
Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto, milj. euroa | 500 | 2030 | 184 | 2020 | 240 | 226 | Sisäänvirtaus (raaka-aineet) Ulosvirtaus (tuotteet)
Asiakkaiden resurssitehokkuutta parantavat tuotteet, % | >50 | – | 50 | 2017 | 58 | 59 | Ulosvirtaus (tuotteet)
Loppukäsittelyyn ohjatun tuotantojäteintensiteetin vähentäminen, kg/ tuotantotonni | -15 % | 2030 | 4,4 | 2019 | 4.2 | 4,1 | Ulosvirtaus (jätteet)

Kemira haluaa varmistaa kannattavan kasvunsa olemalla maailman johtava yhtiö, joka
valmistaa kestäviä kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille. Kemira
on asettanut strategiaansa, liiketoimintamalliinsa ja asiakasratkaisujen luomiseen perustuvia
tavoitteita. Kemira tarkastelee säännöllisesti asiakkaidensa odotuksia ja mahdollisia
huolenaiheita. Asiakasvuorovaikutuksen toimia ovat muun muassa tietojen jakaminen,
aktiivinen vuoropuhelu ja yhteistyö yhteistä etua koskevissa asioissa. Näistä toimista saatu
palaute ja tieto on integroitu Kemiran toiminnan kehittämiseen ja päätöksentekoon. Palaute
on tärkeä osa tavoitteiden asettamista. Kemiran tavoitteet asetetaan parhaiden saatavilla
olevien tietojen perusteella. Ensisijaisia tietolähteitä ja tieteellisiä viitekehyksiä käytetään
aina, kun ne ovat saatavilla ja sovellettavissa (esim. ilmastotavoitteiden kohdalla). Kemiran ylin
johto on asettanut ja hyväksynyt tavoitteet. Se myös seuraa tavoitteiden edistymistä.
Uusiutuvat ja kierrätetyt raaka-aineet ja tuotteet
Kemira on asettanut uusiutuvien ratkaisujen liikevaihdolle tavoitteen, jonka mukaan niiden
liikevaihto on 500 miljoonaa euroa vuonna 2030. Tämä on sisäisesti asetettu tavoite, joka on
linjassa Kemiran liiketoiminnan tavoitteiden kanssa. Asetettu tavoite ei liity suoraan
jätehierarkiaan, mutta se on linjassa tunnettujen kiertotalouden periaatteiden kanssa, jotka
koskevat primaari- ja fossiilisten materiaalien korvaamista uusiutuvilla vaihtoehdoilla. Tavoite
on yksi keskeinen suorituskyvyn mittari, jolla seurataan Kemiran strategisia aloitteita. Kemiran
määritelmän mukaan ”uusiutuvissa ratkaisuissa” yli 50 % orgaanisesta hiilestä on peräisin
uusiutuvista lähteistä, kuten kasveista, käymisprosesseista, kierrätetystä hiilestä,
kemiallisesta kierrätyksestä ja hiilidioksidilähteistä. Loput orgaanisesta hiilestä on peräisin
fossiilisista lähteistä. Kemira on kasvattanut uusiutuvien ratkaisujen portfoliotaan jatkuvasti
viime vuosina ja on saavuttamassa 500 miljoonan euron tavoitteen.
Uusiutuvia raaka-aineita hankitaan erinäisistä kasvipohjaisista lähteistä ja vakiintuneista
raaka-ainearvoketjuista. Osa näistä raaka-aineista tulee teollisten prosessien sivuvirroista.
Kemira käyttää ISCC PLUS -sertifiointijärjestelmää. Näin varmistetaan, että
kaskadikäyttöperiaatetta noudatetaan ja että toiminta on läpinäkyvää ja jäljitettävää.
Asiakkaiden prosessien ja tuotteiden parantaminen
Kemiralla on prosessi, jolla arvioidaan tuotevalikoiman suorituskykyä asiakkaiden
prosesseissa. Sen avulla voidaan varmistaa, että Kemiran tuotevalikoima on linjassa
strategisten kestävyystavoitteiden kanssa. Vuonna 2024, 58 % Kemiran liikevaihdosta liittyi
tuotteisiin, jotka parantavat asiakkaiden resurssitehokkuutta. Tavoitteena on varmistaa, että
vähintään 50 % Kemiran liikevaihdosta saadaan tuotteista, jotka parantavat asiakkaiden
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 74

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

resurssitehokkuutta. Tavoitteelle ei ole määritetty tiettyä tavoitevuotta. Tämä on Kemiran
ylimmän johdon asettama vapaaehtoinen tavoite. Tavoite lasketaan vuosittain analysoimalla
34 eri asiakassovellusta ja arvioimalla ne asteikolla ”huomattava vaikutus”, ”keskitason
vaikutus”, ”vähäinen vaikutus” tai ”ei vaikutuksia”. Vaikutuksella tarkoitetaan raaka-aineiden
kulutuksen vähentämistä, energiatehokkuuden parantamista, vedenkulutuksen vähentämistä,
tuotantomäärien parantamista, kasvihuonekaasujen poistamista, jätteiden vähentämistä ja/
tai asiakkaiden omaisuuserien käyttöiän pidentämistä. Edellä mitattujen tuotteiden lisäksi
Kemira pyrkii kasvattamaan digitaalisten palveluiden osuutta strategisen aloitteensa avulla.
Digitaaliset palvelut parantavat usein luontaisesti asiakkaiden resurssitehokkuutta. Tämä
ratkaisuluokka on sisällytetty laskelmiin vuonna 2024.
Resurssitehokkuustavoite liittyy jätehierarkiatavoitteeseen, joka koskee jätteiden syntymisen
ehkäisemistä minimoimalla järjestelmälliset vuodot ja kielteiset ulkoisvaikutukset.
Päämääränä on auttaa asiakasta vähentämään primääriresurssien sisäänvirtauksien käyttöä.
Kemira on jatkuvasti parantanut suoriutumistaan tässä tavoitteessa ja pysynyt selvästi
odotetun 50 % raja-arvon yläpuolella. Kuluneella raportointikaudella suoriutuminen on
heikentynyt hieman tuotevalikoimamuutoksista johtuen.
Jätteiden vähentäminen
Kemiran tavoite on vähentää loppusijoitettavan tuotantojätteen intensiteettiä
tuotantolaitoksilla 15 % vuoden 2030 loppuun mennessä. Tavoite sisältää sekä vaaralliset että
tavanomaiset jätteet, mutta hyödynnettäviä jätteitä, joita hyödynnetään esimerkiksi
kierrättämällä, uudelleenkäyttämällä ja polttamalla niin, että jäte hyödynnetään energiana, ei
oteta huomioon. Tavoite ilmaistaan intensiteettinä: tonnia jätettä tuhatta tuotantotonnia
kohti. Vuoden 2019 lähtötaso on 4,4, ja tavoite on 3,7 vuoden 2030 loppuun mennessä. Vuonna
2024 intensiteetti oli 4,2, mikä on vähemmän kuin lähtötaso 4,4. Tavoitteena on vähentää
omien prosessien jätettä. Kemira on vähentänyt vähitellen loppukäsittelyyn ohjatun
tuotantojätteen määrää.
RESURSSIEN KÄYTTÖÖN LIITTYVÄT MITTARIT
RESURSSIEN SISÄÄNVIRTAUKSET
Olennaisuusarvioinnissa Kemira tunnisti ja arvioi, että resurssien sisäänvirtaukset ovat
olennainen osa-aihe. Yhteenveto olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista
esitellään Resurssien käyttö ja kiertotalous -osion alussa. Kemira on keskittynyt
sisäänvirtausluokkien olennaisimpiin aiheisiin, lähinnä raaka-aineisiin, jotka kattavat yli 52 %
Kemiran kokonaismenoista. Laitokset, laitteet, vesi ja pakkaukset arvioitiin epäolennaisiksi
aiheiksi joko menojen tai määrän perusteella.
RAAKA-AINEET
Kemiran valmistusprosessit ovat riippuvaisia raaka-aineista. Nämä raaka-aineet voivat olla
peräisin joko uusiutumattomista (fossiiliset, mineraalit), uusiutuvista tai kierrätetyistä
lähteistä, mukaan lukien muiden teollisuudenalojen sivutuotteet ja sivuvirrat sekä jätteet.
Raaka-aineet ovat sekä orgaanisia että epäorgaanisia. Kemira jalostaa raaka-aineita edelleen
irto- ja erikoiskemikaaleiksi, joita myydään tuotteina tärkeimmille asiakassegmenteille.
Tärkeimmät tuoteryhmät ovat epäorgaaniset peruskemikaalit, kuten valkaisuaineet ja
saostuskemikaalit, sekä orgaaniset kemikaalit, kuten polymeerit ja liimauskemikaalit. Nämä
tuoteryhmät kattavat yli 75 % Kemiran tuotevalikoimasta. Päätuoteryhmien lisäksi
tuotevalikoimaan tulee uusia ratkaisuja, kun yhtiö keskittyy entistä enemmän uusiutuviin
ratkaisuihin.
Vuonna 2024 tuotteiden sekä raaka-aineiden ja biologisten materiaalien kokonaispaino oli 2,6
(2,5) miljoonaa tonnia. Hankituista raaka-aineista 2,6 % (2,8 %) oli peräisin uusiutuvista
lähteistä (biologiset materiaalit), mikä vastaa 65 380 tonnin painoa (70 456). 1,3 (1,1) miljoonaa
tonnia ja 49 % (44 %) raaka-aineista oli peräisin kierrätetyistä lähteistä (uusiomateriaalit).
RESURSSIEN ULOSVIRTAUKSET
Olennaisuusarvioinnissa Kemira tunnisti ja arvioi, että resurssien ulosvirtaukset, mukaan
lukien jätteet, ovat olennainen osa-aihe. Pakkaukset arvioitiin epäolennaiseksi aiheeksi.
Yhteenveto olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista esitellään Resurssien
käyttö ja kiertotalous -osion alussa.
Tuotteet ja materiaalit
Kemiran tuotteet voidaan luokitella kahdella tavalla:
1. Tuotteet ja ratkaisut, jotka mahdollistavat ja parantavat asiakkaan prosessia. Nämä
ratkaisut ovat yleensä vain pieni osa asiakkaan prosessia, mutta niillä on suuri vaikutus
prosessiin. Tällaisia tuotteita ja ratkaisuja ovat esimerkiksi sellukemikaalit (esim.
valkaisuaineet), vedenkäsittelykemikaalit (esim. saostuskemikaalit ja polymeerit),
biokaasusaannon parantaminen ja digitaaliset palvelut.
2. Tuotteet ja ratkaisut, jotka mahdollistavat ja parantavat asiakkaan lopputuotteita. Näistä
ratkaisuista tulee osa asiakkaan lopputuotetta. Tällaisia ovat esimerkiksi
kuivalujuuskemikaalit, joilla saavutetaan myös keventäviä ominaisuuksia (esim. polymeerit
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 75

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

ja liimauskemikaalit), päällystekemikaalit (esim. barrier-kemiat) ja kemikaalit, joiden avulla
voidaan käyttää kiertotalouden mukaisia tuotteita, kuten uusiutuvista tai kierrätetyistä
materiaaleista valmistettuja tekstiilikuituja.
Kemiran tuotteiden (teollisuuden kemikaalien) luonteen vuoksi kestävyyttä tai korjattavuutta
ei pidetä sovellettavana ominaisuutena. Kemiran tuotteet edistävät kuitenkin vahvasti
asiakkaiden tuotteiden kestävyyttä, mikä mahdollistaa esimerkiksi kierrätyskuitujen käytön
tuotannossa.
Kemira pyrkii kasvattamaan kierrätettyihin materiaaleihin tai sivutuotteisiin perustuvan raaka-
ainepohjan prosenttiosuutta tulevina vuosina. Kemiralla on merkittäviä tuoteryhmiä,
esimerkiksi saostuskemikaalit, joissa kierrätysmateriaalien (uusiomateriaalien) osuus voi olla
70–80 % tuotteiden kokonaismäärästä. Yli 90 % Kemiran tuotteista toimitetaan asiakkaille
irtolastikuljetuksena ilman pakkauksia. Loput kuljetetaan muovista valmistetuissa IBC-
konteissa, joissa on metallirunko. Konttien kierrätettävyys riippuu kuljetetuista kemikaaleista.
Kemiralla ei järjestelmällisesti kerää tietoja asiakkaille toimitettavien pakkausten
kierrätysasteesta, sillä suurin osa tuotteista toimitetaan irtolastikuljetuksena.
JÄTE
Osana Kemiran tuotantoprosesseja syntyi 72 483 tonnia jätettä raportointivuonna 2024.
Jätetiedot kerätään keskitetysti seitsemää koostumusluokkaa käyttäen. Näitä ovat kemialliset
jätteet, liete, metallijätteet, rakentamisessa ja purkamisessa syntyvät mineraalijätteet sekä
muut mineraalijätteet, maa-ainesjätteet, jätteeksi luokiteltavat jätevedet ja muut jätteet.
Kemira noudattaa paikallisia ympäristölupia jäteraportoinnissa sekä hyödyntämis- ja
loppukäsittelymenetelmien määritelmissä. Merkittävimpiä jäteluokkia ovat kemialliset jätteet
ja jätteeksi luokiteltavat jätevedet. Osa jätevesistä määritellään paikallisissa ympäristöluvissa
jätteeksi ja ilmoitetaan paikallisille ympäristöviranomaisille jätteenä. Vuonna 2024 Kemira
jatkoi sekä vaarallisen että tavanomaisen jätteen vähentämistä tuotantotoiminnoissaan.
Vuodesta 2019 lähtien Kemiran tuotantotoiminnan kokonaisjätemäärä on vähentänyt 52%:lla
(vaarallinen 70% ja vaaraton 42%). Jätteen väheneminen tuotantotoiminnoissa aiemmalta
vuodelta 2023 johtuu ensisijaisesti prosessimuutoksesta yhdellä Kemiran tuotantolaitoksella,
mikä johti 13 524 tonnin tavanomaisen jätteen vähenemiseen. Lisäksi Oil & Gas liiketoiminnan
myynti vähensi jätteiden syntymistä keskimääräisesti noin 2500 tonnia vuodessa.
Tuotantotoiminnoissa syntyvien jätteiden lisäksi jätteitä syntyy ympäristövastuu- ja
purkukohteissa liittyen maaperän, pohjaveden ja kaatopaikkojen kunnostukseen sekä
rakennusten purkuun. Vuonna 2024 ympäristövastuu- ja purkukohteissa jätettä syntyi
esimerkiksi Vaasassa sijaitsevan suljetun tuotantolaitoksen maaperän ja kaatopaikan
kunnostamisesta ja rakennusten purkamisesta sekä Ranskan Pierre Benitessä sijaitsevan
suljetun tuotantolaitoksen maaperän kunnostamisesta. J ätteen väheneminen
ympäristövastuu- ja purkukohteissa edellisestä vuodesta johtui pääosin Vaasassa tehdyistä
kunnostus- ja purkutöistä. Vuonna 2023 projektissa syntyi 104 033 tonnia maa-aines- ja
purkujätettä ja vuonna 2024 vain 36 946 tonnia.

Vaaralliset ja tavanomaiset jätteet, tonnia | Tuotantolaitokset | Vastuu- ja purkukohteet | Yhteensä
2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Vaaralliset jätteet | 17 196,0 | 17 281,1 | 9 189,3 | 20 682,7 | 26 385,3 | 37 963,9
Ohjattu loppukäsittelyyn | 8 099,8 | 6 246,4 | 8 332,8 | 20 680,9 | 16 432,6 | 26 927,3
Poltto | 1 489,6 | 575,8 | — | — | 1 489,6 | 575,8
Kaatopaikalle sijoittaminen | 3 637,3 | 3 038,9 | 7 208,9 | 17 599,6 | 10 846,2 | 20 638,5
Muu loppukäsittely | 2 972,9 | 2 631,7 | 1 123,9 | 3 081,3 | 4 096,9 | 5 713,0
Ohjattu muualle loppukäsittelystä | 9 096,1 | 11 034,7 | 856,5 | 1,8 | 9 952,6 | 11 036,6
Valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 53,4 | 40,8 | — | — | 53,4 | 40,8
Kierrätys | 4 570,3 | 5 437,5 | 838,2 | — | 5 408,5 | 5 437,5
Muut hyödyntämistoimet | 4 472,4 | 5 556,4 | 18,3 | 1,8 | 4 490,7 | 5 558,2
Tavanomaiset jätteet | 55 286,7 | 73 286,6 | 31 955,2 | 94 236,6 | 87 241,8 | 167 523,2
Ohjattu loppukäsittelyyn | 12 426,6 | 15 889,3 | 13 431,9 | 3 149,8 | 25 858,5 | 19 039,2
Poltto | 73,4 | 271,2 | — | — | 73,4 | 271,2
Kaatopaikalle sijoittaminen | 8 349,0 | 11 447,6 | 615,2 | 2 820,8 | 8 964,2 | 14 268,4
Muu loppukäsittely | 4 004,2 | 4 170,5 | 12 816,7 | 329,0 | 16 820,9 | 4 499,5
Ohjattu muualle loppukäsittelystä | 42 860,0 | 57 397,2 | 18 523,3 | 91 086,8 | 61 383,3 | 148 484,0
Valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 375,8 | 251,2 | 0,4 | 5,6 | 376,2 | 256,8
Kierrätys | 6 728,3 | 8 661,5 | 17 126,4 | 91 073,8 | 23 854,8 | 99 735,3
Muut hyödyntämistoimet | 35 755,9 | 48 484,5 | 1 396,5 | 7,4 | 37 152,4 | 48 491,9
Kierrättämätön jäte | 61 184,0 | 76 468,7 | 23 179,8 | 23 845,5 | 84 363,8 | 100 314,2
Kierrättämättömän jätteen osuus, % | 84,4 | 84,4 | 56,3 | 20,7 | 74,2 | 48,8
Jäte yhteensä | 72 482,6 | 90 567,7 | 41 144,0 | 114 919,0 | 113 626,6 | 205 486,7

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 76

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Konsernin laatimisperiaatteet
Sisäänvirtaukset
Kemira laskee välillisten ja suorien materiaalien määrän välittömien tietojen avulla. Tiedot
poimitaan keskitetystä järjestelmästä, jossa Kemira hallinnoi suoraan myös taloudellisia ja
määrätietoja. Kulutus- ja määrätietojen perusteella laaditaan erillinen raportti, ja se
eritellään luokkien mukaan. Kemira laskee käytettyjen uusiutuvien ja kierrätettyjen raaka-
aineiden määrän kaksivaiheisella mittaustavalla. Ensin tuotteen uusiutuvan sisällön määrä
estimoidaan toimittajilta saatujen tietojen perusteella. Sen jälkeen nämä tiedot yhdistetään
keskitetyn järjestelmän tietoihin.
• Kierrätettyihin materiaaleihin liittyvät tiedot kerätään toimittajilta ja raportoidaan
kierrätetyn materiaalin kokonaisosuuden laskemista varten.
• Uusiutuviin materiaaleihin liittyvät tiedot raportoidaan ja niitä käytetään kierrätettyjen
materiaalien kokonaisosuuden laskennan perustana.
Biologiset materiaalit on johdettu joko kokonaan tai osittain biologista alkuperää olevista
materiaaleista. Ne ovat peräisin joko fossiilisista tai muista lähteistä, ja niitä käytetään
tuotteiden ja palveluiden valmistukseen muttei energiatarkoituksiin.
Uusiomateriaalit perustuvat muiden teollisuudenalojen sivuvirtoihin, sivutuotteisiin ja
jätteisiin. Nämä materiaalit, kuten romuteräs, rautasulfaatti ja käytetty peittausliuos, ovat
peräisin esimerkiksi sulattamoista sekä teräksen ja metallin valmistuksesta.
Ulosvirtaukset (tuotteet)
Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihto ja tuotemäärät kirjataan keskitettyyn järjestelmään ja
konsolidoidaan siellä. Uusiutuvien ratkaisujen liikevaihtolaskelmaan kuuluva liikevaihto
kirjataan järjestelmään seuraavien luokituksien mukaan: uusiutuva, osittain uusiutuva ja
uusiutumaton.
Asiakkaiden resurssitehokkuutta parantavat tuotteet kuvaavat käyttövaiheen
resurssitehokkuuden vuoksi myytyjen tuotteiden myynnistä saadun liikevaihdon osuutta.
Jokainen tuoteryhmä on pisteytetty laadullisesti ja painotettu 34 eri asiakassovelluksen
osalta.
Tuotteiden käyttöiän loppua koskevat tiedot perustuvat keskitetystä järjestelmästä
saatuihin tuotemyyntitietoihin, jotka on luokiteltu tuoteryhmittäin ja tuotteen loppukäytön
mukaan. Tuotemäärälaskelmat tehdään tuotteiden loppukäytön perusteella. Kullekin
loppukäyttöluokalle lasketaan tuotteiden kokonaismäärä ja estimoidaan orgaanisten tai
epäorgaanisten aineiden pitoisuuden osuus. Tämän jälkeen määriä verrataan julkisesti
saatavilla oleviin käyttöiän loppuun liittyviin tilastotietoihin, jotka koskevat tärkeimpiä
sovelluksia.
Ulosvirtaus (jätteet)
Jätetiedot kerätään tuotantolaitosten konsolidointijärjestelmien avulla. Kemiran jätetavoite
ei sisällä ei-tuotannollisia jätteitä ja hävitettyjä tuotteita, jotka määritellään seuraavasti:
• Ei-tuotannolliset jätteet: erääntyneet tai vanhentuneet raaka-aineet, pilaantunut
maaperä tai vuodoista syntyneet jätteet, rakennus- ja purkujätteet, mukaan lukien
tehtaan tai tuotantolaitoksen sulkemiseen liittyvät jätteet (uudelleenkäytettävät ja
sellaiset, joita ei voi käyttää uudelleen), puutarhanhoidon ja puiden kaadon biomassa,
laboratorioiden/varastojen puhdistustyöt, ja muut kuin säännölliset säiliöiden/vaunujen
puhdistusjätteet.
• Hävitetyt tuotteet: Kemiran tuotteet, jotka ulkopuolinen jätehuoltoyritys on ohjannut
loppusijoitukseen tai hyödyntänyt.
62 % Kemiran kierrättämättömästä jätteestä on jätettä joka poltetaan ja hyödynnetään
energiana. 51 % kierrättämättömästä jätteestä syntyy tuotantolaitoksessa, jossa yhden
prosessin jätejaetta kuljetetaan putkistossa viereiselle paperitehtaalle. Tehtaalla jätejae
poltetaan ja hyödynnetään energiana. Kemira seuraa sisäistä hyödyntämisastetta, joka
sisältää hyödyntämistoimina valmistelun uudelleenkäyttöä varten, kierrätyksen, polttamisen
niin, että jäte hyödynnetään energiana ja muut hyödyntämistoimet. Vuonna 2024 tämä
sisäisesti seurattu hyödyntämisaste oli 71 %.
Vuoden 2024 jätteissä ei ole huomioitu tammikuussa 2024 syntyneitä jätteitä Oil & Gas
liiketoiminnan tuotantolaitoksilta, jotka olivat osa Kemiraa vielä tammikuussa 2024 ennen
helmikuussa 2024 suljettua yrityskauppaa. Näillä tuotantolaitoksilla tammikuussa 2024
syntyneiden jätteiden määrän arvioidaan olevan vähemmän kuin 0,3 % vuoden 2024
kokonaisjätteen määrästä.
Kemiralla ei ole ESRS -standardin määritelmän mukaisia merkittäviä toimintamenoja (OpEx)
tai investointeja (CapEx) liittyen toimenpiteiden toteuttamiseen.
Mittareiden mittaukset eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young
Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 77

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Sosiaaliset tiedot
S1 Oma työvoima
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa |  | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Työolot
● | Toimintaan liittyvät terveys- ja turvallisuusriskit: prosessi- ja kemikaaliturvallisuus |  | ● Omat toiminnot |  | • Turvallisuus ja hyvinvointi on Kemiran liiketoimintaperiaatteiden ensimmäinen periaate, ja se ohjaa Kemiran toimintaa. Kemiralla on sertifioitu integroitu johtamisjärjestelmä, jonka avulla tämän periaatteen toteutuminen varmistetaan. • Kemira on sitoutunut varmistamaan turvalliset ja terveelliset työolot kaikissa toimipaikoissa kaikille työntekijöilleen.
● | Alan johtavien terveys- ja turvallisuusstandardien ylläpitäminen ja kehittäminen |  | ● Omat toiminnot |
□ | Työskentelyn jatkaminen terveyden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin sekä monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja osallisuuden edistämiseksi, jotta Kemiran houkuttelevuus työnantajana paranisi |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemira varmistaa, että asiaankuuluvat toimintaperiaatteet ja menettelytavat (esim. liiketapaperiaatteet ja rekrytointitoimintaperiaatteet) ovat käytössä, ja lisää tietoisuutta näistä aiheista eri viestintäkanavien kautta ulkoisesti ja sisäisesti.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
▲ | Puutteet yrityskulttuurin monimuotoisuudessa,yhdenvertaisuudessa ja osallisuudessa saattavat heikentää kasvua ja uusien innovaatioiden syntyä |  | ● Omat toiminnot |  | • Liiketapaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoumus siihen, että Kemira kunnioittaa kaikkien erilaisuutta, osaamista ja kyvykkyyksiä. Rekrytointitoimintaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoumusta siihen, että se rekrytoi tasapuolisesti ja kunnioittaa monimuotoisuutta, yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja kaikkien yhdenvertaista kohtelua. • Kuuntelemalla työntekijöitä jatkuvasti kerätään säännöllisesti tietoa työntekijöiden näkemyksistä ja palautetta työntekijöiltä. • Suoritus- ja kehityskeskustelut varmistavat, että työntekijöiden suorituksesta ja kehittymisestä keskustellaan läpi vuoden. • Ethics and Compliance -ilmoituskanava on käytettävissä huolenaiheista ilmoittamiseen.
○ | Sukupuolten moninaisuuden mahdollinen eriarvoisuus |  | ● Omat toiminnot |
○ | Mahdollisesti epätasa-arvoiset oppimismahdollisuudet |  | ● Omat toiminnot |
Muut työhön liittyvät oikeudet |  |  |  |
○ | Mahdolliset yksityisyyden loukkaukset suuririskisissä maissa voivat vaikuttaa kielteisesti ihmisoikeuksiin. Kemiran suuririskiset maat on määritellyt kolmas osapuoli, joka hyödyntää erilaisia ihmis- ja työoikeuksia koskevia julkisia indeksejä (Business Social Compliance Initiative -aloite, Labor Rights -indeksi, Global Rights -indeksi). |  | ● Omat toiminnot |  | • Liiketapaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoumusta kunnioittaa henkilötietojen yksityisyyttä ja käsitellä niitä sovellettavien lakien mukaisesti. • Konsernin tietosuojatoimintaperiaatteissa määritellään tarkemmat vaatimukset yksityisyyteen liittyen. Työntekijöiden tietosuojaseloste on kaikkien työntekijöiden saatavilla. • Kemiralla on käytössään luottamuksellinen kanava, jonka kautta voidaan ilmoittaa mahdollisista tietosuojaloukkauksista, ja mahdolliset huolenaiheet voidaan tuoda esiin myös Ethics and Compliance -ilmoituskanavan kautta.
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kemira on tunnistanut omaan työvoimaan liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Olennaisuusarvioinnissa tunnistetut
kielteiset olennaiset vaikutukset ja riskit arvioitiin jälkikäteen kattavammin erillisessä
riskikartoituksessa (Human Rights Due Diligence -riskikartoitus), jossa tarkasteltiin Kemiran
liiketoimintamalliin ja strategiaan liittyviä huomattavia riskitekijöitä. Yksityiskohtaisemman
riskikartoituksen tuloksena Kemira on määrittänyt mahdolliset oman työvoiman kannalta
keskeiset ihmisoikeusvaikutukset, -riskit ja -mahdollisuudet edellä olevassa taulukossa
kuvatulla tavalla.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 78

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Omalla työvoimalla tarkoitetaan tässä yhteydessä sekä Kemiran työsuhteisia työntekijöitä
että muita kuin työsuhteisia työntekijöitä. Työsuhteiset työntekijät ovat Kemiran palkkaamia.
Joukkoon kuuluu sekä toimihenkilöitä että operatiivisia työntekijöitä, jotka työskentelevät
operatiivisissa tehtävissä tuotantolaitoksissa. Muut kuin työsuhteiset työntekijät
(tilapäistyövoima, contingent workforce) työskentelevät ulkopuolisen kumppanin
palveluksessa tai ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia, mutta he työskentelevät Kemiran
toimeksiannosta.
Riskienarvioinnissa tunnistettiin, että olennaiset vaikutukset ja riskit saattavat vaikuttaa
kielteisesti todennäköisimmin tiettyihin ryhmiin omassa työvoimassa. Terveyteen ja
turvallisuuteen liittyvissä asioissa tämä koskee työntekijöitä, jotka käsittelevät kemikaaleja
tuotannossa, tutkimus- ja kehitystoiminnassa sekä myynti- tai kuljetustehtävissä. Erityisesti
riskin alaisena saattavat olla näiden ryhmien määräaikaiset työntekijät ja raskaana olevat
naiset. DEI-aiheisiin liittyen mahdolliset riskit koskevat erityisesti naisia ja tiettyjä
vähemmistöryhmiä (seksuaalinen suuntautuminen, ikäryhmät, etninen tausta).
Strategia ja liiketoimintamalli
Kemiran olennaiset omaan työvoimaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ovat osa
Kemiran sosiaalisen kestävyyden toimia, jotka ovat linjassa Kemiran strategian ja
liiketoimintamallin kanssa. Suurin osa Kemiran tähän aihealueeseen liittyvistä vaikutuksista,
riskeistä ja mahdollisuuksista on laaja-alaisia (eli ne koskevat omaa työvoimaa yleisesti),
lukuun ottamatta mahdollisia yksityisyyden loukkauksia, jotka viittaavat mahdollisiin
yksittäistapauksiin. Ympäristöön kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämistä ja
ekologisempien ja ilmastoneutraalien toimien toteuttamista koskevista
siirtymäsuunnitelmista ei aiheudu olennaisia vaikutuksia omalle työvoimalle.
Kaikki tunnistetut omaan työvoimaan liittyvät olennaiset myönteiset ja kielteiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet liittyvät Kemiran strategiaan ja liiketoimintamalliin. Kemira on globaali
kemianteollisuuden yritys, ja terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät vaikutukset ja riskit johtuvat
suoraan Kemiran liiketoimintamallista ja toimialaympäristöstä. Kemiran arvo ”V älitämme
ihmisistä ja ympäristöstä” on Kemiran liiketoimintaa ja toimintaa ohjaava periaate. Turvallisuus
ja hyvinvointi ovat Kemiran liiketoimintaperiaatteiden ensimmäinen periaate.
Monimuotoisuuteen, yhdenvertaisuuteen ja osallisuuteen (Diversity, Equity and Inclusion, DEI)
liittyvät aiheet ovat tärkeitä Kemiran arvojen ja kasvustrategian kannalta, koska DEI-aiheiden
huomioon ottaminen on välttämätöntä, jotta Kemira voi palkata osaajia sekä pitää heidät
palveluksessaan ja näin edistää kasvua ja innovaatioita. Työntekijöiden hyvinvointi ja
turvallisuus ovat tärkeitä organisaation tehokkaan suorituskyvyn kannalta, ja Kemiran
kasvustrategia tulee mahdolliseksi sen kulttuurin kautta. Työturvallisuuden lisäksi myös
tietosuoja ja tietoturva ovat olennaisen tärkeitä. Yhtenäisten tietosuojamenettelyjen ja
sovellettavien lakien ja määräysten noudattamisen varmistaminen on tärkeää Kemiralle, joka
toimii globaalisti valmistavan teollisuuden alalla.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Seuraavat Kemiran toimintaperiaatteet pätevät tärkeimpiin tunnistettuihin oman työvoiman
ihmisoikeuksiin liittyviin olennaisiin vaikutuksiin. Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö,
laajuus, prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on kuvattu Liiketoiminnan harjoittaminen
-osion Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran liiketapaperiaatteet toimivat yhtiön ihmisoikeustoimintatapojen standardina.
Liiketapaperiaatteissa Kemira toteaa, että yhtiö on sitoutunut noudattamaan YK:n yleistä
ihmisoikeuksien julistusta sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ja YK:n Global Compact -
aloitteen ydinsopimuksia. Liiketapaperiaatteiden mukaan Kemira on sitoutunut varmistamaan
turvalliset ja terveelliset työolot kaikissa toimipaikoissaan sekä kunnioittamaan toisten
erilaisuutta, lahjakkuutta ja osaamista. Kemiralle monimuotoisuus tarkoittaa jokaisen
yksilöllisiä ominaisuuksia: persoonallisuutta, elämäntapaa, työkokemusta, etnistä taustaa,
uskontoa, sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, ikää, kansallista alkuperää, osaamista ja
muita vastaavia ominaisuuksia. Kemira on sitoutunut kohtelemaan ihmisiä arvostaen ja
kunnioittaen sekä kunnioittamaan ihmisoikeuksia. Kemirassa kunnioitetaan myös yksityisyyttä
ja henkilötietojen suojaa. Henkilötietoja käsitellään vain sallittuihin tarkoituksiin ja soveltuvan
lainsäädännön mukaisesti. Henkilötietoja käsitellään myös huolellisesti ja ne suojataan
asianmukaisesti, jotta luvaton pääsy tai käyttö voidaan estää.
Kestävyystoimintaperiaatteissaan Kemira on sitoutunut toimimaan turvallisesti ja
vastuullisesti, vähentämään vaikutuksiaan arvoketjussa sekä parantamaan jatkuvasti
kestävyystoimiensa tasoa liiketapaperiaatteiden, strategian ja integroidun
johtamisjärjestelmän mukaisesti. Tehokkaan integroidun johtamisjärjestelmän tarkoituksena
on varmistaa, että Kemira pystyy täyttämään sitoumuksensa ja noudattamaan sovellettavia
kestävyysvaatimuksia.
Kemiran rekrytointitoimintaperiaatteita noudatetaan kaikissa sisäisissä ja ulkoisissa
rekrytoinneissa. Niiden mukaan Kemira on sitoutunut rekrytoimaan oikeudenmukaisesti ja
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 79

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

vastuullisesti liiketapaperiaatteita ja Kemiran strategiaa noudattaen. Kemira kunnioittaa
kaikissa rekrytoinneissaan monimuotoisuutta sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia ja kohtelua
rodusta, ihonväristä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, uskonnosta, poliittisista
näkemyksistä, iästä, sosiaalisesta asemasta, alkuperästä tai mistään lain suojaamasta
asemasta riippumatta.
Konsernin tietosuojatoimintaperiaatteet täydentävät liiketapaperiaatteita, ja niissä
määritellään Kemiran yksityisyydensuojaa ja henkilötietojen suojaa koskevat tarkemmat
vaatimukset. Ne sisältävät keskeiset henkilötietojen ja mahdollisten tietoturvaloukkausten
käsittelyn periaatteet sekä vaatimusten noudattamatta jättämisen seuraukset.
Toimielinten palkitsemispolitiikka (Remuneration Policy) määrittelee raamin Kemiran
toimielinten palkitsemiselle ja antaa sijoittajille tietoa Kemiran toimielinten palkitsemisesta.
Palkitseminen kuvataan Suomen osakeyhtiölain ja Arvopaperimarkkinayhdistyksen
julkaiseman vuoden 2020 Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodin mukaisesti. Sekä
toimitusjohtajaan että Kemiran työsuhteisiin työntekijöihin sovelletaan Kemiran keskeisiä
palkitsemisperiaatteita (suorituksesta palkitseminen, kilpailukykyinen ja markkinaehtoinen
palkitseminen, tehokas viestintä palkitsemisperiaatteista ja -ohjelmista sekä paikallisten
lakien ja Kemiran sisäisten palkitsemisen hyväksymistä koskevien periaatteiden
noudattaminen).
Kemira ei käytä minkäänlaista pakko- tai lapsityövoimaa, ja sillä on julkinen julkilausuma
orjuudesta ja ihmiskaupasta. Nykyajan orjuutta koskeva lausunto (Modern Slavery Statement)
on Kemiran hallituksen hyväksymä ja julkisesti saatavilla Kemiran verkkosivuilla. Siinä
vedetään yhteen Kemiran ihmisoikeusongelmiin liittyvät periaatteet ja annetaan yleisnäkemys
siitä, miten ihmisoikeusongelmia hallinnoidaan ja korjataan. Siinä käsitellään myös
ihmiskauppaan sekä lapsi- ja pakkotyöhön liittyviä ehkäisy- ja hallintakeinoja.
Kemira on sitoutunut yhdenvertaisten koulutus- ja kehitysmahdollisuuksien varmistamiseen,
ja tulee julkaisemaan globaalin oppimis- ja kehittymistoimintamallin (Employee Learning &
Development Procedure) ensimmäisen kvartaalin aikana vuonna 2025 ja jakamaan sen kaikkien
työntekijöiden kanssa. Kemiralla on monimuotoisuutta ja osallisuutta koskeva lausunto (DEI
Statement), jossa käsitellään yhtiön sitoutumista aiheeseen ja pyrkimyksiä siihen liittyen.
Lausunnossa myös määritellään, mitä DEI (Diversity, Equity and Inclusion) tarkoittaa ja mitä
Kemiran aiheeseen liittyvät painopistealueet ovat. Lausunto on kaikkien työsuhteisten
työntekijöiden ja tilapäisen työvoiman (contingent workforce) saatavilla.
Työntekijöiden sitoutumiseen liittyvät prosessit
Työntekijöiden jatkuva kuunteleminen ja palaute
Kemira on ottanut käyttöön jatkuvan kuuntelemisen ja palautteenannon menetelmiä. Se on
vuodesta 2019 lähtien tehnyt yhteistyötä johtavan palveluntarjoajan kanssa, joka toteuttaa
verkossa tehtäviä luottamuksellisia pulssikyselyjä ja seuraa ulkoisia vertailuarvoja.
Henkilöstökyselyjen osallistumisprosentti vaihtelee tyypillisesti 70–80 %:n välillä. Kemira
tekee sitoutumiseen liittyviä pulssikyselyjä yleensä kaksi kertaa vuodessa. Kyselyiden avulla
seurataan sitoutumisindeksiä (Engagement Index ) ja osallisuusindeksiä ( Inclusion Index).
Kemira mittaa henkilöstön näkemyksiä ja tyytyväisyyttä pulssikyselyillä myös muihin aiheisiin
liittyen, esimerkiksi turvallisuuteen, eettisyyteen ja vaatimustenmukaisuuteen (integriteetti-
indeksi / Integrity Index) ja IT-asioihin liittyen. Lisäksi Kemira kerää palautetta säännöllisesti
tapaamalla Kemiran henkilöstön vertaisryhmien (Employee Resource Group, ERG) vetäjiä.
Näitä ryhmiä ovat esimerkiksi KemPride ja Women’s Network. Työntekijöitä kannustetaan
ilmoittamaan mahdollisista vaarallisista olosuhteista sisäisen raportointijärjestelmän kautta
tai ilmoittamaan huolenaiheista virallisia ja epävirallisia kanavia käyttäen (lisätietoa kanavista,
joiden kautta voidaan nostaa esiin huolenaiheita ja seurata tapahtumia, löytyy Tapaukset,
valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset -kappaleessa).
Suoritus- ja kehityskeskusteluprosessi
Kemiran globaali suoritus- ja kehityskeskusteluprosessi (Performance and Development
Discussion, PDD) mahdollistaa merkitykselliset keskustelut työntekijöiden ja esihenkilöiden
välillä. Prosessissa keskitytään suoritukseen, kehittymiseen ja sitouttamiseen. Prosessi on
jatkuva, ja sen tavoitteena on saada aikaan yhteinen käsitys siitä, mitä ja miten työntekijän on
tarkoitus saavuttaa. Prosessi kattaa tavoitteiden asettamisen, osaamisen kehittämisen,
uratavoitteet, jatkuvan palautteen ja seurannan sekä suoriutumisen yleisen arvioinnin, ja
lisäksi toimihenkilöiden potentiaalin arvioinnin.
Yritysneuvostot ja yhteistyö työntekijöiden edustajien kanssa
Jatkuva yhteistyö työntekijöiden edustajien ja yritysneuvostojen kanssa on tärkeää
työntekijöiden kuuntelemisen ja osallistamisen kannalta. Tämä varmistetaan paikallisilla,
säännöllisillä tapaamismenettelyillä. Lisäksi suurimpien EU-maiden edustajat muodostavat
Kemira European Forumin, joka kokoontuu vuosittain ja on yksi kanava dialogille.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 80

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden sitouttaminen
Kaikilla muilla kuin työsuhteisilla työntekijöillä (tilapäistyövoima / contingent workforce) on
Kemirassa nimetty esihenkilö, johon he voivat ottaa yhteyttä mihin tahansa aiheeseen liittyen.
Tilapäistyövoima on mukana paikallisessa viestinnässä ja yhteistyöhön liittyvissä
aktiviteeteissa. Kemiran Ethics and Compliance -ilmoituskanava on myös tilapäisen työvoiman
käytettävissä (kanava kuvataan tarkemmin Tapahtumat, valitukset ja vakavat
ihmisoikeusvaikutukset -kappaleessa), samoin kuin useat viestintäkanavat ja koulutukset.
Kemiran terveys- ja turvallisuusstandardit ja -menettelytavat
Kemiralla on useita terveys- ja turvallisuusstandardeja ja -menettelytapoja, jotka kuvaavat
terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä prosesseja (esim. riskienarvioinnit,
prosessiturvallisuuden hallinta, muutoksenhallinta, työluvat sekä tapausten raportointi ja
tutkinta ja niistä viestiminen). Kemirassa varmistetaan, että organisaation eri tasojen
työntekijät ovat mukana näissä prosesseissa ja viestivät myös arviointien tuloksista kaikille
asianomaisille työntekijöille. Toimiin osallistumista mitataan esimerkiksi globaaleilla
turvallisuuskyselyillä ja ennakoivien turvallisuushavaintojen lukumäärällä.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT TOIMET
Kemira pyrkii lieventämään, ehkäisemään tai korjaamaan omaan työvoimaan liittyviä
olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja edistämään myönteisiä vaikutuksia.
Terveys- ja turvallisuustoimet
Kemiralla on toimiva terveys- ja turvallisuusasioiden johtamisjärjestelmä, jolla varmistetaan,
että Kemira pystyy täyttämään sitoumuksensa ja noudattamaan sovellettavia
turvallisuusvaatimuksia. Näitä ovat muun muassa
• järjestelmälliset töiden riskien arvioinnit ja kemiallisten riskien arvioinnit
• Kemiran tuotantolaitosten prosessiturvallisuuden hallintakäytäntöjä koskevat
toiminnalliset vaatimukset
• asianmukainen muutoksenhallintaprosessi
• oman työvoiman osallistaminen turvallisuushavaintojen raportointiin ja
parannusehdotusten tekemiseen
• keskittyminen turvallisuuskäyttäytymiseen (Behavior-Based Safety , BBS) ja myönteisen
turvallisuuskulttuurin luomiseen
• turvallisuuskoulutusten ja osaamisohjelmien kehittäminen
Kemira on varautunut korjaaviin toimiin vahinko tapausten varalta.
• Kemiralla on standardeja hätätilanteisiin varautumiseen sekä vahinkojen raportointiin
• Kaikki vahinko tapaukset raportoidaan ja ennaltaehkäiseviä tai korjaavia toimia luodaan
osana tapahtumatutkintaa (juurisyyanalyysi)
• Vahinkotapauste n analyysit ja niistä saadut opit jaetaan globaali sti kuukausiraporteissa
Toimien ja korjaustoimenpiteiden tehokkuutta seurataan tapauksien toistuvuuden, tapausten
loppuun saatettujen toimenpiteiden ja ennakoivien turvallisuussuorituskykymittareiden
määrän (vaarallisiin olosuhteisiin ja käyttäytymiseen perustuvien turvallisuushavaintojen
määrä) perusteella.
Yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja yhdenvertaiseen kohteluun liittyvät toimet
Kemira käyttää globaaleja henkilöstökyselyjä työntekijöiden näkemysten mittaamiseen
osallisuusindeksissä (enemmän tietoa tästä osiossa Omaan työvoimaan liittyvät tavoitteet),
sitoutumisindeksissä ja integriteetti-indeksissä. Kemiran henkilöstön sitoutuminen on ollut
korkealla tasolla useita vuosia, myös vuonna 2024. Toukokuussa 2024 tehdyssä kyselyssä
sitoutumisindeksi oli 80, joka on 7 pistettä korkeampi kuin ulkoinen teollisuuden vertailuarvo,
joka oli 73.
Tietoisuus monimuotoisuudesta, yhdenvertaisuudesta ja osallisuudesta (DEI) sekä
ihmisoikeuksista
Kemiralla on ollut vuodesta 2023 lähtien yhdenvertaisuusohjelma (DEI program), johon liittyvä
työ jatkui suunnitelmien mukaisesti vuonna 2024. Kemira tarjoaa henkilöstölleen
monimuotoisuuteen, yhdenvertaisuuteen ja osallisuuteen sekä ihmisoikeusasioihin liittyvää
koulutusta, jotta tietoisuus näistä asioista kasvaisi. Vuosien 2023 ja 2024 aikana 87 %
toimihenkilöistä suoritti DEI-verkkokoulutuksen ja 92 % esihenkilöistä ympäri maailmaa
osallistui DEI-koulutukseen. Paikalliset HR-yksiköt ovat lisäksi vuonna 2024 järjestäneet
yhdessä johdon kanssa DEI-työpajoja 21 tuotantolaitoksessa paikallisilla kielillä. Kemiralla on
myös Inclusive Leaders -ohjelma (virtuaalisia ja paikan päällä järjestettyjä työpajoja) tietyille
tuotantolaitoksille ja tiimeille. Vuonna 2024 o hjelmaan osallistui 132 työntekijää. Kemiran
globaali koulutustarjonta sisältää säännöllisiä ja pakollisia koulutuksia liiketapaperiaatteista
(kattaen häirinnästä vapaan ympäristön), sekä ihmisoikeuksiin ja liiketoimintaan liittyvän
verkkokoulutuksen kaikille uusille toimihenkilöille.
Kemiran henkilöstön vertaisryhmät KemPride ja Women’s Network perustettiin vuonna 2022.
Ryhmien tehokkuutta seurataan säännöllisissä tapaamisissa niiden vetäjien ja Executive DEI
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 81

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Champion -henkilöiden kanssa. Ryhmiltä kerätään myös palautetta ja niitä verrataan ulkoisiin
vertailuarvoihin.
Rekrytointi, oppiminen ja palkitseminen
Esihenkilöiden rekrytointioppaan ja -koulutuksen avulla varmistetaan rekrytointiprosessin
onnistuminen siten, että prosessissa tiedostetaan ennakkoluulot ja pyritään välttämään niitä,
kuunnellaan aktiivisesti, sekä kysytään avoimia ja kohdennettuja rekrytointikysymyksiä.
Prosessin onnistumista mitataan esimerkiksi globaalilla perehdytyskyselyllä, jossa kerätään
palautetta rekrytointi- ja perehdytysprosessiin liittyvistä kokemuksista ja jonka tulosten
perusteella ryhdytään tarvittaessa toimenpiteisiin.
Kemiran rekrytointiperiaatteiden mukaan kaikki työpaikat avataan hakuun, lukuun ottamatta
ylimmän johdon rekrytointeja ja uudelleenjärjestelyä organisaatiomuutostilanteissa. Vuonna
2024 johtotason rekrytoinneissa pilotoitiin sisäisiä monimuotoisia valintapaneeleja (Internal
Diverse Recruitment Panels) hakijajoukon sukupuolten välisen tasapuolisuuden edistämiseksi,
sukupuolten moninaisuuden lisäämiseksi ja ennakkoluulojen vähentämiseksi
rekrytointiprosessissa.
Kemira tarjoaa henkilöstölleen mahdollisuuksia kokea mielenkiintoisia projekteja oman
työroolin ulkopuolella, kehittää taitoja ja osaamista sekä rakentaa verkostoja yli yksiköiden
rajojen ns. keikkatyötehtävien (gig works) muodossa. Keikkatyöt ovat Kemiran sisäisiä
lyhytaikaisia tai osa-aikaisia töitä, jotka avataan sisäiseen hakuun. Lisäksi Learn & Grow
-kuukauden kaltaiset koko yrityksen laajuiset tapahtumat ovat avoimia kaikille työntekijöille
työn vaativuustasosta ja sijainnista riippumatta.
Kemiralla on sisäänrakennettuja rakenteita, jotka ohjaavat oikeudenmukaisia ja
puolueettomia palkitsemisratkaisuja globaalisti. Nämä rakenteet yhdessä markkinadatan ja
palkkatietojen kanssa mahdollistavat oikeudenmukaisen palkitsemisen arvioinnin,
analysoinnin ja toteuttamisen. Läpinäkyvyydellä ja ohjeistuksella palkitsemiseen liittyvissä
periaatteissa ja käytännöissä tuetaan palkitsemiseen liittyvää päätöksentekoa.
Suuririskisissä maissa mahdollisesti tapahtuviin yksityisyyden loukkauksiin liittyvät toimet
Kemira pyrkii ehkäisemään, lieventämään ja korjaamaan mahdollisia yksityisyyden
loukkausten kielteisiä vaikutuksia lisäämällä tietoisuutta tietosuojasta, varmistamalla, että
Työntekijöiden tietosuojaseloste on kaikkien työntekijöiden saatavilla, sekä tekemällä riski- ja
puutearviointeja toimien toteuttamista varten. Kemiralla on käytössään luottamuksellinen
kanava mahdollisten tietosuojaloukkausten ilmoittamista varten, ja yhtiö reagoi nopeasti
kaikkiin ilmoituksiin.
Resurssit
Kemirassa on useita yksiköitä, jotka vastaavat omaan työvoimaan kohdistuvista olennaisiin
vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyvistä toimista.
• Henkilöstöjohtajan johtama HR-yksikkö (Human Resources; henkilöstöyksikkö) vastaa
globaaleista HR-prosesseista ja -toimintatavoista esimerkiksi osaamisen kehittämiseen,
palkitsemiseen ja työsuhteen elinkaareen liittyvissä asioissa.
• Ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja laatuasioista vastaavan johtajan johtama EHSQ-
yksikkö (Environment, Health, Safety and Quality; ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja
laatuyksikkö) vastaa yhteistyössä HR-yksikön kanssa oman työvoiman terveys- ja
turvallisuusasioiden kehittämisestä.
• Eettisyysjohtajan (Director, Ethics and Compliance) johtama Ethics and Compliance -
yksikkö (eettisyys- ja vaatimustenmukaisuusyksikkö) on osa Legal-yksikköä, ja sen vastuulla
on valvoa globaalia valitusmekanismia, joka kattaa ilmoituskanavat, sekä hallinnoida
sisäisten raporttien käsittelyä vaatimustenmukaisuusvaliokunnassa.
• Lakiasiainjohtajan johtama Legal-yksikkö (lakiasiainyksikkö) vastaa yhdessä HR-yksikön
kanssa globaaleista tietosuojaan liittyvistä toimintaperiaatteista ja -toimintatavoista.
• Vastuullisuusjohtajan johtama Corporate Sustainability -yksikkö (vastuullisuusyksikkö) on
konsernitason yksikkö, joka koordinoi yhdessä HR-, EHSQ- ja Legal-yksikön kanssa
sosiaaliseen vastuullisuuteen liittyviä asioita koko organisaatiossa.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemira on määrittänyt ihmiset ja turvallisuuden sosiaalisen vastuullisuutensa
painopistealueiksi. Työturvallisuuden varmistaminen on ensisijaisen tärkeää kaikkien Kemiran
toimintojen kannalta. Kemiran turvallisuustavoite, joka on parantaa tapaturmataajuutta (TRIF,
Total Recordable Injuries), määriteltiin alun perin vuonna 2019, jolloin EHSQ-yksikkö esitti sitä
johtoryhmälle aiempien vuosien turvallisuustason ja teollisen vertailuarvon perusteella.
Tuolloin vuonna 2019 TRIF (lähtötaso) oli 2,1, ja tavoitteeksi asetettiin saavuttaa 1,5:n taso
vuoden 2025 loppuun mennessä ja 1,1:n taso vuoden 2030 loppuun mennessä. Johtoryhmä
hyväksyi tavoitteen, ja EHSQ-yksikkö raportoi siitä kuukausittain. Tavoitetta tarkastellaan
vuosittain perustuen edellisvuoden turvallisuustasoon, ja vuodelle 2024 tavoite oli saavuttaa
1,9:n taso. Johtuen useista lievistä käsi- ja sormitapaturmista vuonna 2024 TRIF oli 3,2, mikä
johti TRIF-tavoitteen uudelleen arviointiin siten, että se tarkennettiin 1,5:sta 2,2:een vuoden
2025 loppuun mennessä, ja 1,1:stä 1,5:een vuoden 2030 loppuun mennessä. Tämän
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 82

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Kemira keskittyy jatkossakin
turvallisuustietoisuuden koulutuksiin, käyttäytymiseen perustuvaan turvallisuuteen,
urakoitsijoiden johtamiseen ja vaarojen hallintakeinoihin.
Mitä tulee ihmisiin liittyvään painopistealueeseen, Kemiran tavoitteena on kuulua
monimuotoisuudessa, yhdenvertaisuudessa ja osallisuudessa (Diversity, Equity & Inclusion,
DEI) kaikkien toimialojen korkeimpaan 10 %:iin (ulkoiseen vertailuarvoon verrattuna) vuoden
2025 loppuun mennessä. Tavoitteen määrittely pohjautuu vuonna 2020 toteutettuun
henkilöstökyselyyn, jonka tulosten perusteella valittiin pääpainopistealueet kunnianhimoiseksi
tavoitteeksi vuodelle 2025. Tavoitteen mittariksi valittiin osallisuusindeksi (Inclusion Index),
joka koostuu osa-alueista aitous, yhteenkuuluvuus, kasvu ja osallistavat johtajat (Authenticity,
Belonging, Growth and Inclusive Leaders), ja johtoryhmä hyväksyi tavoitteen. T avoitteen
edistymistä seurataan globaalilla henkilöstökyselyllä, joka toteutetaan tyypillisesti kaksi
kertaa vuodessa. Vuonna 2024 henkilöstökysely järjestettiin toukokuussa, ja osallisuusindeksi
oli 77. Tämä oli kolmen (3) pisteen päässä viimeisimmästä kaikkien toimialojen korkeimman 10
%:n vertailuarvosta, joka oli 80. Kemira on tunnistanut kasvun (Growth) ja osallistavat johtajat
(Inclusive Leaders) pääasiallisiksi kehitysalueikseen ja toimii jatkuvasti näiden alueiden
parantamiseksi (lisää tietoa osiossa O maan työvoimaan liittyvä toimet).
TRIF-tavoite koskee koko omaa työvoimaa, ja osallisuusindeksiin liittyvä tavoite koskee kaikkia
Kemiran työsuhteisia työntekijöitä kaikissa toiminnoissa. TRIF-tavoitetta päivitettiin vuonna
2024, kun taas osallisuusindeksiin liittyvässä tavoitteessa ei tapahtunut muutoksia
raportointijakson aikana.
OMAAN TYÖVOIMAAN LIITTYVÄT MITTARIT
TYÖSUHTEISET TYÖNTEKIJÄT
Vuoden 2024 lopussa Kemira työllisti 4 698 henkilöä (4 915). Työsuhteisten työntekijöiden
määrä (lukumäärä) laski 217: llä edelliseen vuoteen verrattuna, mikä johtuu pääasiassa Oil &
Gas -liiketoiminnan myynnistä vuonna 2024. Tämä heijastuu myös kokonaisvaihtuvuuteen.
Suurimmalla osalla työsuhteisia työntekijöitä on vakituinen ja kokoaikainen työsopimus.
Määräaikaisia työsopimuksia tehdään pääasiassa EMEA-alueella, eivätkä ne ole tyypillisiä
Americas- ja APAC-alueilla. 76 (76) työsuhteisen työntekijän työsuhde oli määräaikainen
raportointijakson lopussa 2024.

Työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä sukupuolen mukaan | 2024 | 2023
Naiset | 1 278 | 1 327
Miehet | 3 420 | 3 588
Yhteensä | 4 698 | 4 915

Työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä maan mukaan | 2024 | 2023
Suomi 1) | 779 | 790
Kiina 1) | 692 | 695
Yhdysvallat 1) | 780 | 1 007
Muut | 2 447 | 2 423
Yhteensä | 4 698 | 4 915

1) Maat, joissa on vähintään 50 työsuhteista työntekijää ja joissa henkilöstön määrä vastaa vähintään 10 % työsuhteisten
työntekijöiden kokonaismäärästä.

Työsuhteiset työntekijät sopimuksittain maantieteellisen alueen mukaan |
| 2024 | 2023
| EMEA | APAC | Americas | Yhteensä | EMEA | APAC | Americas | Yhteensä
Yhteensä | 2 517 | 939 | 1 242 | 4 698 | 2 499 | 932 | 1 484 | 4 915
Vakituiset | 2 445 | 939 | 1 238 | 4 622 | 2 426 | 932 | 1 481 | 4 839
Määräaikaiset | 72 | — | 4 | 76 | 73 | — | 3 | 76

Työntekijät sopimustyypeittäin sukupuolen mukaan
| 2024 | 2023
| Naiset | Miehet | Yhteensä | Naiset | Miehet | Yhteensä
Yhteensä | 1 278 | 3 420 | 4 698 | 1 327 | 3 588 | 4 915
Vakituiset | 1 251 | 3 371 | 4 622 | 1 303 | 3 536 | 4 839
Määräaikaiset | 27 | 49 | 76 | 24 | 52 | 76
Määrittelemättömällä työajalla työskentelevät 1) | — | — | — | — | — | —
Kokoaikaiset | 1 228 | 3 390 | 4 618 | 1 273 | 3 558 | 4 831
Osa-aikaiset | 50 | 30 | 80 | 54 | 30 | 84

1) Kemira ei työllistänyt yhtään määrittelemättömällä työajalla työskentelevää työsuhteista työntekijää (non-guaranteed
hours employees) vuonna 2024.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 83

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus | 2024 | 2023
Kokonaisvaihtuvuus, % | 13,9 | 9,6
Kokonaisvaihtuvuus | 646 | 465

Lisätietoja Kemiran segmenttie n ja maantieteellisten alueiden taloudellisesta tuloksesta
(ESRS2 SMB-1, 40 b), c)) ja henkilöstön määrästä maantieteellisen alueen mukaan (ESRS2
SMB-1, 40 a) i–iii) on tilinpäätöksessä (Hallituksen toimintakertomus, Taloudellinen tulos 2024
ja segmentit, liitteissä 2.1 Segmenttitiedot ja 2.2 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut).
MUUT KUIN TYÖSUHTEISET TYÖNTEKIJÄT
Muut kuin työsuhteiset työntekijät (tilapäistyövoima, contingent workforce) työskentelevät
ulkopuolisen kumppanin palveluksessa tai ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia, mutta he
työskentelevät Kemiran toimeksiannosta. Yleensä tilapäistyövoima tarjoaa tilapäistä tukea ja
erityisosaamista ja -pätevyyksiä, toimii muiden työntekijöiden sijaisina tai tasapainottaa
kausiluonteista työmäärän vaihtelua. Vuonna 2024 Kemiran omaan työvoimaan kuului 424
(428) muuta kuin työsuhteista työntekijää (lukumäärä raportointijakson lopussa).
TYÖOLOT
Työehtosopimusten kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu
Kemira kunnioittaa yhdistymisvapautta ja työehtosopimuksia kuten sen liiketapaperiaatteissa
todetaan. Kemira on sitoutunut tähän myös Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -
aloitteen kautta. Jotta Kemira voi lisätä työsuhteisten työntekijöiden tietoisuutta
yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevista oikeuksista, yhtiö järjestää
säännöllisesti liiketapaperiaatekoulutuksia. Vuonna 2024 Kemira ei tunnistanut omassa
toiminnassaan yhtään yhdistymisvapauden tai työehtosopimusten loukkausta.
Työehtosopimukset
Vuonna 2024 2 225 eli 47 % Kemiran työsuhteista työntekijää kuului globaalisti
työehtosopimusten piiriin. Niiden työsuhteisten työntekijöiden työolot ja -ehdot, jotka eivät
kuulu työehtosopimusten piiriin, määritellään yhtiön toimintaperiaatteiden, paikallisten
työlakien ja sovellettavan lainsäädännön perusteella.

Kattavuusaste ¹⁾ | Työehtosopimukset: työsuhteiset työntekijät – ETA-alue | Henkilöstön edustus työpaikalla: työsuhteiset työntekijät – ETA-alue
0–19 % |  |
20–39 % |  |
40–59 % |  |
60–79 % |  |
80–100 % | Suomi | Suomi

1) Tähän taulukkoon sisältyvät maat, joissa on yli 50 työntekijää ja joissa henkilöstön määrä vastaa vähintään 10 %
työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä.
Riittävä vähimmäispalkka
Kaikki Kemiran työsuhteiset työntekijät saavat riittävän vähimmäispalkan (adequate wage)
ylittävää palkkaa. Riittävän vähimmäispalkan taso on analysoitu ja vahvistettu vertaamalla
työsuhteisten työntekijöiden alimpien palkkaluokkien palkkoja saatavilla oleviin
vertailutietoihin riittävistä palkoista. Vertailutiedot riittävästä vähimmäispalkasta noudattavat
työehtosopimuksissa, kansallisessa tai alueellisessa lainsäädännössä tai elämiseen riittävän
palkan (living wage) referensseissä määritettyjä palkkatasoja.
Terveys ja turvallisuus
Kaikissa Kemiran toimipisteissä ja toiminnoissa käytetään ja pidetään yllä ISO 45001
-standardin mukaista integroitua johtamisjärjestelmää. Sertifiointia haetaan sidosryhmien
odotusten ja asiakkaiden tarpeiden pohjalta. ISO 45001 -sertifioitujen toimipaikkojen osuus on
parantunut edelliseen vuoteen verrattuna. Vuonna 2023 osuus oli 94 % ja vuonna 2024 osuus
oli 97 %, kun yhteensä 68 :lla Kemiran toimipaikalla (R&D, tuotanto ja toimistot) oli ISO-
sertifikaatti.

Oma työvoima, joka kuuluu yrityksen työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin, % | 2024 | 2023
Työsuhteiset työntekijät | 100,0 | 100,0
Muut kuin työsuhteiset työntekijät | 100,0 | 100,0

Kemira raportoi turvallisuustason indikaattoreina työtapaturmien kokonaismäärän (Total
Recordable Injuries, TRI) ja poissaoloon johtaneiden tapaturmien kokonaismäärän (Lost Time
Incidents, LTI) sekä niiden taajuudet (TRIF ja LTIF) miljoonaa työtuntia kohden.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 84

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Työtapaturmat (TRI) | Lukumäärä | Taajuus (TRIF) 1)
2024 | 2023 | 2024 | 2023
Työsuhteiset työntekijät | 29 | 21 | 2,7 | 1,9
Urakoitsijat | 14 | 16 | 5,3 | 4,8
Yhteensä | 43 | 37 | 3,2 | 2,5

1) Työtapaturmat miljoonaa työtuntia kohden

Poissaoloon johtaneet tapaturmat (LTI) | Lukumäärä | Taajuus (LTIF) 1)
2024 | 2023 | 2024 | 2023
Työsuhteiset työntekijät | 7 | 12 | 0,6 | 1,1
Urakoitsijat | 9 | 9 | 3,4 | 2,7
Yhteensä | 16 | 21 | 1,2 | 1,4

1) Työtapaturmat miljoonaa työtuntia kohden
Vuonna 2024 työtapaturmien kokonaismäärä (TRI) oli 43 (37) ja työtapaturmataajuus (TRIF) oli
3,2 (2,5). Kemiran työsuhteisten työntekijöiden työtapaturmataajuus oli 2,7 seurauksena
29:stä tapaturmasta. Poissaoloon johtaneiden tapausten kokonaismäärä (Lost Time Incidents,
LTI) oli 16 eli matalampi kuin vuonna 2023 (21). Vastaavasti poissaoloon johtaneiden
tapaturmien taajuus oli 1,2 (1,4) . Kemirassa ei tapahtunut pysyvään haittaan johtaneita
tapaturmia vuonna 2024, eikä vuoden 2005 jälkeen ole tapahtunut kuolemaan johtaneita
työtapaturmia omalle henkilökunnalle, tilapäistyövoimalle (contingent workforce) eikä
urakoitsijoille.
Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
Kemirassa painotetaan sen tärkeyttä, että työsuhteiset työntekijät ja tilapäinen työvoima
(contingent workforce) ilmoittavat kaikista ongelmista tai huolenaiheista, ja Kemira tarjoaa ja
edistää erilaisia kanavia, joiden avulla väärinkäytösepäilyistä voidaan ilmoittaa. Ilmoituksia
tehdään Ethics and Compliance -yksikölle (ilmoituskanava tai sähköposti) tai johdolle.
Ulkopuolinen palveluntarjoaja pitää yllä Ethics and Compliance -ilmoituskanavaa, ja se on
työsuhteisten työntekijöiden ja tilapäisen työvoiman käytettävissä. Ilmoittajat voivat tehdä
ilmoituksia omalla kielellään puhelimitse ja verkkolomakkeella. Kanava on käytettävissä
ympäri vuorokauden Kemiran intranetissä, ja siitä tiedotetaan erilaisilla viestintätavoilla
kaikissa yhtiön toimipisteissä. Ethics and Compliance -yksikkö hallinnoi
ilmoituskanavajärjestelmää ja ilmoitusten käsittelyprosessia. Ethics and Compliance -
valiokunta valvoo ilmoitusten tarkistamista ja tutkintaa. Valiokunnan vastuulla on myös
varmistaa, että korjaavat toimet ovat yhdenmukaisia koko organisaatiossa. Ethics and
Compilance -valiokunnan jäseniä ovat lakiasiainjohtaja, henkilöstöjohtaja, sisäisen
tarkastuksen johtaja sekä eettinen johtaja.
Ongelmista tai huolenaiheista ilmoittavat henkilöt voivat halutessaan pysyä anonyymeina, ja
kaikki ilmoitukset käsitellään luottamuksellisesti. Näin ilmoituksia voidaan tutkia
asianmukaisesti ja tutkinnassa voidaan noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä. Ethics and
Compliance -valiokunnan tehtävänä on käydä läpi kaikki ilmoitetut tapaukset sekä arvioida ja
luokitella kaikki vastaanotetut väitteet tosiseikkojen, tapahtumien ja olosuhteiden kuvausten
perusteella. Arvioinnin avulla selvitetään, tarvitaanko tutkintaa. Mikäli näin on, tapausten
tutkimiseen nimetään henkilö tai ryhmä organisaatiosta. Tutkinnasta saattaa vastata myös
Internal Audit -yksikkö. Ethics and Compliance -valiokunta määrittää lopputuloksen ja
esittelee yhteenvedon tarkastusvaliokunnalle. Jos väärinkäytös on tapahtunut, Kemira ryhtyy
asianmukaisiin toimenpiteisiin, mukaan lukien korjaavat, kurinpidolliset ja/tai oikeudelliset
toimenpiteet, sovellettava lainsäädäntö huomioon ottaen.
Vuonna 2024 tehtiin yhteensä 59 ilmoitusta, joista 33 liittyi syrjintään tai häirintään. Vuoden
2024 loppuun mennessä, 25 näistä ilmoituksista oli tutkittu ja niistä 14 varmistettiin tutkinnan
jälkeen syrjintä- tai häirintätapauksiksi. Kemira ei ole luokitellut syrjintätapauksia sukupuolen,
rodun tai etnisen alkuperän, kansallisuuden, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän
tai seksuaalisen suuntautumisen mukaan. Vuoden 2024 aikana Kemiralle ei raportoitu yhtään
väitettyä vakavaa ihmisoikeusrikkomusta. Näin ollen Kemiralla ei ole ollut tarvetta maksaa
korvauksia ihmisoikeustapausten tai valitusten korjaamiseksi vuoden 2024 aikana.
Epäkohtiin ja niiden korjaamiseen liittyvä tieto kootaan eri yksiköiden toimesta. Ethics and
Compliance ja Internal Audit -yksiköt kokoavat raportoidut tapaukset. Sen lisäksi HR-yksikkö
kerää numeerisen ihmisoikeusloukkaustapauksiin liittyvän tiedon paikallisilta HR-
yhteyshenkilöiltä. HR-yksikön tiedonkeruu tehdään sen varmistamiseksi, että kaikki vakavat
tapaukset on raportoitu Ethics and Compliance tai Internal Audit -yksikölle ja käsitelty
asianmukaisen prosessin mukaan.
Integriteetti-indeksi
Kemira mittaa integriteetti-indeksillä työsuhteisten työntekijöiden käsityksiä integriteetistä.
Mittausten avulla Kemira pyrkii varmistamaan, että työsuhteiset työntekijät ovat tietoisia
edellä kuvatuista prosesseista ja luottavat niihin keinona nostaa esiin huolenaiheitaan.
Integriteetti-indeksin kysymys (”Voin ilmoittaa Kemirassa epäeettisestä käytöksestä tai
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 85

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

käytännöistä ilman pelkoa seuraamuksista”) on yleensä osa Kemiran globaalia
henkilöstökyselyä. Integriteetti-indeksi raportoidaan seuraavan kerran, kun se mitataan
vuoden 2025 henkilöstökyselyssä.
YHDENVERTAINEN KOHTELU JA YHTÄLÄISET MAHDOLLISUUDET KAIKILLE
Monimuotoisuuden mittarit
Kemira seuraa yhtiön sukupuoli- ja ikäjakaumaa, ja sen tavoitteena on edistää
monimuotoisuutta yrityksen kaikilla tasoilla.

| Lukumäärä | Jakauma, %
Ylin johto sukupuolen mukaan eriteltynä 1) | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Naiset | 38 | 42 | 29 | 31
Miehet | 92 | 94 | 71 | 69
Yhteensä | 130 | 136 | 100 | 100

1) Kemiran johto (Director, Vice President ja Senior Vice President -tasoiset tehtävät, pois lukien johtoryhmä).

| Lukumäärä | Jakauma, %
Työsuhteisten työntekijöiden ikäjakauma | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
< 30 | 444 | 484 | 9 | 10
30–50 | 2 758 | 2 847 | 59 | 58
> 50 | 1 496 | 1 584 | 32 | 32
Yhteensä | 4 698 | 4 915 | 100 | 100

Koulutus ja osaamisen kehittäminen
Kemira on sitoutunut kouluttamaan työntekijöitään ja kehittämään heidän osaamistaan.
Kemira tarjoaa jokaiselle työsuhteiselle työntekijälleen mahdollisuuden osallistua olennaisiin
osaamisen kehittämisohjelmiin ja hyödyntää oppimismahdollisuuksia, joilla voidaan tukea
työntekijöiden osaamisen parantamista mm. työssäoppimisohjelmien (mukaan lukien yleinen
ja tehtäväkohtainen osaamisen kehittäminen), buddy-/valmennus-/mentorointiohjelmien sekä
perinteisten menetelmien, kuten lähiopetuksen ja verkko-opiskelun kautta. Kemiran
tavoitteena on, että kaikki koulutukseen ja henkilöstön kehittämiseen käytetyt tunnit
dokumentoidaan globaaliin koulutustenhallintajärjestelmään (Learning Management System).
Tätä tavoitetta edistettiin myös vuonna 2024. Tällä hetkellä järjestelmään on kirjattu
johtajuuden kehittämistoimia, alueellisia ja globaaleja osaamisen kehittämistoimia sekä
ammatillisiin koulutuksiin ja moniin paikallisiin ohjelmiin liittyviä toimia. Osa koulutus- ja
kehittämistoimista kirjataan kuitenkin edelleen paikallisesti, eivätkä ne vielä kuulu globaalin
järjestelmän piiriin.
Esimerkkejä globaaleista ja alueellisista ohjelmista vuonna 2024:
• Liiketapaperiaatekoulutus, Gifts, Entertainment & Anti-Bribery -koulutus, Human Rights &
Business -koulutus, Speak Up- koulutus ja tietoturvakoulutukset sekä muut
vaatimustenmukaisuuteen liittyvät koulutukset, jotka järjestetään pääasiassa
verkkokoulutuksina
• DEI-koulutusohjelmat, jotka järjestetään verkkokursseina sekä ohjaajien vetäminä
virtuaalisina, lähiopetus- ja hybridikoulutustilaisuuksina
• Kemiran periaatteisiin (Focus on Growth, Collaborate to Succeed, Deliver Value) liittyvät
koulutukset, joihin osallistui noin 3400 työntekijää vuonna 2024, ja kasvukulttuuriin liittyvät
koulutukset, mukaan lukien Kemira Catalyst Summit, johon osallistui noin sata (100)
Kemiran johtajaa ja lupaavaa osaajaa (Talents) eri maista
• Learn & Grow month -tapahtuma, jonka aikana kaikille työntekijöille järjestettiin 20
tilaisuutta, joihin osallistui yhteensä noin 420 työntekijää
• Kestävän kehityksen koulutukset, esimerkiksi Kemira kestävyyteen keskittyvänä yrityksenä
-koulutus
• EHSQ-aiheisiin liittyvät ohjelmat, mukaan lukien kestävyystoimintaperiaatteet ja EHSQ-
standardit – nämä koulutukset ovat pakollisia kaikille työsuhteisille työntekijöille, joita aihe
koskee. Näin pyritään varmistamaan työntekijöiden turvallisuustietoisuuden,
-ymmärryksen, -vaatimustenmukaisuuden sekä Kemiran turvallisuuskulttuurin jatkuva
kehittyminen.
• Globaali turvallisuuskoulutusohjelma kaikille tuotannon esihenkilöille vuonna 2024.
Ohjelman tarkoituksena on asettaa selkeät odotukset Kemiran tuotantolaitosten
työnjohdolle, korostaa turvallisuutta ja jakaa parhaita käytäntöjä.
Suorituksen johtaminen ja kehittyminen
Kemiran globaali suoritus- ja kehityskeskusteluprosessi (Performance & Development
Discussion, PDD) on jatkuva prosessi, joka kattaa neljä osa-aluetta:
1. Suoriutuminen – suoritustavoitteiden asettaminen vuoden alussa ja edistymisen ja
saavutusten säännöllinen tarkastelu
2. Kehittyminen – kyvyistä, vahvuuksista ja kehittymisalueista sekä uratavoitteista
keskusteleminen
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 86

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

3. Seuranta ja palaute – seuranta ja palaute esihenkilöltä, työtovereilta ja muilta sidosryhmiltä
ympäri vuoden
4. Yleinen suoriutuminen ja potentiaali – toimihenkilöiden suoriutumisen ja potentiaalin
vuosittainen arviointi ja kalibrointi
Globaali prosessi kattaa kaikki vakituisessa työsuhteessa olevat työntekijät, niin toimihenkilöt
kuin operatiiviset tuotannon työntekijät. Määräaikaiset työsuhteiset työntekijät voivat olla
prosessissa mukana sopimuksen kestosta riippuen.

Työsuhteiset työntekijät, jotka osallistuivat säännöllisiin suoritus- ja kehityskeskusteluihin 1) | Lukumäärä | Kattavuus, %
2024 | 2023 | 2024 | 2023
Työntekijät sukupuolen mukaan |  |  |  |
Naiset | 1 211 | 1 233 | 99 | 98
Miehet | 3 287 | 3 175 | 98 | 91
Työntekijät kategorian mukaan |  |  |  |
Toimihenkilöt | 2 735 | 2 770 | 98 | 98
Operatiiviset työntekijät | 1 763 | 1 638 | 98 | 85
Yhteensä | 4 498 | 4 408 | 98 | 93

1) Kattaa 30.9.2024 vakituisessa työsuhteessa olevat työntekijät (lukuun ottamatta työntekijöitä, jotka ovat pitkällä
vapaalla, esim. perhevapaalla)
Palkitseminen
Kemirassa tasa-arvoisella palkitsemisella tarkoitetaan sitä, että työntekijöille maksetaan ja
heitä palkitaan oikeudenmukaisesti. Kemira on globaali teollisuusyritys, jolla on työntekijöitä
38 maassa. Globaalista läsnäolosta ja työvoimarakenteesta johtuen palkkatasot vaihtelevat
työntekijäryhmien ja maiden välillä. Kemiran mukaan sukupuolten välinen tasoittamaton
palkkaero oli 5,8 % vuonna 2024, kun huomioidaan kaikki työntekijät kaikissa toimintamaissa.
Kemira raportoi selittämättömän palkkaeron poistamisesta jo syyskuussa 2023. Kemira on
tunnistanut niin sanottuja perusteltuja palkkaeroja: Palkat voivat erota toisistaan
työntekijöiden sijainnin, tehtävätason ja vaaditun asiantuntijuuden, yksilön suoriutumisen ja
mahdollisten paikallisten vaatimusten, kuten työehtosopimuksien perusteella. Näiden
perusteltujen tekijöiden huomioimisen jälkeen on mahdollista tunnistaa perusteettomia
palkkaeroja. Kemiran kohdalla tämä ei rajoitu vain sukupuolten väliseen palkkaeroon, vaan
tarkastelussa otetaan huomioon käytettävissä olevat tiedot, kuten sukupuoli, kansallisuus,
etninen tausta, ikä ja muut mahdolliset ominaisuudet. Kemiran säännöllinen seuranta tasa-
arvoiseen palkitsemiseen liittyen ottaa huomioon edellä mainitut seikat, havaitsee mahdollisia
perusteettomia palkkaeroja ja käynnistää toimenpiteitä niiden korjaamiselle viipymättä.
Vuotuista kokonaispalkitsemista koskeva suhdeluku heijastaa Kemiran korkeinta palkkiota
saavan henkilön ja työsuhteisten työntekijöiden vuotuisten kokonaispalkkioiden keskiarvon
suhdetta, pois lukien korkeinta palkkiota saavan henkilön eli toimitusjohtajan palkkiot. Jotta
voidaan varmistaa, että toimitusjohtajan ja osakkeenomistajien edut ovat yhteneväiset,
muuttuvien palkkioiden – ja etenkin pitkän aikavälin kannustinohjelmien – painotus
toimitusjohtajan kokonaispalkkiomahdollisuudessa on merkittävä. Työntekijöiden palkkiot
ovat sitä vastoin vakaammat, ja pienempi osa kokonaisansioista koostuu muuttuvista
palkkioista. Suhdelukuun vaikuttavat myös Kemiran koko ja maiden markkinaehtojen
mukaisten palkitsemistasojen vaihtelevuus. Vuonna 2024 vuotuista kokonaispalkitsemista
koskeva suhdeluku oli 27 (Kemiran korkeinta palkkiota saavan henkilön ja kaikkien
työntekijöiden vuotuisten kokonaispalkkioiden keskiarvon suhdeluku). Kemiran kokemuksen ja
ymmärryksen perusteella annettu keskiarvo edustaa ESRS standardin vaatimaa mediaania.
MUUT TYÖHÖN LIITTYVÄT OIKEUDET
Lapsityövoima ja pakkotyö
Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaisesti Kemira ei käytä pakko- tai lapsityövoimaa. Kemira
tiedostaa, että kontrollitoimista huolimatta näihin aiheisiin liittyvät riskit voivat olla
suuremmat tietyissä suuririskisissä maissa, joissa Kemiralla on omaa toimintaa. Näitä ovat
Kiina, Brasilia, Intia, Indonesia ja Etelä-Korea. Vähentääkseen näitä riskejä Kemira tekee
henkilöllisyys- ja ikätarkastuksia rekrytointiprosessin aikana. Lisäksi monissa maissa
paikallinen työlainsäädäntö ja/tai työehtosopimukset sisältävät erittäin laajamittaisia
sääntöjä, jotka koskevat nuoria työntekijöitä, työajan rajoituksia, työtehtäviä, työympäristöä
sekä yleistä terveyttä, hyvinvointia ja koulutusmahdollisuuksia.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 87

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Konsernin laatimisperiaatteet
Kemiran työsuhteisten ja muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden (tilapäistyövoima,
contingent workforce) kokonaislukumäärät ilmoitetaan lukuina raportointijakson lopussa
(31.12.2024). Kemiran työsuhteisten työntekijöiden lukumäärään kuuluvat myös työntekijät,
jotka eivät ole ns. aktiivisessa työsuhteessa, eli pitkällä vapaalla (esim. perhevapaalla) olevat
työntekijät.
Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuudella viitataan kaikkiin vakituisiin työsuhteisiin
työntekijöihin, jotka ovat lähteneet yrityksestä vuoden 2024 aikana verrattuna
raportointijakson keskimääräiseen vakituisten työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärään.
Työehtosopimusten ja henkilöstön edustajien kattavuus perustuu työsuhteisten
työntekijöiden lukumäärään 30.9.2024. Vuoden viimeisellä neljänneksellä tapahtuneiden
muutosten ei odoteta vaikuttavan kattavuuteen.
Palkitsemiseen liittyvät luvut ilmoitetaan perustuen aktiivisiin työsuhteisiin 31.12.2024.
Lukuihin sisällytetään kaikki työsuhteiset toimihenkilöt ja operatiiviset työntekijät
(kokoaikaiset, osa-aikaiset ja määräaikaiset työsuhteet). Sukupuolten palkkaero on laskettu
käyttämällä nais- ja miespuolisten työsuhteisten työntekijöiden keskimääräisiä
bruttovuosipalkkoja, jotka on muunnettu euroiksi ennen laskentaa. Luku kuvaa ryhmien välistä
palkkatasojen eroa ilmaistuna prosenttiosuutena miespuolisten työsuhteisten työntekijöiden
keskimääräisestä palkasta. Laskennassa ei ole otettu huomioon muita palkkioita, kuten
kannustimia, ylityökorvauksia, vuorokorvauksia ja etuuksia.
Vuotuista kokonaispalkitsemista koskeva suhdeluku lasketaan kyseisen vuoden aikana
maksettujen palkkioiden perusteella. Toimitusjohtajan ansioihin kuuluvat säännöllinen
peruspalkka, etuudet sekä lyhyen ja pitkän aikavälin tulospalkkiot. Kaikkien työsuhteisten
työntekijöiden keskimääräiset kokonaispalkkiot sisältävät kaikki työsuhteisten työntekijöiden
palkat. Lukuun sisällytetään jaksotetut lyhyen aikavälin tulospalkkiot, mutta se ei sisällä
sivukuluja tai toimitusjohtajan kokonaispalkkiota.
Suoritus- ja kehityskeskustelujen kattavuus ilmoitetaan prosenttiosuutena niistä 30.9.2024
vakituisessa työsuhteessa olevista työntekijöistä, joiden vuoden 2024 tulos- ja
kehityskeskustelu on hyväksytty (pois lukien työntekijät, jotka ovat pitkällä vapaalla, esim.
perhevapaalla).
Työtapaturmien kokonaismäärä (Total Recordable Injuries, TRI) sisältää poissaoloon johtaneet
tapaturmat, korvaavaan työhön johtaneet, ja lääkinnällistä hoitoa vaatineet tapaturmat
kattaen työsuhteiset työntekijät, tilapäistyövoiman (contingent workforce) ja urakoitsijat.
Kokonaistyötapaturmataajuus (Total Recordable Injury Frequency, TRIF) raportoidaan
miljoonaa työtuntia kohden. Poissaoloon johtaneiden tapaturmien kokonaismäärä (Lost Time
Incidents, LTI) kattaa Kemiran työsuhteiset työntekijät, tilapäistyövoiman (contingent
workforce) ja urakoitsijat, ja niiden taajuus (Lost Time Incidents Frequency, LTIF) raportoidaan
miljoonaa työtuntia kohden. Kemiran nykyisten raportointikäytäntöjen mukaisesti
tilapäistyövoimaa (contingent workforce) koskevat työtunnit ja työtapaturmat sisältyvät
yleisiin työtapaturmatilastoihin sen sijaan, että ne raportoitaisiin erikseen. Kemiran
tuotantolaitokset raportoivat työtunnit manuaalisesti EHSQ-järjestelmän kautta. Vuonna 2025
Kemira aikoo toteuttaa kattavan työaikaraportoinnin arvioinnin, jotta tätä tunnistettua
kehityskohdetta voidaan parantaa.
Osallisuusindeksi (Inclusion Index) perustuu Kemiran globaalin henkilöstökyselyn neljän osa-
alueen (aitous, yhteenkuuluvuus, kasvu ja osallistavat johtajat) keskiarvoon. Kysely tehdään
yleensä kahdesti vuodessa. Kemiran tuloksia verrataan globaaliin kakki toimialat kattavaan
vertailuarvoon. Kaikki Kemiran työsuhteiset työntekijät voivat vastata kyselyyn. Vastauksissa
käytetään asteikkoa 1–5 (täysin eri mieltä / täysin samaa mieltä), ja ulkopuolinen
palveluntarjoaja muuntaa vastaukset indekseiksi asteikolla 0–100 (100 = kaikki ovat täysin
samaa mieltä).
Mittareiden määritelmät eivät ole ulkoisen toimijan validoimia lukuun ottamatta Ernst & Young
Oy:n varmennusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 88

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

S2 Arvoketjun työntekijät
ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Työolot
○ | Mahdolliset ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi arvoketjun terveys- ja turvallisuusongelmat, erityisesti suuririskisissä maissa |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää |  | • Liiketapaperiaatteissa ja liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin kohdistuvia odotuksia ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja kemikaalien turvalliseen käyttöön liittyen • Toimittajien kestävyysarvioinneilla ja -tarkastuksilla tunnistetaan riskejä liittyen toimittajien ihmisoikeusvaikutuksiin, -riskeihin ja -hallintaan • Tuotevastuullisuuden ohjeistuksessa kuvataan Kemiran sitoutumista kemikaalien turvalliseen käyttöön. Prioriteettiaineiden hallintaprosessin tavoitteena on vähentää kemikaalien kielteisiä vaikutuksia koko arvoketjussa.
○ | Työlainsäädännön toteuttamiseen liittyvät mahdolliset riskit tietyissä uusiutuvien raaka-aineiden arvoketjuissa |  | ↗ Alkupää |
● | Urakoitsijoiden terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tapaukset; tämä on yksi merkittävä riskiryhmä arvoketjun työntekijöiden keskuudessa |  | ● Omat toiminnot |  | • Liiketapaperiaatteiden ensimmäinen periaate on tarjota turvalliset ja terveelliset työolot kaikissa toimipaikoissa sekä Kemiran omille työsuhteisille työntekijöille että urakoitsijoille • Kemira valitsee urakoitsijat esitietokyselyn pohjalta. Valittujen urakoitsijoiden on suoritettava pakolliset työlupa- ja turvallisuusperehdytykset.
Muut työhön liittyvät oikeudet
○ | Mahdolliset ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi lapsi- ja pakkotyövoiman käyttö arvoketjussa, erityisesti suuririskisissä maissa |  | ↗ Alkupää ↘ Loppupää |  | • Liiketapaperiaatteissa ja liikekumppanien liiketapaperiaatteissa määritellään toimittajiin ja Kemiran asiakkaisiin kohdistuvia odotuksia ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyen • Toimittajien kestävyysarviointien ja -tarkastuksien avulla tunnistetaan toimittajien ihmisoikeusvaikutuksiin, - riskeihin ja -hallintaan liittyviä riskejä
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
Kemira on tunnistanut arvoketjun työntekijöihin liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa. Arvoketjun työntekijöihin liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien analyysi perustui sisäisiin haastatteluihin ja
aineistoihin sekä Kemiran viimeisimpään ihmisoikeusvaikutusten arviointiin.
Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin metodologia perustui yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön
(OECD) due diligence -ohjeistukseen. Analyysin perusteella Kemira on tunnistanut arvoketjun
työntekijöihin liittyviä mahdollisia keskeisiä ihmisoikeusvaikutuksia ja -riskejä edellä olevan
taulukon mukaisesti .
Strategia ja liiketoimintamalli
Kemira tarjoaa vastuullisia kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille,
sopivimpia tuotteita sekä asiantuntemusta, jonka avulla asiakkaiden tuotteiden laatua ja
prosessi- ja resurssitehokkuutta voidaan parantaa. Kestävyys on sisällytetty Kemiran
strategiaan ja pitkän aikavälin menestykseen, sillä Kemiran asiakkaat haluavat yhä enemmän
kestäviä ratkaisuja.
Kemiran tuotteet ja arvoketjun alkupään raaka-aineet ovat teollisuuskemikaaleja, joiden
käsittelyssä, varastoinnissa, kuljetuksessa ja käytössä on noudatettava korkeita
turvallisuusstandardeja, jotta vältetään kielteiset vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön. Kemiran
ensisijainen velvollisuus on varmistaa, että kemikaalit, etenkin erityistä huolta aiheuttavat
aineet, eivät vaikuta kielteisesti arvoketjun alku- ja loppupään työntekijöihin. Nykyisiä Kemiran
toimintaprosesseja päivitettäessä kiinnitetään erityistä huomiota tiettyihin ihmisryhmiin,
joihin Kemiran liiketoiminta vaikuttaa todennäköisimmin. Kielteisiä vaikutuksia voidaan
ennaltaehkäistä huolellisella toimittajien ja urakoitsijoiden johtamistyöllä sekä sillä, että
Kemiran asiakkaille ja muille arvoketjun työntekijöille annetaan asianmukaista kemikaalien
turvallista käyttöä koskevaa opastusta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 89

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kemiran uusiutuviin kemikaaleihin tähtäävän strategian myötä arvoketjun alkupäässä saattaa
syntyä uusia yhteiskunnalliseen kestävyyteen liittyviä vaikutuksia ja riskejä. Nämä on jatkossa
otettava huomioon strategian täytäntöönpanossa.
Kemira on tunnistanut suuririskisiä maita arvoketjujensa alku- ja loppupäissä. Suuririskiset
maat sijaitsevat erityisesti APAC-alueella, ja niissä lapsi- ja pakkotyöhön liittyvän riskin
todennäköisyys on korkea. Kolmas osapuoli on määritellyt Kemiran s uuririskiset maat.
Määrittelyyn on käytetty erilaisia ihmis- ja työoikeuksia koskevia julkisia indeksejä (vuoden
2022 Business Social Compliance Initiative -aloite, Labor Rights -indeksi, Global Rights -
indeksi).

Olennaiset vaikutukset | Sijainti arvoketjussa | Työntekijät, joihin vaikutukset todennäköisesti kohdistuvat | Erityisen haavoit- tuvassa asemassa olevat työntekijät
Työolot
○ | Ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi arvoketjun terveys- ja turvallisuusongelmat, erityisesti suuririskisissä maissa | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | Alkupää: Kemikaaleja käsittelevät tuotantolaitos-, laboratorio-, logistiikka- ja varastotyöntekijät Loppupää: Kemiran asiakkaiden työntekijät, jotka käsittelevät Kemiran tuotteita | Huoltotyöntekijät, määräaikaiset työntekijät, maahanmuuttajat, lapset ja raskaana olevat naiset
○ | Työlainsäädännön toteuttamiseen liittyvät riskit tietyissä uusiutuvien raaka-aineiden arvoketjuissa | ↗ Alkupää | Työntekijät, jotka työskentelevät Kemiran raaka-aineiden lähteiden parissa | Lapset, maahanmuuttajat ja työntekijät, jotka eivät osaa lukea
● | Urakoitsijoiden terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tapaukset; tämä on yksi merkittävä riskiryhmä arvoketjun työntekijöiden keskuudessa | ● Omat toiminnot | Ulkoiset urakoitsijat kunnossapito- ja korjaustöissä, seisokkeihin ja perusparannuksiin liittyvissä töissä sekä muissa erikoistöissä Kemiran toimipaikoilla | Huoltotyöntekijät, määräaikaiset työntekijät ja maahanmuuttajat
Muut työhön liittyvät oikeudet
○ | Ihmisoikeusrikkomukset, esimerkiksi lapsi- ja pakkotyövoiman käyttö arvoketjussa, erityisesti suuririskisissä maissa | ↗ Alkupää ↘ Loppupää | Työntekijät, jotka työskentelevät suuririskisissä maissa joko Kemiran arvoketjun alku- tai loppupäässä | Lapset, maahanmuuttajat ja työntekijät, jotka eivät osaa lukea

ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT TOIMINTAPERIAATTEET
Kemira on laatinut toimintaperiaatelinjauksia, joissa asetetaan korkeatasoisia
ihmisoikeustavoitteita, joita Kemiran liikekumppanien on noudatettava. Nämä
toimintaperiaatteet kattavat koko arvoketjun ja kaikki arvoketjun työntekijät.
Toimintaperiaatteiden keskeinen sisältö, laajuus, prosessi, vastuuvelvollisuus ja saatavuus on
kuvattu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osion Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamisen
toimintaperiaatteet -kappaleessa.
Kemiran yleinen lähestymistapa ihmisoikeuksia kohtaan on kuvattu liiketapaperiaatteissa.
Yhteenveto löytyy S1 Omat työntekijät -osiosta. Kemiran liikekumppanien
liiketapaperiaatteissa kuvattu yleinen lähestymistapa ihmisoikeuksia kohtaan on, että
liikekumppanit sitoutuvat kunnioittamaan ihmisten perusoikeuksia, olemaan koskaan
käyttämättä lapsi- tai pakkotyövoimaa ja maksamaan kaikkien sovellettavien palkkalakien
mukaisia korvauksia. Nämä vaatimukset ovat YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen
julistuksen ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ydinsopimusten mukaisia. Kemira velvoittaa
liikekumppaninsa valmistamaan ja kehittämään tuotteita korkeimpien eettisten ja
turvallisuusstandardien mukaisesti sekä noudattamaan sovellettavia tuoteturvallisuuslakeja
ja -määräyksiä ja tiedottamaan vaaroista ja kemikaalien turvallisesta käytöstä. Kaikkien
toimittajien on noudatettava Kemiran liikekumppaneiden liiketapaperiaatteita asioidessaan
Kemiran kanssa. Liikekumppaneiden liiketapaperiaatteista viestitään kaikille toimittajille
perehdytyksen ja tilausprosessin aikana. Periaatteet ovat osa Kemiran ehtoja.
Kemira-konsernin tuotevastuullisuuden ohjeistus pyrkii takaamaan, että sidosryhmät voivat
käsitellä ja käyttää Kemiran tuotteita turvallisesti, että ne ovat turvallisia ympäristön kannalta
ja että mahdolliset kemialliset riskit ja niiden vaikutukset sisällytetään Kemiran toimintaan,
strategian toteuttamiseen ja pitkän aikavälin strategiseen kehittämiseen liittyvään
päätöksentekoon. Kemiran liiketoiminnan perusedellytyksiä ovat kemikaalien turvallisen
käytön ennakoiva hallinta sekä ympäristön ja ihmisten terveyden suojelu. Kemira-konsernin
tuotevastuullisuuden ohjeistuksen avulla viestimme jatkuvasti tuotevastuullisuudesta
työntekijöille, toimittajille, liikekumppaneille tai arvoketjun muille mahdollisille sidosryhmille.
Ohjeistus lisää näin ollen tietoisuutta tuotevastuullisuudesta.
Nykyajan orjuutta koskeva lausunto on Kemiran hallituksen hyväksymä julkisesti saatavilla
oleva lausunto. Siinä vedetään yhteen Kemiran ihmisoikeuskysymyksiin liittyvät periaatteet ja
annetaan yleisnäkemys siitä, miten ihmisoikeuskysymyksiä hallinnoidaan ja korjataan. Siinä
käsitellään myös ihmiskauppaan sekä lapsi- ja pakkotyöhön liittyviä ehkäisy- ja hallintakeinoja.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 90

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

EPÄKOHTIIN, KORJAAMISEEN JA
SIDOSRYHMÄVUOROVAIKUTUKSEEN LIITTYVÄT PROSESSIT
Sidosryhmävuorovaikutus arvoketjun alku- ja loppupäässä
Kemira tarkastelee säännöllisesti sidosryhmiensä odotuksia ja mahdollisia huolenaiheita.
Sidosryhmävuorovaikutuksen toimia ovat muun muassa tietojen jakaminen, aktiivinen
vuoropuhelu ja yhteistyö yhteistä etua koskevissa asioissa. Näistä toimista saatu palaute ja
tieto on sisällytetty Kemiran toiminnan kehittämiseen. Sidosryhmiltä saatu palaute on tärkeä
osa riskienhallintaa myös arvoketjun alku- ja loppupään työntekijöiden suhteen.
Kemira käy aktiivista vuoropuhelua arvoketjun alkupään toimittajiensa kanssa.
Toimittajatarkastuksia ja toimittajien suoritusten arviointeja tehdään säännöllisesti.
Arviointien tulokset käydään läpi yhdessä toimittajien kanssa osana toimittajien
johtamiskäytäntöjä. Heidän kanssaan laaditaan myös tarvittavia kehittämissuunnitelmia, joita
Kemira seuraa.
Asiakasmenestys on yksi Kemiran ydinarvoista. Kemiran tavoitteena on ymmärtää asiakkaiden
tarpeita, tarjota erinomaisia kokemuksia tuotteista ja palveluista sekä rakentaa läheinen
suhde, jonka myötä asiakkaat pysyvät uskollisina Kemiralle. Kemira mittaa asiakkaiden
tyytyväisyyttä kokemuksiinsa vuosittaisella Voice of Customer (VoC) -suhdekyselyllä. Kyselyn
avulla saadaan arvokasta tietoa, pyritään ymmärtämään asiakkaiden tarpeita ja selvitetään,
kuinka hyvin Kemira on pystynyt vastaamaan asiakkaiden odotuksiin. VoC -kyselyssä kerätään
tietoja asiakaskokemuksista ja siitä, miten tyytyväisiä asiakkaat ovat tuotteisiin, toimituksiin,
turvallisuuteen, palveluihin ja suhteeseen Kemiran edustajan kanssa.
Kemira käyttää ulkoisia palveluntarjoajia (ulkoiset urakoitsijat) omissa toimipaikoissaan. Nämä
palvelut kattavat kunnossapito- ja korjaustyöt, seisokkeihin ja suurempiin perusparannuksiin
liittyvät työt sekä muut erikoistyöt Kemiran toimipaikoilla. Ulkoisia urakoitsijoita sitoutetaan
tekemällä säännöllisesti urakoitsijoiden suoritusten arviointeja, joiden tulokset käydään läpi
yhdessä valikoitujen ulkoisten urakoitsijoiden kanssa. Lisäksi käytössä on useita paikallisia
käytäntöjä ulkoisten urakoitsijoiden sitouttamiseen, kuten turvallisuustapahtumat, joissa
käydään läpi ajankohtaisia terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä aiheita.
Huolimatta aktiivisesta vuoropuhelusta toimittajien, asiakkaiden ja ulkopuolisten
urakoitsijoiden kanssa Kemiralla ei ole käytössä yleisiä prosesseja yhteydenpitoon arvoketjun
työntekijöiden tai heidän laillisten edustajiensa kanssa, joiden avulla kuultaisiin heidän
näkökulmansa ja tarpeensa suhteessa Kemiran olennaisiin heihin kohdistuviin vaikutuksiin.
Epäkohtiin ja niiden korjaamiseen liittyvät mekanismit arvoketjun alku- ja loppupäässä
Kemiran Ethics and Compliance -ohjelman tavoitteena on parantaa jatkuvasti Kemiran
vaatimustenmukaisuuden hallintaa. Ethics and Compliance -yksikkö valvoo sitä, että ohjelma
toteutetaan tehokkaasti, ja ohjelmasta raportoidaan säännöllisesti suoraan
tarkastusvaliokunnalle.
Ethics and Compliance -valiokunta valvoo vaatimustenmukaisuuteen liittyvien väitteiden
hallintaa ja varmistaa, että tutkinta, korjaavat toimenpiteet ja johdonmukaiset kurinpitotoimet
ovat oikeudenmukaisia ja riittävällä tasolla koko organisaatiossa. Kemirassa painotetaan sen
tärkeyttä, että työsuhteiset työntekijät ja muut keskeiset sidosryhmät ilmoittavat kaikista
ongelmista tai huolenaiheista Ethics and Compliance -ilmoituskanavan kautta. Lisätietoja
Ethics and Compliance -ilmoituskanavaprosessista tarkemmin S1 Oma työvoima -osion
Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset -kappaleessa. Kemirassa
väärinkäytösten paljastajia suojellaan väärinkäytöksistä ilmoittamisen toimintaperiaatteilla,
jotka kuvaillaan G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osiossa.
Asiakas- ja toimittajavalituskanavien kautta Kemiran henkilökunta voi nostaa esiin huolia,
jotka liittyvät arvoketjun alku- ja loppupään ongelmiin. Valitusten käsittelyssä käytetään
muodollista prosessia. Nämä kanavat ovat välillisesti sekä arvoketjun alkupään että
loppupään työntekijöiden käytettävissä. Tällä hetkellä niitä kuitenkin käytetään pääasiassa
laatuasioihin liittyviin valituksiin. Kemirassa on käytössä myös sisäinen järjestelmä terveys-,
turvallisuus- ja laatuasioihin sekä vaarallisiin olosuhteisiin, läheltä piti -tilanteisiin ja muihin
samantyyppisiin ongelmiin tai huolenaiheisiin liittyvien havaintojen keräämiseen ja käsittelyyn.
Kanava on välillisesti arvoketjun työntekijöiden käytettävissä. Sen avulla he voivat nostaa esiin
huolenaiheita, kuten terveys- ja turvallisuusasioihin liittyviä havaintoja ja valituksia. Vuonna
2024 Ethics and Compliance ilmoituskanavan, Ethics and Compliance-yksikön sähköpostin ja
muiden valituskanavien kautta ei raportoitu yhtäkään ihmisoikeusongelmaa tai
ihmisoikeuksien loukkausta, jotka liittyisivät arvoketjun työntekijöihin.
Kemira ei arvioi aktiivisesti sitä, ovatko arvoketjun työntekijät tietoisia Kemiran
ilmoituskanavista, ilmoituskanaviin liittyvistä Kemiran rakenteista ja prosesseista tai
luottavatko he niihin. Kemira tekee kuitenkin parhaillaan sen epäkohtien ja
korjaustoimenpiteiden hallintaan liittyvää kattavaa tutkimusta. Tutkimuksen tarkoituksena on
kartoittaa nykyisten mekanismien puutteita sekä lisätä sidosryhmien sitoutumista ja
avoimuutta due diligence -prosessin tähän osaan liittyen.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 91

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT TOIMET
Kemirassa tehdään toimia, joilla hallitaan, ehkäistään ja korjataan arvoketjun työntekijöihin
liittyviä kielteisiä vaikutuksia ja edistetään heihin liittyviä myönteisiä vaikutuksia. Seuraavassa
kappaleessa esitetyt koko arvoketjun kattavat toimenpiteet on tehty vuoden 2024 aikana.
Arvoketjun alkupää
Toimittajien johtaminen sekä toimittajiin liittyvä riskien- ja vaatimustenmukaisuuden hallinta
ovat Kemiran kestävän hankinnan etenemissuunnitelman kulmakiviä. Suunnitelman avulla
taataan toimitusketjun vastuullisuus. Tällä Kemiran maailmanlaajuisella prosessilla
kartoitetaan ja arvioidaan arvoketjun alkupään kestävyysvaikutuksia, -riskejä ja
-mahdollisuuksia. Toimittajien johtamistoimissa keskitytään taloudellisen tuloksen
parantamiseen, riskien ennakoimiseen ja vastuullisten ja innovatiivisten lähestymistapojen
luomiseen toimittajien kanssa. Toimet on jaettu kolmeen pääprosessiin: toimittajien
segmentointi, toimittajien suoritusten arvioinnit ja Vendor Value Program -ohjelma.
Kemiran toimittajat on jaettu neljään segmenttiin: strategiset, kriittiset, määrällisesti
merkittävät ja perustoimittajat. Toimittajat priorisoidaan useisiin tekijöihin perustuvan
riskienarvioinnin perusteella, jotta toimittajia voidaan johtaa paremmin ja suunnitella
tarvittaessa toimia riskien lieventämiseksi. Toimittajien suoritusten arviointi -ohjelmassa
kerätään ja annetaan säännöllisesti palautetta toimittajille sekä toiminnalliseen että
kestävään suorituskykyyn liittyen. Kaikki strategiset, kriittiset ja määrällisesti merkittävät
toimittajat arvioidaan säännöllisesti. Vendor Value Program -ohjelman tavoitteena on kehittää
valmiuksia, joiden avulla tunnistetaan sellaisia toimittajia, joiden kanssa johdetaan ja
kehitetään yhteistyötä Kemiran tuoteryhmiin liittyvissä eri arvoketjuissa. Kemiran toimittajiin
liittyvien riskien ja vaatimustenmukaisuuden hallintaprosessissa määritellään vaatimukset,
joita toimittajien on noudatettava, jotta ne voivat harjoittaa liiketoimintaa Kemiran kanssa.
Lisäksi hallintaprosessissa tarjotaan työkaluja ja prosesseja toimittajiin liittyvien
kestävyysriskien lieventämiseen (esim. kestävyysarvioinnit ja -tarkastukset).
Kemira käyttää EcoVadis-kestävyysluokitusyhtiötä avaintoimittajiensa kestävyysarviointeihin,
joissa painotetaan myös sosiaalisia kysymyksiä. Arvioinneissa keskitytään 21
kestävyyskriteeriin, jotka on ryhmitelty neljään teemaan: ympäristö, työntekijöiden oikeudet ja
ihmisoikeudet, eettisyys ja kestävä hankinta. Arvioinneissa mitataan yrityksen
kestävyyshallintajärjestelmän laatua kolmen johtamispilarin kautta: toimintaperiaatteet,
toimet ja tulokset. Toimittajien kestävyys pisteytetään, ja pisteytys tarjoaa yksityiskohtaisia
tietoja yrityksen vahvuuksista ja mahdollisista kehityskohteista. Jos arvioinnin tulokset eivät
täytä Kemiran suorituskykyvaatimuksia, toimittajien odotetaan ryhtyvän korjaaviin toimiin.
Kemira auditoi valikoidut suorat materiaalitoimittajat laadun ja yhteiskuntavastuun osalta
varmistaakseen, että ne täyttävät Kemiran odotukset. Yritysten
yhteiskuntavastuuauditointeja tekee sertifioitu kolmas osapuoli, ja niiden tarkoituksena on
varmistaa, että toimittajat eivät riko Kemiran liiketapaperiaatteita. Laatuauditoinneilla
validoidaan toimittajien johtamisjärjestelmiin, kestävyyteen, terveys- ja
turvallisuusstandardeihin, tuotantoon, laatuun ja toimitusvarmuuteen liittyviä prosesseja.
Toimittaja-arvioinnit ja -tarkastukset ovat osa hankintaprosesseja ja Sourcing-yksikön
tavoitteita, ja niitä seurataan kuukausitasolla. Tarkastusten tuloksia käydään läpi yhdessä
toimittajien kanssa. Heidän kanssaan laaditaan myös tarvittavia kehittämissuunnitelmia, joita
seurataan osana toimittajien johtamiskäytäntöjä.
Arvoketjun loppupää
Kemiran tuotevalikoima koostuu neljästä päätuoteryhmästä. Kaikki tuotteet dokumentoidaan
ja merkitään asianmukaisesti lakisääteisten vaatimusten mukaisesti. Myös vaaralliset
komponentit tunnistetaan ja niiden turvallisesta käytöstä annetaan ohjeita. Kemira tekee
käyttöturvallisuustiedotteet (Safety Data Sheet, SDS) kaikista tuotteistaan. Tuotteiden
elinkaaren hallinnan IT-järjestelmän avulla käyttöturvallisuustiedotteet ja pakkausmerkinnät
voidaan laatia viimeisimpien sääntelytietojen vaatimusten mukaisesti sekä niiden maiden
virallisilla kielillä, joissa tuotteita valmistetaan, varastoidaan tai myydään.
Kemira valvoo aktiivisesti raaka-aineidensa, välituotteidensa ja prosessikemikaaliensa
tuotevalikoimaa huolta ja erityistä huolta aiheuttavien aineiden osalta prioriteettiaineiden
hallintaprosessin mukaisesti. Kemiran arvoketjussa esiintyvien huolta ja erityistä huolta
aiheuttavien aineiden hallintatoimet on esitelty E2 Pilaantuminen -osiossa.
Kemira noudattaa kaikkia kemikaaleihin ja kauppaan liittyviä lakeja ja määräyksiä. Kemira ei
myy kiellettyjä tuotteita. Seulomme jatkuvasti aineita, jotka kuuluvat sääntelyrajoitusten piiriin
tai joihin sovelletaan sääntelyn ulkopuolisten sidosryhmien asettamia korvausvaatimuksia.
Pyrimme ennakoivasti hillitsemään terveyteen, turvallisuuteen, ympäristöön ja imagoon
liittyviä riskejä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 92

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Omat toiminnot ja ulkopuoliset urakoitsijat
Kemira käyttää ulkoisia palveluntarjoajia (ulkoiset urakoitsijat) omissa toimipaikoissaan. Nämä
palvelut kattavat kunnossapito- ja korjaustyöt, seisokkeihin ja suurempiin perusparannuksiin
liittyvät työt sekä muut erikoistyöt Kemiran toimipaikoilla. Kemirassa noudatetaan
urakoitsijoiden hallintas tandardia, jossa määritellään vähimmäisvaatimukset niiden ulkoisten
urakoitsijoiden valinnalle, hallinnalla ja tarkastuksille, jotka tekevät töitä Kemiran
tuotantolaitoksissa tai Kemiran puolesta asiakkaiden toimipisteissä. Urakoitsijoiden pitää
suorittaa pakollinen turvallisuusperehdytys ennen varsinaisen työn aloittamista Kemiran
tuotantolaitoksella, ja urakoitsijoiden työtä ohjataan työlupaprosessilla. Kemira on myös
varautunut korjaaviin toimiin urakoitsijoiden työtapaturmien varalta.
Toimintasuunnitelma ja resurssit
Kemira aikoo toteuttaa vuonna 2025 seuraavia toimia, joilla pyritään ehkäisemään,
lieventämään ja korjaamaan arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia olennaisia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia:
• Sisäisen epäkohtiin ja korjaustoimenpiteisin liittyvän tutkimuksen viimeisteleminen ja
täytäntöönpano- ja etenemissuunnitelman valmisteleminen
• Toimittajien Ecovadis-arviointien, laatuauditointien ja yhteiskuntavastuuauditointien
toteuttaminen vuosittaisen segmentoinnin, riskienhallintakäytäntöjen sekä vuosittaisten
tavoitteiden mukaisesti
• Tällä hetkellä Kemirassa käytettyjen yhteiskuntavastuuauditointimenetelmien arviointi ja
vaihtoehtoisten yhteiskuntavastuuauditointimenetelmien tarjoamien mahdollisuuksien
arviointi
• Kemiran urakoitsijoiden suoritusten arviointien sekä terveys- ja turvallisuuskvalifiointien
kattavuuden parantaminen. Toimipaikkojen urakoitsijayhteyshenkilöiden koulutusten
jatkaminen tuotantolaitostason urakoitsijaohjelman vaikuttavuuden parantamiseksi
• Urakoitsijoiden osallistaminen, jotta he ilmoittavat aktiivisesti turvallisuushavaintoja ja
parannusehdotuksia
Kemira on määrittänyt Sourcing-, EHSQ- ja PSRA (Product Stewardship and Regulatory
affairs) -yksiköistä vastuuhenkilöt, jotka vastaavat toimintasuunnitelmassa mainittujen
toimien varsinaisesta toteutuksesta.
ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÖIHIN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemirassa seurataan sisäisiä indikaattoreita arvoketjun työntekijöihin liittyvien vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien hallinnassa. Näitä indikaattoreita ei ole asetettu ESRS-tavoitteiden
mukaisesti. Kemira jatkaa suorituskykymittareiden arviointia tulevina vuosina.
Arvoketjun alku- ja loppupään työntekijät
Arvoketjun alkupäähän liittyviä sisäisiä indikaattoreita esitellään tarkemmin E5 Resurssien
käyttö ja kiertotalous -osiossa. Näitä ovat esimerkiksi toimittajien laatu- ja
yhteiskuntavastuuauditoinnit ja niiden lukumäärä.
Kemira on tunnistanut, että mahdolliset terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät vaikutukset,
erityisesti kemikaaliturvallisuuteen liittyvät riskit, ovat merkittävimpiä mahdollisia kielteisiä
vaikutuksia arvoketjun työntekijöille. Kemiralla on sisäinen huolta ja erityistä huolta
aiheuttavien aineiden hallinnan suorituskykymittari. Kemira on vuodesta 2016 lähtien laatinut
hallintasuunnitelmat Kemiran tuotevalikoimassa oleville huolta ja erityistä huolta aiheuttaville
aineille, kuten raaka-aineille ja prosessikemikaaleille. Tavoitteena on, että hallintasuunnitelma
kattaa kaikki tunnistetut prioriteettiaineet.
Kemiran tuotantolaitoksissa työskentelevät ulkoiset urakoitsijat
Kemiran omilla toimipaikoilla työskentelevien ulkoisten urakoitsijoiden tapaturmat on
tunnistettu olennaisiksi kielteisiksi vaikutuksiksi. Kemira käyttää turvallisuuden suorituskyvyn
mittarina työtapaturmien kokonaismäärää (TRI). Työtapaturmataajuus (TRIF) mittaa
työtapaturmien kokonaismäärää miljoonaa työtuntia kohti ja kattaa sekä Kemiran omat
työsuhteiset työntekijät että ulkoiset urakoitsijat.
Kemiran tavoitteena on parantaa työtapaturma taajuutta 2,2:een vuoden 2025 loppuun
mennessä ja 1,5:een vuoden 2030 loppuun mennessä. Vuonna 2024 ulkoisten urakoitsijoiden
tapaturmien määrä oli 14 (16), mutta ulkoisten urakoitsijoiden tapaturmataajuus heikkeni
tasolta 4,8 ja oli 5,3. Urakoitsijoiden työtunnit rekisteröidään TRI-taajuuden laskentaa varten.
Kuljetusliikkeitä (toimipaikoilla ja toimipaikkojen ulkopuolella) ei ole sisällytetty raportointiin.
Myös satunnaiset kiinteistöpalvelut, ruoka- ja juomapalvelut, pesulapalvelut sekä
toimituspalvelut ovat raportoinnin ulkopuolella. Ulkoisten urakoitsijoiden turvallisuustaso on
kuvattu S1 Oma työvoima -standardin terveys- ja turvallisuustaulukoissa. Tavoitteen
asettamiseen liittyvä prosessi on kuvattu S1 Oma työvoima -standardin Omaan työvoimaan
liittyvät tavoitteet -osiossa.
Kemira ei ole suoraan yhteydessä arvoketjun alku- ja loppupään työntekijöihin, urakoitsijoihin
tai heidän laillisiin edustajiinsa toimittajien johtamisprosessien, tuotevastuullisuuden
hallintaprosessien tai tavoitteiden asettamisprosessien aikana. Kemira pyytää ulkoisia
urakoitsijoita tekemään turvallisuushavaintoja, ja kerättyä tietoa hyödynnetään ulkoisten
urakoitsijoiden turvallisuuden ja työolosuhteiden parantamisessa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 93

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Hallintotapatiedot
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMISEEN LIITTYVÄT OLENNAISET VAIKUTUKSET, RISKIT JA MAHDOLLISUUDET

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet |  | Sijainti arvoketjussa | Prosessien ja toimintaperiaatteiden keskeiset hallinta-alueet
Yrityskulttuuri
○ | Mahdollinen eettisten liiketoimintakäytäntöjen tai ympäristö-, terveys- ja turvallisuuslakien noudattamatta jättäminen voi aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemiran liiketapaperiaatteet, liikekumppanien liiketapaperiaatteet ja muut liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät toimintaperiaatteet perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan Kemira harjoittaa liiketoimintaa turvallisesti ja vastuullisesti sekä toimii rehellisesti, lainmukaisesti ja eettisesti ja odottaa samaa liikekumppaneiltaan • Toimintaperiaatteista viestitään omille työntekijöille ja liikekumppaneille. Heitä kannustetaan ilmoittamaan epäillyistä rikkomuksista tai muista huolenaiheista luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista. Ilmoitetut huolenaiheet tutkitaan tehokkaasti, ja ne johtavat korjaaviin toimiin, jos se on perustellusti tarpeen.
● | Vakiintuneet toimintaperiaatteet, menettelytavat ja käytännöt varmistavat sen, että liiketoimintaa harjoitetaan eettisesti ja lakeja noudatetaan |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemirassa on käytössä järjestelmällinen prosessi, jonka avulla yhtiössä laaditaan toimintaperiaatteita, menettelytapoja ja käytäntöjä ja tarkastellaan ja tarkennetaan niitä säännöllisesti. Niistä viestitään tehokkaasti henkilöstölle ja tarvittaessa myös liikekumppaneille.
● | Kemiran järjestelmällinen kestävä tuotekehitys, jossa keskitytään esimerkiksi turvallisuuden ja säädösten noudattamisen parantamiseen, voi aiheuttaa myönteisiä vaikutuksia |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemiran tuotevastuullisuuden ohjeistuksessa määritellään yhtiön tuotekehitykseen ja tuotteiden elinkaaren hallintaan liittyvät sitoumukset. Näitä sitoumuksia ovat muun muassa sitoutuminen turvallisuusriskien sekä terveys- ja ympäristöhaittojen minimoiseen sekä kestävämpien tuotteiden tuottamiseen korvaamalla huolta aiheuttavat aineet.
■ | Hyvän maineen ja liiketoimintakäytäntöjen ylläpitäminen. Arvokas brändi ja laadukas palvelu tuovat kilpailuetua ja mahdollistavat jonkin verran korkeamman hinnoittelun. |  | ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemiran liiketoimintastrategiassa keskitytään parantamaan kannattavuutta ja toiminnallista huippuosaamista sekä kehittämään Kemiran brändiä ja yrityskulttuuria • Kemiran taloudellinen tulos on parantunut jatkuvasti viime vuosina
□ △ | Kyky muuttua tuoteyhtiöstä kestävyyteen tähtääväksi liiketoiminnaksi voi aiheuttaa riskejä ja mahdollisuuksia. Mahdollisuus kasvattaa edelleen kestävyyteen liittyvää arvoa markkinoinnissa ja brändäyksessä tosiasioihin perustuvalla tavalla. |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemiran liiketoimintastrategia vuoteen 2030 perustuu siihen, että yhtiö mahdollistaa entistä kestävämmät prosessit ja tuotteet asiakkailleen. Tavoitteena on olla maailman johtava yhtiö, joka valmistaa kestäviä kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille.
| Korruptio ja lahjonta |  |  |  |
○ | Se on mahdollinen riski, että Kemiran työntekijät tai liikekumppanit syyllistyvät lahjontaan tai muihin korruption muotoihin. |  | ↗ Alkupää ● Omat toiminnot ↘ Loppupää |  | • Kemiran liiketapaperiaatteet sekä lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa koskevat toimintaperiaatteet muodostavat yhdessä korruption vastaiset toimintaperiaatteet, jotka ovat yhdenmukaiset korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen kanssa • Lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa käsittelevät koulutukset ovat pakollisia Kemiran työsuhteisille työntekijöille
| Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta
□ | Tiukempi sääntely luo merkittäviä liiketoimintamahdollisuuksia erityisesti vedenkäsittelyyn liittyen |  | ● Omat toiminnot |  | • Kemiran poliittinen vuorovaikutus liittyy seuraaviin aiheisiin: resurssitehokkuus ja kiertotalous, vesivaroja, jätevesiä, jätteitä, muoveja ja kemikaaleja koskeva lainsäädäntö, energia, ilmastonmuutos, teollisuuspolitiikka, terveys, turvallisuus ja ympäristö. Kemira noudattaa liiketapaperiaatteitaan poliittiseen vaikuttamiseen liittyen. Liiketapaperiaatteiden mukaan Kemira on puolueeton poliittisten puolueiden ja julkisiin virkoihin pyrkivien ehdokkaiden suhteen.
● Omat toiminnot ↗ Alkupää ↘ Loppupää ● Myönteinen ● Kielteinen ○ Mahdollisesti myönteinen ○ Mahdollisesti kielteinen ■ Mahdollisuus ▲ Riski □ Mahdollinen mahdollisuus △ Mahdollinen riski

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 94

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen
Kemira on tunnistanut ja priorisoinut liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä olennaisia
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia osana koko yhtiön kattavaa olennaisuusarviointia, joka
esitellään Yleiset tiedot -osion Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -kappaleessa.
LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMISEEN LIITTYVÄT TAVOITTEET
Kemirassa on sisäisiä suorituskykymittareita, joilla seurataan liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Nämä tavoitteet eivät ole ESRS-standardien
määritelmien mukaisia. Kemira jatkaa näiden mittareiden arviointia tulevina vuosina. Kemira
seuraa kuitenkin eettisten liiketoimintatapojen sekä ympäristö-, terveys- ja
turvallisuuslainsäädännön noudattamiseen liittyvien toimintaperiaatteiden ja toimien
tehokkuutta Kemiran sisäisellä valvonnalla ja tarkastuksilla sekä seuraamalla Kemiran Ethics
and Compliance -ilmoituskanavan kautta jätettyjä ilmoituksia. Näiden prosessien tuloksia
tarkastellaan säännöllisesti osana tavallista liiketoimintaprosessien hallintaa. Tavoitteena on
kehittyä jatkuvasti ja ryhtyä korjaaviin toimiin, jos havaitaan haitallisia poikkeamia. Kemiran
johtamisjärjestelmät, joita käytetään useissa Kemiran toimipaikoissa, on sertifioitu seuraavien
kansainvälisten standardien mukaisesti: ISO 9001 (laadunhallintajärjestelmät), ISO 14001
(ympäristöasioiden hallintajärjestelmät), ISO 45001 (työterveys- ja työturvallisuuden
hallintajärjestelmät) ja ISO 50001 (energianhallintajärjestelmät). Näissä standardeissa
edellytetään, että organisaatiot seuraavat ja parantavat jatkuvasti toimintaansa Plan-Do-
Check-Act-periaatteen mukaisesti.
YRITYSKULTTUURI JA LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMISTA
KOSKEVAT TOIMINTAPERIAATTEET
Yhtiön arvot ja liiketapaperiaatteet
Kemiran hallitus on hyväksynyt yhtiön liiketapaperiaatteet. Ne luovat puitteet, jotka auttavat
varmistamaan yhtiön arvojen mukaisen toiminnan ja heijastavat yhtiön sitoumuksia sen
keskeisille sidosryhmille. Kemiran arvot ja liiketapaperiaatteet ilmaisevat, keitä me olemme
yhtiönä ja millaisina haluamme sidosryhmiemme näkevän meidät. Yhtiön arvot ja
liiketapaperiaatteet muodostavat yhdessä perustan Kemiran liiketoiminnan harjoittamiselle.
Kemiran arvot luotiin yhdessä Kemiran työntekijöiden kanssa. He kertoivat mielipiteensä siitä,
mitä he arvostavat Kemirassa ja minkälaisia yhteisiä uskomuksia ja työskentelytapoja yhtiössä
tulisi vahvistaa. Yhtiön arvot ovat seuraavat: Sitoudumme asiakkaiden menestykseen,
Edistämme toiminnan kehittämistä ja uuden luomista, Välitämme ihmisistä ja ympäristöstä ja
Menestymme yhdessä. Kemiran liiketapaperiaatteissa korostetaan, että yhtiössä tehtävien
päätösten on perustuttava rehellisyyteen ja eettisyyteen. Liiketapaperiaatteiden mukaan se,
miten Kemira toimii, on jopa tärkeämpää kuin se, mitä yhtiö tekee. Liiketapaperiaatteet
ohjaavat organisaatiota ja kaikkia Kemiran työntekijöitä toimimaan rehellisesti, lainmukaisesti
ja eettisesti.
Yritysvastuu tarkoittaa myös ihmisoikeuksia, työoloja, ympäristöä ja korruption vastaisuutta
koskevien kansainvälisten periaatteiden noudattamista. Kemira on sitoutunut noudattamaan
niitä allekirjoittamalla YK:n Global Compact -aloitteen ja sisällyttämällä ne
liiketapaperiaatteisiin. Kemira on myös sitoutunut Responsible Care® -ohjelmaan, joka on
kemianteollisuuden maailmanlaajuinen vapaaehtoinen aloite.
Liiketapaperiaatteissa todetaan, että jokaisen Kemiran työntekijän vastuulla on varmistaa,
että heidän toimintansa ja päätöksensä ovat Kemiran arvojen ja liiketapaperiaatteiden
mukaisia. Liiketapaperiaatteet sisältävät 19 periaatetta, jotka ovat yhtiön sitoumuksia sen
keskeisille sidosryhmille. Näitä ovat työyhteisö, asiakkaat, toimittajat, markkinat, yhteiskunta
ja sijoittajat.
Liiketapaperiaatteiden mukaan jokaisen Kemiran työntekijän on toimittava yhtiön arvojen,
liiketapaperiaatteiden, sisäisten ohjeistusten sekä lakien ja säännösten mukaisesti.
Liiketapaperiaatteissa todetaan, että ne velvoittavat jokaista työntekijää ja johtoa sekä yhtiön
hallitusta. Kaikkia kannustetaan keskustelemaan liiketapaperiaatteisiin liittyvistä
kysymyksistä esihenkilöiden kanssa. Kemirassa kaikkien esihenkilöiden vastuulla on auttaa
alaisiaan liiketapaperiaatteiden noudattamisessa. Liiketapaperiaatteet on julkaistu ulkoisesti,
ja ne ovat saatavilla monella kielellä.
Lisäksi kaikkien toimittajien on noudatettava Kemiran liikekumppaneiden liiketapaperiaatteita
asioidessaan Kemiran kanssa. Liikekumppaneiden liiketapaperiaatteista viestitään kaikille
toimittajille perehdytyksen ja tilausprosessin aikana. Periaatteet ovat osa Kemiran ehtoja.
Niissä määritellään vähimmäisvaatimukset, joita liikekumppaneiden odotetaan noudattavan
liiketoiminnan harjoittamisen, ihmisoikeuksien, ympäristön ja turvallisuuden,
tuoteturvallisuuden, laadun ja kestävyyden osalta.
Muut liiketoiminnan harjoittamisen toimintaperiaatteet
Kemira käyttää yhtiön toimintaperiaatteiden laatimiseen ja ylläpitämiseen järjestelmällistä
prosessia. Näin Kemiran arvot, säännöt ja odotukset voidaan dokumentoida ja niistä voidaan
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 95

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

viestiä. Kemiran toimintaperiaatteet tukevat Kemiran liiketoimintastrategian, arvojen ja
liiketapaperiaatteiden toimeenpanoa ja luovat puitteet yhtenäisille ja oikeudenmukaisille
toimintatavoille kaikissa liiketoimintayksiköissä ja kaikissa toimipaikoissa. Monissa
toimintaperiaatteissa laajennetaan ja tarkennetaan liiketapaperiaatteiden sitoumuksia ja
tehdään niistä ymmärrettävämpiä ja konkreettisempia Kemiran organisaation ja sidosryhmien
kannalta.
Kemiran toimintaperiaatteet laaditaan yhtiön omissa yksiköissä, ja joko johtoryhmä tai hallitus
hyväksyy ne aiheesta riippuen. Toimintaperiaatteet on laadittu standardoitua asiakirjamuotoa
käyttäen. Kaikilla toimintaperiaatteilla on nimetty omistaja ja laatija, joilla on tiettyjä vastuita.
Prosessin mukaan toimintaperiaatteet tarkistetaan ja niitä tarkennetaan tarvittaessa kahden
vuoden välein. Kaikki toimintaperiaatteet ovat Kemiran työsuhteisten työntekijöiden saatavilla
sisäisesti.
Kaikille työntekijöille järjestetään koulutus liiketoiminnan harjoittamista koskeviin
toimintaperiaatteisiin liittyen heti työsuhteen alussa ja sen jälkeen toistuvasti, yleensä kahden
vuoden välein. Kaikki työntekijät osallistuvat liiketapaperiaatekoulutukseen. Muista
toimintaperiaatteista järjestetään koulutuksia valikoiduille työntekijäryhmille riskienarvioinnin
perusteella. Koulutukset käsittelevät Kemiran toimintaperiaatteiden, standardien ja
menettelytapojen keskeisiä sisältöjä, ja niissä selitetään, miten toimia Kemiran
toimintaperiaatteiden mukaisesti, ja mitä seurauksia voi tulla siitä, että toimintaperiaatteita ei
noudateta. Tärkein kanava koulutuksien järjestämiseen on maailmanlaajuisesti käytetty
sähköinen koulutusalusta, jonka avulla voidaan seurata kullekin työntekijälle tarjottuja ja
hänen suorittamiaan koulutuksia. Alustan avulla Kemira voi seurata, että nimetyt
kohderyhmät suorittavat pakolliset koulutukset ajallaan.
Yhteenveto tärkeimmistä liiketoiminnan harjoittamista liittyvistä toimintaperiaatteista
esitellään seuraavan sivun taulukossa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 96

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Keskeiset liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät toimintaperiaatteet

Toimintaperiaate | Keskeinen sisältö | Laajuus | Seurantaprosessi | Vastuuhenkilö | Ulkoiset standardit | Saatavuus
Liiketapa- periaatteet | 19 periaatetta, jotka ovat sitoumuksia Kemiran työyhteisölle, asiakkaille, toimittajille, markkinoille, yhteiskunnalle ja sijoittajille | Kaikki Kemiran toiminnot, työntekijät ja johtajat maailmanlaajuisesti | Johdon valvonta, E&C- ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset, sisäiset tarkastukset | Toimitus- johtaja | YK:n Global Compact, Responsible Care | Julkisesti saatavilla yhtiön verkkosivuilla
Liikekumppanien liiketapa- periaatteet | Määrittelevät vähimmäisvaatimukset, joita liikekumppaneiden odotetaan noudattavan liiketoiminnan, ihmisoikeuksien, ympäristön ja turvallisuuden, tuoteturvallisuuden, laadun ja kestävyyden osalta | Liikekumppanit (esim. toimittajat, konsultit, neuvonantajat, jakelijat ja agentit) maailmanlaajuisesti | Keskeiset valvontatoimet: STP3, CTC1, liikekumppaneiden säännölliset tarkastukset, E&C-ilmoituskanava | Hankinta- johtaja | OECD:n moni- kansallisia yrityksiä koskevat toiminta-ohjeet | Julkisesti saatavilla yhtiön verkkosivuilla
Kemira-konsernin kestävyystoiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteissa kuvataan Kemiran sitoutumista kestävyysvaatimuksiin ja niiden hallintaa. Siinä esitetään 12 sidosryhmiin, ympäristöön ja hallintotapaan liittyvää sitoumusta. | Kaikki Kemiran toiminnot ja työsuhteiset työntekijät maailmanlaajuisesti, Kemiran toimipaikoilla työskentelevät urakoitsijat sekä Kemiran puolesta työskentelevät ja/tai Kemiran kanssa yhteistyötä tekevät henkilöt | ISO 9001-, ISO 14001-, ISO 45001- ja ISO 50001 - sertifikaatit (tietyt tuotantolaitokset) ja serti- fiointi hallintatavoitteena | Kehityksestä ja vastuulli- suudesta vastaava johtaja |  | Julkisesti saatavilla yhtiön verkkosivuilla
Lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa koskevat toiminta- periaatteet | Kemiralla on nollatoleranssi lahjontaa ja korruptiota kohtaan. Kemira ja sen työntekijät eivät saa koskaan tarjota, maksaa, antaa, pyytää tai ottaa lahjusta missään muodossa. Toimintaperiaatteissa selvitetään, minkälaiset lahjat ja vieraanvaraisuus ovat hyväksyttäviä Kemiran liiketoiminnassa. | Toimintaperiaatteet koskevat Kemira-yhtiön tai sen työntekijöiden Kemiran ulkopuoliselle henkilölle tarjoamia tai saamia lahjoja ja kestitystä | Johdon valvonta, E&C- ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset, sisäiset tarkastukset | Lakiasiain- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Rekrytointi- toiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteet vahvistavat Kemiran monimuotoisuuteen ja osallisuuteen liittyviä linjauksia, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa periaatetta | Toimintaperiaatteita sovelletaan kaikkiin sisäisiin ja ulkoisiin rekrytointeihin, jotka johtavat hakijan työllistymiseen Kemira- konsernissa maailmanlaajuisesti | Keskeiset valvontatoimet: HR1 | Henkilöstö- johtaja | YK:n Global Compact | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Hankinta- ja ostotoiminta- periaatteet | Sourcing-yksikön henkilökunta hallinnoi kaikkia toimittaja- velvoitteita muutamia pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta: kaikkien hankintojen ja ostojen on oltava linjassa yhtiön julkaistujen arvojen ja kestävyystavoitteiden kanssa. Eturisti- riitoja on ehdottomasti vältettävä, ja puolueettomuus- periaatetta on noudatettava. Henkilökohtaisia hankintoja ei saa yhdistää yrityksen hankintoihin. | Toimintaperiaatteet koskevat kaikkia Kemira- konsernin hankintoja lukuun ottamatta tiettyjä poikkeuksia. Toimintaperiaatteita sovelletaan suorien materiaalien, yrityspalvelujen, tuotan- toon liittyvien pääoma- ja toimintamenojen, energian ja logistiikan hankintaan. | Keskeiset valvontatoimet: STP2–3, STP5–9 | Kehityksestä vastaava johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Kilpailulainsäädän- nön noudattamista koskevat toiminta- periaatteet | Kemira kannattaa reilua kilpailua ja kilpailee voimakkaasti mutta reilusti ja eettisesti sekä sovellettavien kilpailulakien mukaisesti. Kemira ei tee kilpailun vastaisia sopimuksia eikä harjoita muuta kilpailun vastaista toimintaa. | Toimintaperiaatteita sovelletaan globaalisti kaikkiin Kemiran yhtiöihin ja työntekijöihin. Toimintaperiaatteita sovelletaan Kemiran tosiasiallisiin ja mahdollisiin kilpailijoihin, asiakkaisiin, jakelijoihin ja toimittajiin sekä toimialajärjestöihin. | Johdon valvonta, E&C- ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset | Lakiasiain- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 97

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Toimintaperiaate | Keskeinen sisältö | Laajuus | Seurantaprosessi | Vastuuhenkilö | Ulkoiset standardit | Saatavuus
Tuotevastuullisuu- den ohjeistus | Kemira on sitoutunut periaatteisiin, kuten sellaisten turvallisuusriskien sekä terveys- ja ympäristöhaittojen minimoiseen, joita tuotteet voivat aiheuttaa yhtiön koko arvoketjussa, sellaisten huolta aiheuttavien aineiden korvaamiseen, jotka voivat aiheuttaa kohtuuttoman riskin ihmisten terveydelle, turvallisuudelle tai ympäristölle, sellaisten riskienarviointien tekemiseen, jotka kattavat sääntelyn noudattamisen, sekä kemikaalien turvallista käyttöä koskevan opastuksen tarjoamiseen asiakkaille | Toimintaperiaatteissa kuvataan sitoutumista tuotevastuullisuuden ja kemikaalilainsäädännön noudattamista koskeviin vaatimuksiin ja niiden hallintaa Kemirassa maailmanlaajuisesti | Johdon valvonta | Tuote- turvallisuus- johtaja | Responsible Care -ohjelman globaali peruskirja | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Logistiikka- ja kuljetustoiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteiden tavoitteena on muun muassa varmistaa tehokas ja hyvin toimiva logistiikkaverkosto, joka toimii kestävällä ja turvallisella tavalla sekä kaikkien kemikaalien kuljetukseen ja varastointiin sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti | Toimintaperiaatteita sovelletaan kuljetus- ja logistiikkatoimintojen hankintaan ja operatiiviseen hallinnointiin kaikissa Kemira- konsernin yhtiöissä maailmanlaajuisesti | Johdon valvonta | Toimitus- ketjun hallinnan- johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Kaupan vaatimusten- mukaisuus- toimintaperiaatteet | Kemiran kansainväliset liiketoimet toteutetaan tuonti-, vienti-, jälleenvienti- ja/tai alkuperämaan sovellettavien lakien, asetusten, lupavaatimusten ja menettelyjen mukaisesti | Toimintaperiaatteissa määritellään ne vaatimukset ja yleisperiaatteet, joita Kemiran on noudatettava kansainvälisessä tuonti- ja vientikaupassa | Johdon valvonta | Tuoteturvalli- suus- ja sääntelyasiain -johtaja |  | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla
Väärinkäytöksistä ilmoittamisen toiminta- periaatteet | Toimintaperiaatteet kannustavat kaikkia, jotka työskentelevät Kemiralle tai Kemiran kanssa, ilmoittamaan kaikista väärinkäytösepäilyksistä luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista. Toimintaperiaatteissa määriteltyjä menettelytapoja sovelletaan, kun Kemiralle ilmoitetaan väärinkäytöksistä. Toimintaperiaatteissa määritellään myös se, miten väärinkäytöksiä koskevien ilmoitusten seuranta toteutetaan ja miten ilmoittajia suojellaan. Kemira tukee avointa kulttuuria, joka kannustaa kaikkia puhumaan vapaasti ja ilman pelkoa häirinnästä. Kemira tarjoaa kanavan, jonka kautta väärinkäytösepäilyksistä voi ilmoittaa luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista. Ilmoittajaa ei irtisanota, kiusata tai syrjitä, eikä ilmoituksesta koidu ilmoittajalle haitallisia seuraamuksia. Henkilölle, joka kohdistaa ilmoittajaan perusteettomia seuraamuksia ilmoituksen jättämisestä, voidaan tämän asemasta riippumatta määrätä kurinpidollisia seuraamuksia. | Toimintaperiaatteita sovelletaan Kemiran liiketapaperiaatteiden rikkomuksista, Kemiran taloudellisten tietojen vääristelystä, rikoksista ja muista sovellettavien lakien rikkomuksista ilmoittamiseen. Toimintaperiaatteita sovelle- taan Kemiran nykyisiin tai entisiin työntekijöi- hin, mukaan lukien harjoittelijat, työnhakijat ja henkilöt, jotka ovat muuten tehneet töitä Kemiralle esimerkiksi itsenäisinä ammatin- harjoittajina, ulkopuolisina palveluntarjoajina tai tilapäistyöntekijöinä, osakkeenomistajiin ja Kemiran yhtiöiden hallinto-, johto- tai valvontaelimiin kuuluviin henkilöihin sekä Kemira-konsernin urakoitsijoiden, alihankkijoiden ja toimittajien valvonnassa ja johdolla työskenteleviin henkilöihin. Toimintaperiaatteet ovat globaalit. | E&C-ilmoituskanava, sisäiset tutkimukset | Lakiasiain- johtaja | EU:n väärinkäytös- ten paljastajia koskeva direktiivi | Sisäisesti koko Kemiran henkilöstön saatavilla. Luottamuksel- linen ja anonyymi ilmoituskanava on kaikkien käytettävissä Kemiran verkkosivuilla.

Yrityskulttuurin edistäminen
Kemiran yrityskulttuuri perustuu sen arvoihin ja liiketapaperiaatteisiin. Koska Kemira
valmistaa kemikaaleja, työturvallisuus on ollut erityisen korostunut painopistealue.
Monimuotoisen ja osallistavan työpaikan merkitys on tunnistettu tärkeäksi tekijäksi yhtiön
maailmanlaajuisen organisaation kannalta.
Kemiran liiketoimintastrategian kulmakivenä pidetään kestävyyteen liittyviä muutoksia.
Kemiran strateginen tavoite on olla maailman johtava yhtiö, joka valmistaa kestäviä
kemikaaliratkaisuja runsaasti vettä käyttäville teollisuudenaloille. Kemiran tavoitteena on
laajentaa selkeästi uusiutuvien ratkaisujen portfoliotaan niin, että näiden ratkaisujen
liikevaihto on 500 miljoonaa euroa vuoden 2030 loppuun mennessä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 98

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

Kemiran johto on ottanut huomioon sen, että yrityskulttuurin ja strategian
yhteensovittaminen on tärkeää. Se parantaa työntekijöiden sitoutumista ja
asiakastyytyväisyyttä sekä kasvattaa viime kädessä liikevaihtoa ja kannattavuutta.
Kemiran arvojen, liiketapaperiaatteiden, turvallisuuden, monimuotoisuuden ja osallisuuden
sekä kestävyyttä painottavan liiketoimintastrategian toimeenpanon edistämiseksi Kemiran
johto on määritellyt Kemiran yrityskulttuurin perustan muodostavat periaatteet, tavat ja
käytöstavat. Näistä periaatteista, tavoista ja käytöstavoista viestitään koko henkilöstölle
koulutuksissa ja viestintäkampanjoilla. Kulttuurikehityksen vaikuttavuutta mitataan
säännöllisillä työntekijöiden sitoutumiskyselyillä.
Kemiran toimintaperiaatteiden sitoumukset käyvät ilmi organisaatiossa strategisen
tavoitteiden asettamisen kautta. Prosessi kattaa muun muassa turvallisuuteen, ihmisiin,
veteen, kiertotalouteen ja ilmastoon liittyvät tavoitteet. Sitoumukset näkyvät myös yhtiön
johtamisprosesseissa. Näiden prosessien lisäksi yhtiön perustaa tiettyjä aiheita varten
työryhmiä. Tällaisia ovat esimerkiksi painopistealueisiin pohjautuvat kestävyysohjelmat tai
Human Rights Coucil, joka on Kemiran ihmisoikeuskäytäntöjä kehittävä ja niistä keskusteleva
ryhmä jonka jäsenet koostuvat Kemiran monista eri yksiköistä. Kemira on luonut kattavat
puitteet edistääkseen sitoutumistaan monimuotoisuuteen, yhdenvertaisuuteen ja
osallisuuteen (DEI).
Työntekijät ovat tärkeässä asemassa organisaatiokulttuurin kannalta. He edistävät yhtiön
arvoja ja muokkaavat sen toimintaympäristöä. Kemira on ottanut käyttöön jatkuvan
kuuntelemisen ja palautteenannon menetelmiä. Se tekee yhteistyötä palveluntarjoajan
kanssa, joka toteuttaa verkossa tehtäviä anonyymeja työntekijäkyselyjä ja käyttää ulkoisia
vertailuarvoja. Kyselyjen tulokset ovat työsuhteisten työntekijöiden ja esihenkilöiden
saatavilla. Osallistumisaste vaihtelee ja on yleensä 70–80 %. Kemira seuraa henkilöstön
sitoutumistasoa kuvaavan keskeisen sisäisen suorituskyvyn mittarin eli sitoutumisindeksin
kehitystä kahdesti vuodessa järjestettävillä lyhyillä sitoutumispulssikyselyillä. Kemiran
työsuhteistein työntekijöiden sitoutumisaste on ulkoista vertailuarvoa korkeampi.
Huolenaiheista ilmoittaminen ja niiden tutkiminen
Kemiran johtoryhmä on hyväksynyt väärinkäytöksistä ilmoittamisen toimintaperiaatteet ja
tutkintamenettelyn, jotka ovat koko Kemiran henkilöstön saatavilla. Väärinkäytöksistä
ilmoittamisen toimintaperiaatteiden mukaisesti Kemira tukee avointa kulttuuria ja kannustaa
kaikkia, jotka työskentelevät Kemiralle tai Kemiran kanssa, ilmoittamaan kaikista
väärinkäytösepäilyksistä luottamuksellisesti ja ilman pelkoa kostotoimista.
Toimintaperiaatteissa määritellään menettelytavat, joilla väärinkäytöksiä koskevien
ilmoitusten seuranta toteutetaan ja joilla ilmoittajia suojellaan. Tutkintamenettelyssä
määritellään perustutkintaprosessi, jonka avulla väitteitä liiketapaperiaatteiden tai yhtiön
toimintaperiaatteiden noudattamatta jättämisestä arvioidaan.
Kemiralla on käytössä ulkopuolisen palveluntarjoajan ylläpitämä Ethics and Compliance
-ilmoituskanava (väärinkäytösten paljastamismekanismi), jonka kautta voidaan ilmoittaa
epäillyistä liiketapaperiaatteiden rikkomuksista ja muista eettisistä huolenaiheista useilla
kielillä. Ilmoitus voidaan tehdä joko nimettömänä tai niin, että ilmoittajan nimi paljastetaan.
Ilmoituskanavaa voi käyttää kaikki Kemiran työntekijät sekä ulkopuoliset henkilöt, kuten
Kemiran urakoitsijoiden ja toimittajien työntekijät. Ethics and Compliance -ilmoituskanavasta
viestitään työntekijöille Kemiran intranetissä ja koulutuksissa sekä viestintäkampanjoiden
avulla. Ohjeet ulkoisille henkilöille löytyvät Kemiran verkkosivuilta. Lisäksi käytössä on
sähköpostiosoite, jota kolmannet osapuolet voivat käyttää, kun he ilmoittavat Kemiraan tai
sen liikekumppaneihin mahdollisesti liittyvistä väärinkäytöksistä. Nämä tiedot löytyvät
Kemiran verkkosivuilta sekä liikekumppaneiden liiketapaperiaatteista.
Kaikki liiketapaperiaatteiden rikkomisesta vilpittömästi tehdyt ilmoitukset tutkitaan kattavasti
ja tasapuolisesti ja tarvittaessa ulkoisen tahon avustamana. Kaikkia väärinkäytösilmoituksia
käsitellään luottamuksellisesti. Tutkintamenettelyssä kuvataan sisäisiin tutkimuksiin liittyvät
roolit, vastuualueet, yleiset periaatteet ja prosessi. Tutkinnat perustuvat puolueettomuuden,
objektiivisuuden, ammattimaisuuden, sovellettavien työ- ja yksityisyydensuojaa koskevien
lakien noudattamisen ja syyttömyysolettaman periaatteisiin.
Kemiran Ethics and Compliance -valiokunnan jäseniä ovat konsernin lakiasiainjohtaja,
henkilöstöjohtaja, sisäisen tarkastuksen johtaja ja eettisyysjohtaja. Ethics and Compliance -
valiokunta koordinoi sisäisesti tai ulkoisesti ilmoitettujen väärinkäytösten tutkintaa. Valiokunta
voi viedä asian toimitusjohtajan ja/tai asianomaisen johtoryhmän jäsenen tai jäsenten
käsiteltäväksi, ja valiokunta raportoi hallituksen tarkastusvaliokunnalle.
Ethics and Compliance -valiokunnan valvomien luottamuksellisten ilmoituskanavien ja
tutkintojen lisäksi Kemirassa on myös sisäisen tarkastus eli Internal Audit -yksikkö, joka
muiden tehtäviensä lisäksi auttaa tunnistamaan ja tutkimaan lainvastaista toimintaa ja
liiketapaperiaatteiden rikkomuksia ja raportoimaan niistä. Sisäisillä tarkastajilla on täysi ja
rajoittamaton pääsy kaikkeen Kemiran toimintaan. Internal Audit -yksikkö voi vapaasti päättää
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 99

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

sisäisten tarkastuksen laajuudesta, yksikön työskentelytavoista ja siitä, miten tuloksista
tiedotetaan. Internal Audit -yksikkö raportoi olennaisista havainnoistaan neljänneksittäin
hallituksen tarkastusvaliokunnalle. Yksikkö myös raportoi kaikki huomionsa johdolle ja
tilintarkastajalle.
KORRUPTIO JA LAHJONTA
Kemiran politiikka on olla hyväksymättä minkäänlaista korruptiota, kuten lahjontaa,
kavalluksia, petoksia, eturistiriitoja tai rahanpesua. Kemiran korruptio- ja
lahjontatoimintaperiaatteet on dokumentoitu Kemiran liiketapaperiaatteissa (Code of
Conduct) sekä liikelahjoja, kestitystä ja lahjonnan vastaista toimintaa koskevissa
toimintaperiaatteissa. Toimintaperiaatteet ovat yhdenmukaiset YK:n korruption vastaisen
yleissopimuksen kanssa.
Yhtiön korruption vastaisista periaatteista viestitään kaikille työntekijöille toistuvien
pakollisten koulutusten kautta. Kemiran hallituksen jäsenet ovat tietoisia yrityksen korruption
vastaisista periaatteista. Periaatteista viestitään kaikille Kemiran toimittajille ja myyjille, joiden
on sitouduttava Kemiran liiketoiminnan eettisiin periaatteisiin liiketoimintasuhteen
perustamisen ehtona.

Toimihenkilöiden korruption vastainen koulutus alueittain 1) | 2024
Henkilö- määrä | Kattavuus, %
EMEA | 1 561 | 92
APAC | 488 | 97
Americas | 751 | 92

1) Toimihenkilöt, jotka ovat suorittaneet koulutuksen vähintään kerran vuosina 2022—2024
Kemira on arvioinut, mihin sen toiminnoista suurimmat korruptio- ja lahjontariskit kohdistuvat.
Maantieteellinen sijainti vaikuttaa merkittävästi korruptioriskiin. Vaikka Kemiran pääkonttori
sijaitsee Suomessa, joka sijoittui toiseksi parhaaksi Transparency International -järjestön
korruptioindeksissä vuonna 2023, Kemiralla on toimintaa lähes 40 maassa ja se myy tuotteita
asiakkaille yli 100 maassa, mukaan lukien useissa maissa, joissa korruptioriski on merkittävä.
Asiakaskunnan osalta Kemira myy vedenkäsittelykemikaaleja julkiselle sektorille, kuten
kunnallisille vesilaitoksille, ja luonteensa vuoksi tämä toiminta aiheuttaa suuremman julkisen
korruption riskin.
Kemira on käsitellyt näitä riskejä sisäisissä korruption vastaisissa koulutuksissaan ja ottamalla
käyttöön kolmansiin osapuoliin sovellettavan due diligence -prosessin, joka koskee Kemiran
tuotteiden jakelijoita ja myyntiedustajia. Due diligence -prosessi perustuu riskiperusteiseen
lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon maantieteellisen sijainnin korruptioindeksi,
asiakassegmentin tyyppi ja vuosittaisten liiketoimien ennakoitu arvo. Riippuen arvioidusta
riskiluokituksesta jakelijoiden ja myyntiedustajien on vastattava kyselyihin itsestään ja
vahvistettava, että he sitoutuvat Kemiran liiketoiminnan eettisiin periaatteisiin.
Jotta Kemira voi estää ja havaita korruptiota, se luottaa konserninlaajuisesti toteutettuihin
keskeisiin valvontamenettelyihin, jotka kattavat muun muassa yrityksen varojen ja
omaisuuden käytön, täsmällisen kirjanpidon ja asiakirjojen ylläpidon sekä myynti- ja
ostosopimukset. Kemiran johtoryhmä on hyväksynyt nämä valvontamenettelyt. Keskeisten
valvontamenettelyjen noudattamisen varmistaminen perustuu kolmen puolustuslinjan malliin:
1. Työntekijöiden ja johdon odotetaan suorittavan prosessitoiminnot valvontamenettelyjen
ohjeiden mukaisesti.
2. Johto on vastuussa valvontamenettelyjen testaamisesta.
3. Kemiran sisäinen tarkastus on vastuussa valvontamenettelyjen suorittamisen ja
testaamisen varmistamisesta. Sisäinen tarkastus raportoi hallituksen
tarkastusvaliokunnalle.
Lisäksi Kemira ylläpitää luottamuksellista Ethics and Compliance -ilmoituskanavaa, jossa kuka
tahansa työntekijä tai ulkopuolinen henkilö voi ilmoittaa korruptioepäilyistä. Lisätietoja Ethics
and Compliance -ilmoituskanavasta löytyy S1 Oma työvoima -osiosta.
Kaikki korruptioepäilyt tai havaitut tapaukset käsitellään sisäisen tutkinnan kautta, jota valvoo
Ethics and Compliance -valiokunta kuten edellä kappaleessa Huolenaiheista ilmoittaminen ja
niiden tutkiminen on kuvattu. Tutkinnan suorittavat ovat riippumattomia asiasta vastaavasta
johdosta. Tutkinnan tulokset jaetaan asiasta vastaaville johtajille ja kaikkien tutkintojen
yleiskatsaus raportoidaan hallituksen tarkastusvaliokunnalle.
Vuonna 2024 Kemira ei saanut yhtään oikeudellista tuomiota tai sakkoa lahjonnan ja
korruption vastaisten lakien rikkomisesta. Vuoden aikana Kemira kirjasi kahdeksan väitettä,
jotka liittyivät sisäisten lahjonnan ja korruption vastaisten menettelytapojen rikkomiseen.
Huolellinen sisäinen tutkinta vahvisti seitsemän tapausta, joissa omat työntekijät olivat
rikkoneet sisäisiä lahjonnan tai korruption vastaisia menettelytapoja. Yhteensä seitsemän
omaa työntekijää joko irtisanottiin tai heihin kohdistettiin muita kurinpidollisia toimia
vahvistettujen lahjontaan tai korruptioon liittyvien tapausten vuoksi.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 100

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

POLIITTINEN VAIKUTTAMINEN JA LOBBAUSTOIMINTA
Kemiran liiketapaperiaatteiden mukaisesti yhtiö on puolueeton poliittisten puolueiden ja
julkisiin virkoihin pyrkivien ehdokkaiden suhteen. Kemira ei osallistu poliittiseen toimintaan
eikä tee lahjoituksia poliittisille puolueille tai ehdokkaille. Kemiran nimeä tai omaisuutta ei saa
käyttää poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden etujen edistämiseen.
Edellä mainittua periaatetta käsitellään tarkemmin Kemira-konsernin sponsorointi- ja
lahjoitustoimintaperiaatteissa ja Kemira-konsernin lahjoja, kestitystä ja lahjonnan torjuntaa
koskevissa toimintaperiaatteissa. Molemmissa asiakirjoissa kielletään taloudellinen tuki
poliitikoille, poliittisille puolueille tai poliittisille organisaatioille. Kemiran tietoon ei ole tullut
vuoden 2024 aikana Kemiran poliittiseen tarkoitukseen rahana tai luontoissuorituksina
antamia lahjoituksia.
Kemira jatkaa vuoropuhelua niiden sidosryhmien kanssa, jotka muokkaavat Kemiran kannalta
merkityksellisiä lainsäädäntöprosesseja ja osallistuvat niihin, mukaan lukien Euroopan
komissio, Euroopan parlamentin jäsenet ja Euroopan unionin neuvosto. Poliittista
vaikuttamista tehdään pääasiassa, mutta ei yksinomaan, niiden ammattiyhdistysten kautta,
joissa Kemira on jäsenenä, eli Euroopan kemianteollisuuden järjestön CEFICin ja Suomen
kansallisen kemianteollisuuden järjestön Kemianteollisuus ry:n kautta.
Kemiran poliittinen vaikuttaminen liittyy pääasiassa seuraaviin EU:n poliitikoihin:
• Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia
• EU:n vesi- ja jätevesiasetukset
• EU:n pakkausasetukset
• Elintarvikepakkausmateriaaleja koskeva asetus
• Biotalous
Kemiran pääasiallisia viestintätoimia ovat henkilökohtaiset keskustelut EU:n toimielinten
jäsenten kanssa, kannanottojen esittäminen sekä osallistuminen julkisiin kuulemisiin ja
sidosryhmien työpajoihin.
Kemira on rekisteröity EU:n avoimuusrekisteriin rekisterinumerolla 934980845504-83. Kemira
on sitoutunut noudattamaan avoimuusrekisterin käytännesääntöjä.
Kemiran osallistumisesta EU:n lainsäädäntöprosessiin vastaa Kemiran Public Affairs -yksikkö,
jota Corporate Communications -yksikkö johtaa ja Kemiran johtoryhmä valvoo. Johtoryhmän
jäsenet määrittelevät ja valvovat Kemiran vaikuttajaviestintätavoitteiden strategista suuntaa
ja toimivat valvonta- ja hyväksyntätoimielimenä.
Seuraavat Kemiran johtoryhmän ja hallituksen jäsenet ovat vuotta 2024 edeltäneiden kahden
vuoden aikana olleet vastaavassa asemassa julkishallinnossa (mukaan lukien
sääntelyviranomaiset):
• Antti Salminen, Kemiran toimitusjohtaja vuodesta 2024 alkaen, on toiminut Suomen
Geologian tutkimuskeskuksen hallituksen jäsenenä vuodesta 2020 lähtien.
• Tina Sejersgård Fanø, Kemira Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2022 alkaen, on toiminut
Innovationsfondenin (Tanska) hallituksen puheenjohtajana vuoteen 2022 asti.
• Timo Lappalainen, Kemira Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2014 alkaen, on toiminut
Helsingin seudun kauppakamarin hallituksen jäsenenä vuoteen 2022 asti.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 101

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

MUUSTA EU:N LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ JOHTUVAT TIETOPISTEET
Alla olevaan taulukkoon on koottu kaikki ESRS 2:n liitteessä B luetellut muusta EU-lainsäädännöstä johtuvat tietopisteet. Taulukosta käy ilmi, mitkä tietopisteet löytyvät Kemiran
vuosikatsauksesta ja minkä tietopisteiden on arvioitu olevan ”epäolennaisia”.

ESRS | Tiedonanto- vaatimus | Tietopiste | Tietopisteeseen liittyvä tiedonantovaatimus | Kestävyysraportin osa
ESRS 2 | GOV-1 | 21 d) | Hallituksen sukupuolijakauma | Yleiset tiedot
ESRS 2 | GOV-1 | 21 e) | Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus | Yleiset tiedot
ESRS 2 | GOV-4 | 30 | Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | Yleiset tiedot
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) i | Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan | Epäolennainen
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) ii | Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan | Yleiset tiedot
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) iii | Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan | Epäolennainen
ESRS 2 | SBM-1 | 40 d) iv | Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-1 | 14 | Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä | E1 – Strategia ja siirtymäsuunnitelma
ESRS E1 | E1-1 | 16 g) | Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yritykset | E1 – Strategia ja siirtymäsuunnitelma
ESRS E1 | E1-4 | 34 | Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet | E1 – Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet
ESRS E1 | E1-5 | 38 | Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) | E1 – Energiankulutus
ESRS E1 | E1-5 | 37 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | E1 – Energiankulutus
ESRS E1 | E1-5 | 40–43 | Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla | E1 – Energiankulutus
ESRS E1 | E1-6 | 44 | Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | E1 – Kasvihuonekaasupäästöt
ESRS E1 | E1-6 | 53–55 | Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti | E1 – Kasvihuonekaasupäästöt
ESRS E1 | E1-7 | 56 | Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset | E1 – Kasvihuonekaasupäästöt
ESRS E1 | E1-9 | 66 | Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 66 a) | Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 66 c) | Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 67 c) | Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain | Epäolennainen
ESRS E1 | E1-9 | 69 | Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa | Epäolennainen
ESRS E2 | E2-4 | 28 | Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR- asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa | E2 – Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen
ESRS E3 | E3-1 | 9 | Vesivarat ja merten luonnonvarat | E3 – Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS E3 | E3-1 | 13 | Kohdennetut toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS E3 | E3-1 | 14 | Merien ja valtamerten kestävyys | Epäolennainen
ESRS E3 | E3-4 | 28 c) | Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä | E3 – Vedenkulutus
ESRS E3 | E3-4 | 29 | Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä omien toimintojen liikevaihtoa kohti laskettuna | E3 – Vedenkulutus
ESRS 2 | SBM3 - E4 | 16 a) i, b), c) | E4 – Strategia ja siirtymäsuunnitelma
ESRS E4 | E4-2 | 24 b) | Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS E4 | E4-2 | 24 c) | Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet | Epäolennainen

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 102

KESTÄVYYSRAPORTTI 2024

ESRS E4 | E4-2 | 24 d) | Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS E5 | E5-5 | 37 d) | Kierrättämätön jäte | E5 – Jäte
ESRS E5 | E5-5 | 39 | Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte | E5 – Jäte
ESRS 2 | SBM3 - S1 | 14 f) | Pakkotyötapausten riski | Epäolennainen
ESRS 2 | SBM3 - S1 | 14 g) | Lapsityövoimatapausten riski | Epäolennainen
ESRS S1 | S1-1 | 20 | Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-1 | 21 | Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence - käytännöt | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-1 | 22 | Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-1 | 23 | Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä | S1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S1 | S1-3 | 32 c) | Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät | S1 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
ESRS S1 | S1-14 | 88 b), c) | Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus | Epäolennainen
ESRS S1 | S1-14 | 88 e) | Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä | S1 – Terveys ja turvallisuus
ESRS S1 | S1-16 | 97 a) | Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero | S1 – Palkitseminen
ESRS S1 | S1-16 | 97 b) | Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka | S1 – Palkitseminen
ESRS S1 | S1-17 | 103 a) | Syrjintätapaukset | S1 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
ESRS S1 | S1-17 | 104 a) | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen | S1 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
ESRS 2 | SBM3 – S2 | 11 b) | Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa | S2 – Strategia ja liiketoimintamalli
ESRS S2 | S2-1 | 17 | Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-1 | 18 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-1 | 19 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-1 | 19 | Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence - käytännöt | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
ESRS S2 | S2-4 | 36 | Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | S2 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimet
ESRS S3 | S3-1 | 16 | Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset | Epäolennainen
ESRS S3 | S3-1 | 17 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILOn periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Epäolennainen
ESRS S3 | S3-4 | 36 | Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Epäolennainen
ESRS S4 | S4-1 | 16 | Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet | Epäolennainen
ESRS S4 | S4-1 | 17 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen | Epäolennainen
ESRS S4 | S4-4 | 35 | Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset | Epäolennainen
ESRS G1 | G1-1 | 10 b) | Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus | Epäolennainen
ESRS G1 | G1-1 | 10 d) | Väärinkäytösten paljastajien suojelu | Epäolennainen
ESRS G1 | G1-4 | 24 a) | Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot | G1 – Korruptio ja lahjonta
ESRS G1 | G1-4 | 24 b) | Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit | G1 – Korruptio ja lahjonta

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 103

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Konsernin tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevaihto | 2.1. | 2 948,1 | 3 383,7
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.2. | 2,1 | 8,6
Liiketoiminnan kulut | 2.2. | -2 399,8 | -2 852,3
Osuus osakkuusyritysten tuloksista | 6.2. | 0,3 | 0,1
Käyttökate |  | 550,7 | 540,0
Poistot ja arvonalentumiset | 2.4. | -187,4 | -203,6
Liikevoitto |  | 363,2 | 336,4
Rahoitustuotot | 2.5. | 18,2 | 12,7
Rahoituskulut | 2.5. | -43,0 | -49,3
Kurssierot | 2.5. | -2,1 | -7,7
Rahoituskulut, netto | 2.5. | -26,9 | -44,4
Voitto ennen veroja |  | 336,3 | 292,0
Tuloverot | 2.6. | -73,6 | -80,7
Tilikauden tulos |  | 262,7 | 211,3
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 249,4 | 199,1
Määräysvallattomille omistajille | 6.2. | 13,2 | 12,2
Tilikauden tulos |  | 262,7 | 211,3
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos, euroa |  |  |
Laimentamaton | 2.7. | 1,62 | 1,30
Laimennettu | 2.7. | 1,61 | 1,28

Konsernin tuloslaskelmaa on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.
Konsernin laaja tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Tilikauden tulos |  | 262,7 | 211,3
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Muuntoerot |  | 7,7 | -16,9
Rahavirran suojaus |  | -14,1 | -54,1
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |
Muut osakkeet |  | -27,9 | -61,3
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus |  | 10,7 | 18,9
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | 2.8. | -23,6 | -113,4
Tilikauden laaja tulos |  | 239,1 | 97,9
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 225,9 | 84,9
Määräysvallattomille omistajille | 6.2. | 13,2 | 13,0
Tilikauden laaja tulos |  | 239,1 | 97,9

Konsernin laajan tuloslaskelman erät on esitetty verovaikutuksella oikaistuna. Kuhunkin muuhun laajan tuloksen erään
liittyvät tuloverot on esitetty liitetiedossa 2.8. Muut laajan tuloksen erät.
Konsernin laajaa tuloslaskelmaa on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 104

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Konsernin tase

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
VARAT |  |  |
PITKÄAIKAISET VARAT |  |  |
Liikearvo | 3.1. | 490,6 | 480,9
Muut aineettomat hyödykkeet | 3.2. | 44,5 | 51,1
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 3.3. | 964,5 | 939,6
Käyttöoikeusomaisuuserät | 3.4. | 131,8 | 123,0
Osuudet osakkuusyrityksissä | 6.2. | 4,8 | 4,8
Muut osakkeet | 3.5. | 270,5 | 305,4
Laskennalliset verosaamiset | 4.4. | 31,5 | 31,8
Muut rahoitusvarat | 5.4. | 6,4 | 7,9
Saamiset etuuspohjaisista järjestelyistä | 4.5. | 115,7 | 106,3
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 2 060,4 | 2 050,9
LYHYTAIKAISET VARAT |  |  |
Vaihto-omaisuus | 4.1. | 307,9 | 281,8
Lainasaamiset | 5.4. | 48,3 | 0,3
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.2. | 420,1 | 468,2
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset |  | 15,1 | 29,9
Rahavarat | 5.4. | 519,2 | 402,5
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 1 310,7 | 1 182,7
Myytävänä oleviksi luokitellut varat | 3.7. | 9,9 | 255,6
Varat yhteensä |  | 3 381,0 | 3 489,3

Konsernin tasetta on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
OMA PÄÄOMA |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
Osakepääoma |  | 221,8 | 221,8
Ylikurssirahasto |  | 257,9 | 257,9
Käyvän arvon ja muut rahastot |  | 121,5 | 163,4
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 196,3 | 196,3
Muuntoerot |  | -46,1 | -53,8
Omat osakkeet |  | -10,3 | -11,6
Kertyneet voittovarat |  | 1 044,4 | 890,9
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä | 5.2. | 1 785,4 | 1 664,8
Määräysvallattomien omistajien osuus | 6.2. | 18,1 | 19,4
Oma pääoma yhteensä |  | 1 803,5 | 1 684,2
PITKÄAIKAISET VELAT |  |  |
Korolliset velat | 5.3. | 547,1 | 615,7
Muut rahoitusvelat | 5.4. | 10,8 | 10,8
Laskennalliset verovelat | 4.4. | 73,1 | 81,3
Velat etuuspohjaisista järjestelyistä | 4.5. | 73,1 | 69,8
Varaukset | 4.6. | 37,9 | 37,8
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 742,0 | 815,4
LYHYTAIKAISET VELAT |  |  |
Korolliset velat | 5.3. | 263,6 | 322,1
Ostovelat ja muut velat | 4.3. | 517,8 | 489,4
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat |  | 24,2 | 56,6
Varaukset | 4.6. | 17,9 | 16,9
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 823,6 | 884,9
Velat yhteensä |  | 1 565,6 | 1 700,3
Myytävänä oleviksi luokitellut velat | 3.7. | 12,0 | 104,8
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 3 381,0 | 3 489,3

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 105

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Konsernin rahavirtalaskelma

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
LIIKETOIMINNAN RAHAVIRTA |  |  |
Tilikauden tulos |  | 262,7 | 211,3
Oikaisut |  |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 2.4. | 187,4 | 203,6
Tuloverot | 2.6. | 73,6 | 80,7
Rahoituskulut, netto | 2.5. | 26,9 | 44,4
Osuus osakkuusyritysten tuloksista | 6.2. | -0,3 | -0,1
Pitkäaikaisten varojen myyntivoitot ja -tappiot |  | 10,5 | 98,6
Muut oikaisut |  | 14,7 | 2,1
Rahavirta ennen nettokäyttöpääoman muutosta |  | 575,6 | 640,7
Nettokäyttöpääoman muutos |  |  |
Vaihto-omaisuuden lisäys (-) / vähennys (+) |  | -25,2 | 97,6
Myyntisaamisten ja muiden saamisten lisäys (-) / vähennys (+) |  | 37,7 | 19,0
Ostovelkojen ja muiden velkojen lisäys (+) / vähennys (-) |  | 16,0 | -101,7
Nettokäyttöpääoman muutos |  | 28,5 | 14,9
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja |  | 604,0 | 655,6
Maksetut korot |  | -36,8 | -41,6
Saadut korot |  | 14,2 | 8,0
Muut rahoituserät, netto |  | -7,3 | 14,7
Maksetut välittömät verot |  | -89,6 | -90,8
Liiketoiminnan nettorahavirta |  | 484,6 | 546,0

Konsernin rahavirtalaskelmaa on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
INVESTOINTIEN RAHAVIRTA |  |  |
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat vähennettynä hankintahetken rahavaroilla |  | -3,2 | -1,9
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin |  | -167,3 | -204,9
Lainasaamisten vähennys (+) / lisäys (-) |  | -46,5 | 0,4
Tytäryritysten ja liiketoimintojen myynnit vähennettynä myyntihetken rahavaroilla |  | 143,9 | 9,0
Myyntitulot muista osakkeista |  | 0,0 | 0,4
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntitulot |  | 0,2 | 0,2
Investointien nettorahavirta |  | -72,8 | -196,7
RAHOITUKSEN RAHAVIRTA |  |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot (+) | 5.1. | 50,0 | 0,2
Pitkäaikaisten korollisten lainojen takaisinmaksut (-) | 5.1. | -200,0 | 0,0
Lyhytaikaisten lainojen nostot (+) / takaisinmaksut (-) | 5.1. | 4,3 | -50,7
Vuokrasopimusvelkoihin perustuvat maksut |  | -31,7 | -37,3
Maksetut osingot emoyhtiön omistajille |  | -104,7 | -95,2
Maksetut osingot määräysvallattomille omistajille |  | -14,4 | -8,3
Rahoituksen nettorahavirta |  | -296,6 | -191,3
Rahavarojen nettolisäys (+) / -vähennys (-) |  | 115,2 | 158,0
Rahavarat 31.12. |  | 519,2 | 402,5
Valuuttakurssivoitot (+) / -tappiot (-) rahavaroista |  | 1,4 | -6,1
Rahavarat 1.1. |  | 402,5 | 250,6
Rahavarojen nettolisäys (+) / -vähennys (-) |  | 115,2 | 158,0

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 106

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

| Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
Milj. euroa | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Käyvän arvon ja muut rahastot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muunto- erot | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys- vallattomien omistajien osuus | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 | 221,8 | 257,9 | 163,4 | 196,3 | -53,8 | -11,6 | 890,9 | 1 664,8 | 19,4 | 1 684,2
Tilikauden tulos | — | — | — | — | — | — | 249,4 | 249,4 | 13,2 | 262,7
Muut osakkeet | — | — | -27,9 | — | — | — | — | -27,9 | — | -27,9
Muuntoerot | — | — | — | — | 7,7 | — | — | 7,7 | — | 7,7
Rahavirran suojaus | — | — | -14,1 | — | — | — | — | -14,1 | — | -14,1
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | — | — | — | — | — | — | 10,7 | 10,7 | — | 10,7
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | — | — | -41,9 | — | 7,7 | — | 10,7 | -23,6 | — | -23,6
Tilikauden laaja tulos | — | — | -41,9 | — | 7,7 | — | 260,1 | 225,9 | 13,2 | 239,1
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Osingonjako | — | — | — | — | — | — | -104,7 | -104,7 | -14,4 | -119,1
Omien osakkeiden siirto osakepalkkiojärjestelmään kuuluville | — | — | — | — | — | 3,2 | — | 3,2 | — | 3,2
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | — | — | — | — | — | 0,1 | — | 0,1 | — | 0,1
Osana eläkesäätiö Neliapilan ylikatteen palautusta osakkeita siirtyi Kemira Oyj:lle | — | — | — | — | — | -1,9 | — | -1,9 | — | -1,9
Osakeperusteinen palkitseminen | — | — | — | — | — | — | -2,2 | -2,2 | — | -2,2
Muut erät | — | — | — | — | — | — | 0,2 | 0,2 | — | 0,2
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä | — | — | — | — | — | 1,4 | -106,7 | -105,3 | -14,4 | -119,7
Oma pääoma 31.12.2024 | 221,8 | 257,9 | 121,5 | 196,3 | -46,1 | -10,3 | 1 044,4 | 1 785,4 | 18,1 | 1 803,5

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 107

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

| Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
Milj. euroa | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Käyvän arvon ja muut rahastot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muunto- erot | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys- vallattomien omistajien osuus | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2023 | 221,8 | 257,9 | 278,8 | 196,3 | -36,0 | -13,4 | 764,5 | 1 669,9 | 14,7 | 1 684,6
Tilikauden tulos | — | — | — | — | — | — | 199,1 | 199,1 | 12,2 | 211,3
Muut osakkeet | — | — | -61,3 | — | — | — | — | -61,3 | — | -61,3
Muuntoerot | — | — | — | — | -17,8 | — | — | -17,8 | 0,9 | -16,9
Rahavirran suojaus | — | — | -54,1 | — | — | — | — | -54,1 | — | -54,1
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | — | — | — | — | — | — | 18,9 | 18,9 | — | 18,9
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | — | — | -115,5 | — | -17,8 | — | 18,9 | -114,3 | 0,9 | -113,4
Tilikauden laaja tulos | — | — | -115,5 | — | -17,8 | — | 218,1 | 84,9 | 13,0 | 97,9
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Osingonjako | — | — | — | — | — | — | -95,2 | -95,2 | -8,3 | -103,5
Omien osakkeiden siirto osakepalkkiojärjestelmään kuuluville | — | — | — | — | — | 1,7 | — | 1,7 | — | 1,7
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | — | — | — | — | — | 0,1 | — | 0,1 | — | 0,1
Osakeperusteinen palkitseminen | — | — | — | — | — | — | 3,3 | 3,3 | — | 3,3
Siirrot oman pääoman sisällä | — | — | 0,1 | — | — | — | -0,1 | 0,0 | — | 0,0
Muut erät | — | — | — | — | — | — | 0,2 | 0,2 | — | 0,2
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä | — | — | 0,1 | — | — | 1,8 | -91,8 | -89,9 | -8,3 | -98,2
Oma pääoma 31.12.2023 | 221,8 | 257,9 | 163,4 | 196,3 | -53,8 | -11,6 | 890,9 | 1 664,8 | 19,4 | 1 684,2

Laskelmaa konsernin oman pääoman muutoksista on luettava yhdessä sitä koskevien liitetietojen kanssa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 108

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
1. Konsernitilinpäätöksen olennaiset laatimisperiaatteet
KONSERNIN PERUSTIEDOT
Kemira Oy j on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka
kotipaikka on Helsinki ja sen rekisteröity osoite on
Energiakatu 4, 00180 Helsinki, Suomi. Kemira Oyj:n osakkeet
on listattu Nasdaq Helsinki Oy:ssä. Emoyhtiö Kemira Oyj ja
sen tytäryhtiöt muodostavat yhdessä Kemira konsernin.
Luettelo tytäryhtiöistä esitetään liitetiedossa 6.2.
Kemira on globaali kemianyhtiö, joka palvelee asiakkaita
runsaasti vettä käyttävillä teollisuudenaloilla. Yhtiö tarjoaa
asiantuntemusta sovellusosaamisessa ja kemikaaleja, jotka
parantavat asiakkaiden vesi-, energia- ja raaka-
ainetehokkuutta. Kemiran kaksi segmenttiä Pulp & Paper ja
Industry & Water keskittyvät asiakkuuksiin sellu- ja
paperiteollisuudessa ja vedenkäsittelyssä.
Kemira Oyj:n hallitus on hyväksynyt kokouksessaan 10.2.2025
tämän konsernitilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen
osakeyhtiölain mukaan yhtiökokous päättää tilinpäätöksen
vahvistamisesta. Jäljennös konsernitilinpäätöksestä on
saatavissa internet-osoitteesta www.kemira.com tai
osoitteesta Energiakatu 4, 00180 Helsinki, Suomi.
Kemira julkaisee myös konsernitilinpäätöksen ja hallituksen
toimintakertomuksen European Single Electronic Format
(ESEF) -raportointivaatimusten mukaisena xHTML-
tiedostona, joka on saatavilla internet-osoitteesta
www.kemira.com.
TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERUSTA
Konserni on laatinut konsernitilinpäätöksensä Euroopan
unionissa hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting
Standards, IFRS) ja niitä koskevien (International Financial
Reporting Interpretations Committee, IFRIC) IFRIC-tulkintojen
mukaisesti. Konsernitilinpäätös on laadittu noudattaen
31.12.2024 voimassa olleita IFRS-standardeja ja IFRIC-
tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot sisältävät myös
IFRS-säännöksiä täydentävien Suomen kirjanpito- ja
yhteisölainsäädännön mukaiset vaatimukset.
Konsernitilinpäätös esitetään miljoonina euroina, ja se on
laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen lukuun
ottamatta käypään arvoon muun laajan tuloksen kautta
kirjattavia muita osakkeita sisältäen listaamattomia PVO/TVO
-osakkeita, etuuspohjaisten järjestelyjen varoja ja velvoitteita,
käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettavia
rahoitusvaroja ja -velkoja sekä osakeperusteisia maksuja,
jotka arvostetaan käypään arvoon.
Konsernitilinpäätöksessä esitetyt yksittäiset luvut ovat
pyöristetty lähimpään tarkkaan lukuun. Siksi yksittäisten
lukujen summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta
konsernitilinpäätöksessä. Tunnusluvut on laskettu tarkkoja
arvoja käyttämällä.
VUONNA 2024 VOIMAAN TULLEET UUDET
IFRS-STANDARDIT, STANDARDIEN
MUUTOKSET JA IFRIC-TULKINNAT
Konserni on soveltanut seuraavia standardeja ja muutoksia
ensimmäistä kertaa 1.1.2024 alkavalla tilikaudella:
• Muutokset standardiin IAS 1, Velkojen luokittelu lyhyt- ja
pitkäaikaisiksi. Standardimuutos tarkentaa, kuinka velat
tulisi luokitella lyhyt- tai pitkäaikaiseksi, kun yhtiöllä on
oikeus lykätä velan maksua vähintään 12 kuukauden ajan.
Muutoksilla ei ollut merkittävää vaikutusta
konsernitilinpäätökseen.
• Muutokset IFRS 16 -standardiin Vuokrasopimukset:
vuokrasopimusvelat myynnissä ja takaisinvuokrauksessa.
Muutos vaatii myyjä-vuokralle ottajaa arvostamaan
myöhemmin takaisinvuokrauksesta syntyvät
vuokrasopimusvelat tavalla, jossa ei kirjata mitään osaa
voitosta tai tappiosta, joka liittyy myyjä-vuokralle ottajan
käyttöoikeuteen. Uudet vaatimukset eivät estä
myyjävuokralle ottajaa kirjaamasta tulokseen voittoa tai
tappiota, joka liittyy vuokrasopimuksen osittaiseen tai
täydelliseen päättymiseen. Muutoksilla ei ollut merkittävää
vaikutusta konsernitilinpäätökseen.
• Muutokset IAS 7 -standardiin Rahavirtalaskelma ja IFRS 7 -
standardiin Rahoitusinstrumentit:
Toimittajarahoitusjärjestelyt. Muutoksen tavoitteena on
antaa toimittajarahoitusjärjestelyiden käytöstä lisätietoja,
joiden avulla sijoittajat voivat arvioida vaikutuksia yhtiön
velkoihin, kassavirtoihin ja likviditeettiriskiin. Muutoksilla ei
ollut merkittävää vaikutusta konsernitilinpäätökseen.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 109

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

UUDET IFRS-STANDARDIT, STANDARDIEN
MUUTOKSET JA IFRIC-TULKINNAT,
JOITA EI OLE VIELÄ OTETTU KÄYTTÖÖN
• Muutokset IAS 21:een Valuuttakurssien muutosten
vaikutukset: Vaihdettavuuden puute (sovellettava 1.1.2025).
Muutos antaa ohjeistusta sellaisen tilanteen
tunnistamiseen, jossa valuuttaa ei voida pitää vapaasti
vaihdettavana ja miten sen tulee määritellä valuuttakurssi
raportoinnissa vaihdettavuuden puuttuessa ja antamaan
asiasta lisätietoa. Muutoksella ei odoteta olevan
merkittävää vaikutusta konsernitilinpäätökseen.
• Uusi IFRS 18 -standardi ´Presentation and Disclosure in
Financial Statements´ (sovellettava 1.1.2027, aikaisempi
soveltaminen on sallittua) korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen
esittäminen -standardin. IFRS 18 -standardin keskeiset
uudet käsitteet liittyvät: tuloslaskelman rakenne
määritellyillä välisummilla, johdon tunnuslukujen
esittämistä sekä tietojen yhdistelyyn ja erittelyyn
tilinpäätöksen päälaskelmissa ja liitetiedoissa. Konserni
arvioi parhaillaan uuden standardin vaikutuksia.
TYTÄRYRITYKSIEN YHDISTELYPERIAATTEET
JA MÄÄRÄYSVALLATTOMIEN OMISTAJIEN
OSUUDET
Konsernitilinpäätös sisältää emoyrityksen Kemira Oyj:n lisäksi
sen tytäryritykset. Tytäryrityksiä ovat kaikki sellaiset
yritykset, joissa konsernilla on määräysvalta (osuus
äänivallasta pääsääntöisesti yli 50 %). Konsernilla on
määräysvalta yrityksessä, jos se olemalla osallisena siinä
altistuu sen muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen
muuttuvaan tuottoon, ja se pystyy vaikuttamaan tähän
tuottoon käyttämällä yritystä koskevaa valtaansa.
Tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen
kokonaisuudessaan siitä päivästä lukien, jona konserni saa
niihin määräysvallan. Yhdistely lopetetaan, kun määräysvalta
lakkaa.
Kaikki konserniyritysten väliset liiketapahtumat eliminoidaan
konsernitilinpäätöstä laadittaessa. Keskinäinen
osakeomistus eliminoidaan hankintamenetelmää käyttäen.
Tytäryrityksen hankinnasta maksettava vastike määritetään
luovutettujen varojen, vastattaviksi otettujen velkojen ja
konsernin liikkeeseen laskemien oman pääoman ehtoisten
osuuksien käypänä arvona. Luovutettu vastike voi sisältää
ehdollisesta vastikejärjestelystä johtuvan omaisuuserän tai
velan käyvän arvon. Hankintaan liittyvät menot kirjataan
kuluiksi toteutuessaan. Ne yksilöitävissä olevat
liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut varat, vastattaviksi
otetut velat ja ehdolliset velat, jotka ovat yksilöitävissä,
arvostetaan hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin.
Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteesta
kirjataan hankintakohtaisesti joko käypään arvoon tai
määrään, joka vastaa määräysvallattomien omistajien
suhteellista osuutta hankinnan kohteen nettovarallisuudesta.
Määrä, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien
omistajien osuus hankinnan kohteessa ja hankintahetkellä
aiemmin omistetun osuuden käypä arvo yhteen laskettuina
ylittävät konsernin osuuden hankitun nettovarallisuuden
käyvästä arvosta, merkitään taseeseen liikearvoksi. Jos
vastikkeen, määräysvallattomien omistajien osuuden ja
aiemmin omistetun osuuden yhteismäärä on pienempi kuin
tytäryrityksen hankitun nettovarallisuuden käypä arvo, ja jos
kyseessä on edullinen hankinta, muutos kirjataan suoraan
tuloslaskelmaan.
Tilikauden tulos sekä muihin laajan tuloksen eriin kuuluvat
erät kohdistetaan emoyrityksen omistajille ja
määräysvallattomille omistajille ja, nämä esitetään
tuloslaskelman ja laajan tuloslaskelman yhteydessä.
Määräysvallattomien omistajien osuus esitetään omassa
pääomassa erillään emoyrityksen omistajille kuuluvasta
omasta pääomasta. Laaja tulos kohdistetaan emoyrityksen
omistajille ja määräysvallattomille omistajille, vaikka tämä
johtaisi siihen, että määräysvallattomien omistajien
osuudesta tulisi negatiivinen, ellei määräysvallattomilla
omistajilla ole sitovaa velvollisuutta olla kattamatta tappioita
sijoituksensa ylittävältä osalta.
Jos emoyrityksen omistusosuus tytäryrityksessä vähenee,
mutta määräysvalta säilytetään, liiketoimia käsitellään omaa
pääomaa koskevina liiketoimina. Kun konsernin määräysvalta
tai huomattava vaikutusvalta lakkaa, mahdollinen jäljelle
jäävä osuus yrityksestä arvostetaan käypään arvoon, ja tästä
syntyvä erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
OSAKKUUSYRITYKSET
Konsernin osakkuusyritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla
on huomattava vaikutusvalta (osuus äänivallasta
pääsääntöisesti 20–50 %), mutta ei määräysvaltaa.
Osakkuusyritykset on yhdistelty konsernitilinpäätökseen
pääomaosuusmenetelmällä. Jos konsernin osuus
osakkuusyrityksen tappioista ylittää sijoituksen
kirjanpitoarvon, ei kirjanpitoarvon ylittäviä tappioita
yhdistellä, ellei konserni ole sitoutunut osakkuusyritysten
velvoitteiden täyttämiseen. Konsernin omistusosuuden
mukainen osuus osakkuusyritysten tilikauden tuloksesta on
laskettu konsernin omistusosuuden mukaisesti ja on esitetty
konsernin tuloslaskelmassa liikevoittoon sisältyvänä omana
eränä. Konsernin osuus osakkuusyrityksen muihin laajan
tuloksen eriin kirjatuista muutoksista on kirjattu konsernin
muihin laajan tuloksen eriin.
VALUUTTAMÄÄRÄISTEN ERIEN
MUUNTAMINEN
Konsernitilinpäätös esitetään euroina, joka on konsernin
esittämisvaluutta sekä konsernin emoyhtiön toiminta- ja
esittämisvaluutta. Konserniyritysten tilinpäätöksiin sisältyvät
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 110

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

erät arvostetaan sen taloudellisen ympäristön valuutassa,
jossa kyseinen yritys pääasiallisesti toimii (toimintavaluutta).
Jos tytäryrityksen toimintavaluutta on muu kuin euro, niin sen
tuloslaskelmat on muunnettu euroiksi tilikauden
keskimääräisiä valuuttakursseja ja taseet tilinpäätöspäivän
valuuttakursseja käyttäen. Tilikauden tuloksen muuntaminen
eri kursseilla kuin taseessa aiheuttaa taseessa omaan
pääomaan kirjattavan muuntoeron, jonka muutos esitetään
muissa laajan tuloslaskelman erissä. Hankittujen ulkomaisten
yksikköjen varojen ja velkojen kirjanpitoarvoihin hankinnan
yhteydessä tehtävät käyvän arvon oikaisut ja liikearvo on
käsitelty ulkomaisten yksikköjen varoina ja velkoina ja
muunnettu euroiksi tilinpäätöspäivän kursseja käyttäen.
Joihinkin ulkomaisiin tytäryrityksiin annettujen lainojen
kurssierot on käsitelty muuntoeroina muissa laajan tuloksen
erissä lisäyksenä tai vähennyksenä. Kun määräysvalta
tytäryrityksessä menetetään, kertyneet muuntoerot
siirretään tuloslaskelmaan osaksi myyntivoittoa tai -tappiota.
Konserniyritykset muuntavat omassa kirjanpidossaan
päivittäiset valuuttamääräiset liiketapahtumat
toimintavaluutakseen tapahtumapäivän kursseja käyttäen.
Tilinpäätöksissä valuuttamääräiset saamiset ja velat
arvostetaan käyttäen tilinpäätöspäivän valuuttakursseja ja ei-
monetaariset erät käyttäen tapahtumapäivän kursseja.
Liiketoimintaan liittyvät kurssierot käsitellään myyntien ja
ostojen oikaisuina. Rahoitukseen ja konsernin
kokonaisposition suojaamiseen liittyvät kurssierot esitetään
rahoitustuotoissa ja -kuluissa.
ARVIONVARAISUUTTA SISÄLTÄVÄT
TILINPÄÄTÖKSEN ERÄT JA JOHDON
HARKINTAA EDELLYTTÄVÄT
LAADINTAPERIAATTEET
IFRS-standardien mukaista konsernitilinpäätöstä
laadittaessa johto joutuu tekemään tulevaisuutta koskevia
arvioita ja oletuksia, jotka harvoin vastaavat tosiasiallisia
tuloksia. Lisäksi johto joutuu käyttämään harkintaa
tilinpäätöksen laatimisperiaatteita sovellettaessa.
Arvioita ja oletuksia arvioidaan jatkuvasti, ja ne perustuvat
aikaisempaan kokemukseen ja odotuksiin tulevaisuuden
tapahtumista, joilla voi olla taloudellista vaikutusta ja joiden
katsotaan olevan perusteltuja olosuhteet huomioon ottaen.
Seuraavassa taulukossa esitetään tilinpäätöksen erät, jotka
sisältävät merkittäviä kirjanpidollisia arvioita ja niihin liittyvät
liitetiedot, joissa esitetään erissä sovellettavat
laadintaperiaatteet ja erien herkkyysanalyyseja. Näihin
arvionvaraisuutta sisältäviin eriin liittyy riskiä varojen ja
velkojen kirjanpitoarvon muuttumisesta seuraavan tilikauden
aikana.

Tilinpäätökset erät | Tilinpäätöksen liitetieto
Liikearvo | 3.1. Liikearvo
PVO-konsernin osakkeiden käypä arvo | 3.5. Muut osakkeet
Laskennalliset verot ja epävarmat veropositiot | 2.6. Tuloverot ja 4.4. Laskennalliset verovelat ja - saamiset
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 4.5. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde- etuudet
Varaukset | 4.6. Varaukset

ILMASTOON LIITTYVIEN AIHEIDEN
VAIKUTUKSET TILINPÄÄTÖKSEEN
Vastuullisuus on olennainen osa Kemiran kannattavan kasvun
strategiaa. Vastuullisuus Kemirassa keskittyy viiteen
aiheeseen: turvallisuus, ihmiset, kiertotalous, vesi ja ilmasto.
Kemiran tavoitteena on olla hiilineutraali vuoteen 2045
mennessä.
Ilmastoon liittyvillä aiheilla on vaikutus useisiin alueisiin
Kemiran konsernitilinpäätöksessä. Kemiralla, kemianalan
yhtiönä energiaintensiivisellä toimialalla, on kaksi
tuulisähkönhankintasopimusta ja omistusta Pohjolan Voima
Oyj:ssä ja Teollisuuden Voima Oyj:ssä (Liite 3.5 Muut
osakkeet), jota tuottavat hiilineutraalia sähköä ydin- ja
vesivoimalaitoksissaan Suomessa. Hiilidioksidipäästöt ja
energiatehokkuus otetaan huomioon
käyttöomaisuusinvestointeja tehtäessä ja siten vaikuttavat
pitkäaikaisiin omaisuuseriin (Liite 3.3 Aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet) sekä tulevaisuuden
rahavirtaennusteiden määrittämiseen liikearvon
arvonalentumistestauksen yhteydessä (Liite 3.1 Liikearvo).
Yhdessä Danimer Scientific Inc. kanssa Kemira kehittää
täysin biopohjaisia päällysteitä paperi- ja kartonkituotteille,
mistä syntyy aineettomia hyödykkeitä (Liite 3.2 Muut
aineettomat hyödykkeet).
Lisäksi Kemiralla on vastuullisuustavoitteisiin sidottu
kokonaisuudessaan nostamaton 400 miljoonan euron
valmiusluotto (Liite 5.5 Rahoitusriskien hallinta). Kemiran
pitkän aikavälin palkitsemisohjelmat 2023–2025 ja 2024–2026
sisältävät myös ilmastotavoitteisiin kiinnitettyjä
ansaintakriteereitä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 111

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2. Taloudellinen tulos
2.1 SEGMENTTITIEDOT
Kemiralla on kaksi segmenttiä, jotka ovat Pulp & Paper ja Industry & Water.
Pulp & Paper
Pulp & Paper -segmentti auttaa kemikaaliosaamisensa avulla sellun- ja paperinvalmistajia
innovoimaan ja tehostamaan toimintaansa. Segmentti kehittää ja myy asiakkaiden tarpeet
täyttäviä tuotteita ja pyrkii varmistamaan, että sillä on johtava paperikoneen märänpään
tuote- ja palveluvalikoima, joka keskittyy pakkauskartonkiin ja pehmopaperiin.
Industry & Water
Industry & Water -segmentti palvelee kunnallisia ja runsaasti vettä käyttäviä teollisuudenaloja.
Vedenkäsittelyssä segmentti auttaa asiakkaita tehostamaan vedenkäsittelyprosessin eri
vaiheita.
1.1.2025 alkaen Kemira muuttaa toimintamalliaan. Muutosten seurauksena Kemiran uudessa
toimintamallissa on kolme segmenttiä: Water Solutions, Packaging & Hygiene Solutions ja
Fiber Essentials.
VAIHTOEHTOISET TUNNUSLUVUT
Kemira esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja (vaihtoehtoiset tunnusluvut), joita ei ole
määritelty IFRS-standardissa. Kemira uskoo pääomamarkkinoiden ja Kemiran johdon
seuraamien vaihtoehtoisten tunnuslukujen, kuten liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa,
yritysostot ja -myynnit pois lukien (=orgaaninen kasvu), käyttökate, operatiivinen käyttökate,
operatiivinen liikevoitto, rahavirta investointien jälkeen ja velkaantumisaste, antavan
hyödyllistä ja vertailukelpoista tietoa Kemiran liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta
tilanteesta. Tietyt vaihtoehtoiset tunnusluvut ovat myös palkitsemisen tuloskriteerejä.
Kemiran esittämiä vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään vastaavista IFRS-
tunnusluvuista, ja niitä tulee lukea yhdessä lähinnä vastaavien IFRS-tunnuslukujen kanssa.
Tunnuslukujen laskentakaavat on esitetty kohdassa Tunnuslukujen laskentakaavat.
TULOSLASKELMAN ERÄT

2024, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Liikevaihto ¹⁾ | 1 646,7 | 1 301,4 | 2 948,1
Käyttökate ²⁾ | 282,4 | 268,2 | 550,7
Poistot ja arvonalentumiset | -120,0 | -67,4 | -187,4
Osuus osakkuusyritysten tuloksista | 0,3 | 0,0 | 0,3
Liikevoitto ²⁾ | 162,4 | 200,8 | 363,2
Rahoituskulut, netto |  |  | -26,9
Voitto ennen veroja |  |  | 336,3
Tuloverot |  |  | -73,6
Tilikauden tulos |  |  | 262,7

1) Liikevaihto muodostuu pääosin tuotteiden myynnistä ulkopuolisille asiakkaille, eikä segmenttien välillä ole sisäistä
liikevaihtoa.
2) Sisältää vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 112

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

VERTAILUKELPOISUUTEEN VAIKUTTAVAT ERÄT KÄYTTÖKATTEESSA JA
LIIKEVOITOSSA

2024, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden ¹⁾ | 303,1 | 279,1 | 582,1
O&G-myynti huomioiden | 0,0 | 3,3 | 3,3
Operatiivinen käyttökate | 303,1 | 282,3 | 585,4
Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat |  |  | -12,5
Transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa |  |  | -0,2
Liiketoimintojen ja omaisuuden myynti |  |  | -21,8
Muut erät |  |  | -0,2
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -20,6 | -14,1 | -34,8
Käyttökate | 282,4 | 268,2 | 550,7
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden ¹⁾ | 183,8 | 211,7 | 395,5
O&G-myynti huomioiden | 0,0 | 3,2 | 3,2
Operatiivinen liikevoitto | 183,8 | 214,9 | 398,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -20,6 | -14,1 | -34,8
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät poistoissa ja arvonalentumisissa | -0,7 | 0,0 | -0,7
Liikevoitto | 162,4 | 200,8 | 363,2

1) Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024. Oil & Gas -liiketoiminnan myynnillä oikaistut luvut kuvaavat
Kemiran Pulp & Paper - ja Industry & Water -segmenttien liiketoimintaa myynnin jälkeen. Kemiran johto seuraa Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnillä oikaistuja lukuja.
Neljännesvuositiedot vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-
lukuihin.
TASEEN ERÄT

2024, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Segmentin varat | 1 523,0 | 834,2 | 2 357,2
Täsmäytys raportoituihin varoihin konsernin taseessa: |  |  |
Muut osakkeet |  |  | 270,5
Laskennalliset verosaamiset |  |  | 31,5
Muut pitkäaikaiset varat |  |  | 6,4
Saamiset etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä |  |  | 115,7
Muut varat |  |  | 80,4
Rahavarat |  |  | 519,2
Myytävänä oleviksi luokitellut varat |  |  | 9,9
Varat yhteensä |  |  | 3 381,0
Segmentin velat | 276,9 | 196,4 | 473,3
Täsmäytys raportoituihin velkoihin konsernin taseessa: |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat |  |  | 547,1
Lyhytaikaiset korolliset velat |  |  | 263,6
Muut velat |  |  | 279,8
Myytävänä oleviksi luokitellut velat |  |  | 12,0
Velat yhteensä |  |  | 1 577,5

MUUT ERÄT

2024, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Sidottu pääoma segmenteittäin (31.12.) | 1 246,1 | 637,8 | 1 883,9
Sidottu pääoma segmenteittäin ²⁾ | 1 286,7 | 633,5 | 1 920,2
Operatiivinen ROCE, % | 14,3 | 33,9 | 20,8
Investoinnit | 99,2 | 71,3 | 170,5
Rahavirta investointien jälkeen ³⁾ | 202,4 | 328,9 | 411,8

2) 12 kuukauden liukuva keskiarvo
3) Rahoituseriin ja veroihin liittyviä rahavirtoja ei ole kohdistettu segmenteille.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 113

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

TULOSLASKELMAN ERÄT

2023, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Liikevaihto ¹⁾ | 1 748,2 | 1 635,5 | 3 383,7
Käyttökate ²⁾ | 308,0 | 232,0 | 540,0
Poistot ja arvonalentumiset ²⁾ | -114,6 | -89,0 | -203,6
Osuus osakkuusyritysten tuloksista | 0,1 | 0,0 | 0,1
Liikevoitto ²⁾ | 193,4 | 143,0 | 336,4
Rahoituskulut, netto |  |  | -44,4
Voitto ennen veroja |  |  | 292,0
Tuloverot |  |  | -80,7
Tilikauden tulos |  |  | 211,3

1) Liikevaihto muodostuu pääosin tuotteiden myynnistä ulkopuolisille asiakkaille, eikä segmenttien välillä ole sisäistä
liikevaihtoa.
2) Sisältää vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
VERTAILUKELPOISUUTEEN VAIKUTTAVAT ERÄT KÄYTTÖKATTEESSA JA
LIIKEVOITOSSA

2023, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden ³⁾ | 330,9 | 265,0 | 595,9
O&G-myynti huomioiden | 0,0 | 70,8 | 70,8
Operatiivinen käyttökate | 330,9 | 335,8 | 666,7
Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat |  |  | -0,9
Transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa |  |  | -0,2
Liiketoimintojen ja omaisuuden myynti |  |  | -125,9
Muut erät |  |  | 0,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -22,9 | -103,7 | -126,7
Käyttökate | 308,0 | 232,0 | 540,0
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden ³⁾ | 216,3 | 199,2 | 415,5
O&G-myynti huomioiden | 0,0 | 47,6 | 47,6
Operatiivinen liikevoitto | 216,3 | 246,7 | 463,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -22,9 | -103,7 | -126,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät poistoissa ja arvonalentumisissa | 0,0 | 0,0 | 0,0
Liikevoitto | 193,4 | 143,0 | 336,4

3) Vertailuvuoden 2023 luvut on oikaistu, koska Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024. Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnillä oikaistut luvut kuvaavat Kemiran Pulp & Paper - ja Industry & Water -segmenttien liiketoimintaa
myynnin jälkeen. Kemiran johto seuraa Oil & Gas -liiketoiminnan myynnillä oikaistuja lukuja.
Neljännesvuositiedot vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-
lukuihin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 114

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

TASEEN ERÄT

2023, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Segmentin varat | 1 539,6 | 791,2 | 2 330,8
Täsmäytys raportoituihin varoihin konsernin taseessa: |  |  |
Muut osakkeet |  |  | 305,4
Laskennalliset verosaamiset |  |  | 31,8
Muut pitkäaikaiset varat |  |  | 7,9
Saamiset etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä |  |  | 106,3
Muut varat |  |  | 304,5
Rahavarat |  |  | 402,5
Myytävänä oleviksi luokitellut varat |  |  | 255,6
Varat yhteensä |  |  | 3 489,3
Segmentin velat | 276,6 | 175,8 | 452,4
Täsmäytys raportoituihin velkoihin konsernin taseessa: |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat |  |  | 615,7
Lyhytaikaiset korolliset velat |  |  | 322,1
Muut velat |  |  | 308,1
Myytävänä oleviksi luokitellut velat |  |  | 104,8
Velat yhteensä |  |  | 1 805,1

MUUT ERÄT

2023, milj. euroa | Pulp & Paper | Industry & Water | Konserni
Sidottu pääoma segmenteittäin (31.12.) | 1 263,0 | 615,4 | 1 878,4
Sidottu pääoma segmenteittäin ¹⁾ | 1 282,0 | 873,5 | 2 155,5
Operatiivinen ROCE, % | 16,9 | 28,2 | 21,5
Investoinnit | 126,2 | 80,5 | 206,8
Rahavirta investointien jälkeen ²⁾ | 216,3 | 242,5 | 349,3

1) 12 kuukauden liukuva keskiarvo
2) Rahoituseriin ja veroihin liittyviä rahavirtoja ei ole kohdistettu segmenteille.
MAANTIETEELLISIÄ ALUEITA KOSKEVAT TIEDOT:
LIIKEVAIHTO ASIAKKAAN MAANTIETEELLISEN SIJAINNIN MUKAAN

Milj. euroa | 2024 | 2023
Suomi, kotipaikkavaltio | 368,6 | 448,1
Muu Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka | 1 174,6 | 1 171,9
Americas-alue | 1 113,0 | 1 458,8
APAC-alue | 291,8 | 304,9
Yhteensä | 2 948,1 | 3 383,7

PITKÄAIKAISET VARAT MAANTIETEELLISEN SIJAINNIN MUKAAN

Milj. euroa | 2024 | 2023
Suomi, kotipaikkavaltio | 772,1 | 821,9
Muu Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka | 460,4 | 441,7
Americas-alue | 526,2 | 483,2
APAC-alue | 154,4 | 166,0
Yhteensä | 1 913,2 | 1 912,8

Tiedot merkittävistä asiakkaista
Konsernilla on useita merkittäviä asiakkaita. Yhdeltäkään yksittäiseltä ulkopuoliselta
asiakkaalta ei ole kertynyt vähintään 10 % konsernin liikevaihdosta vuosina 2024 tai 2023.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Segmenttiraportointi
Segmenttitiedot esitetään perustuen konsernin sisäiseen organisaatioon ja
raportointirakenteeseen. Kemiran johto arvioi segmenttien taloudellista suoriutumista
perustuen operatiiviseen käyttökatteeseen ja operatiiviseen liikevoittoon sekä muihin
tunnuslukuihin. Segmenttien varat ja velat käsittävät ne varat ja velat, jotka ovat suoraan tai
perustellusti kohdistettavissa segmenteille. Segmenttien varoihin on laskettu aineelliset ja
aineettomat hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät, osuudet osakkuusyrityksissä, vaihto-
omaisuus ja tietyt lyhytaikaiset korottomat saamiset. Segmenttien velkoihin sisältyvät tietyt
l yhytaikaiset korottomat velat. Maantieteellisesti Kemiran toiminta on jaettu kolmeen
alueeseen: Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka (EMEA), Amerikka (Americas) ja Aasia ja
Tyynenmeren alue (APAC).
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 115

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Myynnin tulouttaminen
IFRS 15 -standardi sisältää yhden kattavan tuloutusmallin asiakassopimusten perusteella
saatavien myyntituottojen kirjaamiseen. Pääperiaatteena on, että myyntituotot kirjataan
siten, että ne kuvaavat luvattujen tavaroiden tai palveluiden luovuttamista asiakkaalle
sellaiseen rahamäärään, joka kuvastaa vastiketta johon konserni odottaa olevansa
oikeutettu kyseisiä tavaroita tai palveluita vastaan. Konserni kirjaa myyntituoton silloin kun
(tai sitä mukaa kuin) suoritevelvoite täytetään, toisin sanoen silloin kun asiakas saa
määräysvallan suoritevelvoitteen perusteena olevaan tavaraan tai palveluun.
Konsernin liikevaihto muodostuu pääosin sopimustyypeistä, jotka sisältävät
kemianteollisuuden tuotteiden myyntiä sekä palveluita ja laitteita, jotka liittyvät näiden
kemianteollisuuden tuotteiden myyntiin. Vuosina 2024 ja 2023 palvelut eivät ole
muodostaneet merkittävää osuutta konsernin liikevaihdosta.
Myyntituottojen tuloutus tapahtuu hetkellä, jolloin tuotteiden määräysvalta siirtyy
asiakkaalle. Yleensä konsernin myyntisopimuksissa määräysvalta siirtyy asiakkaalle
perustuen toimituslausekkeisiin, ja myyntitulojen kirjaaminen tapahtuu yhtenä ajankohtana.
Konserni tarjoaa asiakkailleen kemikaalien toimitus- ja käsittelypalveluja tuotteiden myynnin
yhteydessä. Tuotteiden toimitus- ja käsittelypalvelut tuloutetaan yhdessä tuotteiden
myynnin kanssa, eikä niitä käsitellä erillisinä suoritevelvoitteina. Kemira kirjaa samalle
raportointikaudelle tuotteiden myynnin ja toimitus- ja käsittelypalvelut.
Asiakkaille annettavat alennukset eivät ole merkittävä myyntihinnan osatekijä Kemiran
myyntisopimuksissa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 116

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2.2 LIIKETOIMINNAN MUUT TUOTOT JA KULUT
LIIKETOIMINNAN MUUT TUOTOT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Pitkäaikaisten varojen myyntivoitot | 0,1 | 0,1
Vuokratuotot | 0,6 | 0,7
Palvelut | 1,0 | 3,1
Muut liiketoiminnan tuotot ¹⁾ | 0,4 | 4,8
Yhteensä | 2,1 | 8,6

1) Muut liiketoiminnan tuotot koostuvat pääosin vakuutuskorvauksista vuonna 2023.
LIIKETOIMINNAN KULUT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Aineet ja tarvikkeet ²⁾ | 1 422,9 | 1 754,2
Henkilöstökulut | 431,9 | 440,8
Ulkopuoliset palvelut ja muut kulut ³⁾ ⁴⁾ | 340,9 | 440,5
Rahdit ja toimituskulut | 204,1 | 216,9
Yhteensä | 2 399,8 | 2 852,3

2) Vuonna 2024 aineisiin ja tarvikkeisiin sisältyi useissa Euroopan maissa energiaintensiiviselle teollisuudelle
kohdistettuja julkisia avustuksia 4,7 miljoonaa euroa (7,1).
3) Sisältää tarvikekuluja, matkustuskuluja, vuokria, toimitiloihin liittyviä kuluja, vakuutuksia, konsultointia ja muita
operatiiviseen toimintaan liittyviä kuluja. Muut kulut sisältävät 11 miljoonaa euroa (101) Oil & Gas -liiketoiminnan
myyntitappiota sisältäen järjestelyn kulu t. Kemira on saanut päätökseen liiketoiminnan myynnin helmikuussa 2024.
4) Vuonna 2024 muihin liiketoiminnan kuluihin sisältyi tutkimus- ja kehittämismenoja 33,7 miljoonaa euroa (32,8) mukaan
lukien saadut julkiset avustukset. Tutkimus- ja kehitystoimintaa varten saadut julkiset avustukset olivat 0,4 miljoonaa
euroa (0,6). Nämä vähentävät tutkimus- ja kehittäm ismenoja.
HENKILÖSTÖKULUT

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Palkat ja palkkiot |  |  |
Palkat ⁵⁾ |  | 322,5 | 330,4
Osakeperusteiset maksut | 2.3. | 12,5 | 13,1
Yhteensä |  | 335,0 | 343,5
Henkilösivukulut |  |  |
Kulut etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä ja työsuhde-etuuksista | 4.5. | 1,7 | 2,0
Eläkekulut maksupohjaisista järjestelyistä |  | 34,3 | 34,9
Muut henkilösivukulut |  | 60,9 | 60,4
Yhteensä |  | 96,9 | 97,3
Henkilöstökulut yhteensä |  | 431,9 | 440,8

5) Sisältää Kemira Oyj:n toimitusjohtajan ja hallituksen jäsenten palkat ja palkkiot.
Kemira Oyj:n toimitusjohtajan ja hallituksen jäsenten palkat ja palkkiot esitetään liitetiedossa
6.1. Lähipiiri.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 117

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

HENKILÖSTÖMÄÄRÄ

| 2024 | 2023
Henkilöstö keskimäärin maantieteellisen sijainnin mukaan |  |
EMEA-alue | 2 542 | 2 512
Americas-alue | 1 271 | 1 506
APAC-alue | 933 | 928
Yhteensä | 4 746 | 4 946
Henkilöstö Suomessa keskimäärin | 818 | 806
Henkilöstö Suomen ulkopuolella keskimäärin | 3 928 | 4 140
Yhteensä | 4 746 | 4 946
Henkilöstö 31.12. | 4 698 | 4 915

TILINTARKASTAJAN PALKKIOT JA PALVELUT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Tilintarkastuspalkkiot | 1,7 | 1,8
Palkkiot veropalveluista | 0,1 | 0,1
Palkkiot muista palveluista | 0,2 | 0,1
Yhteensä | 2,0 | 2,0

Ernst & Young Oy toimii Kemira-konsernin tilintarkastajana.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Julkiset avustukset
Investointeihin saadut julkiset avustukset on kirjattu aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitoarvojen vähennykseksi. Avustukset tuloutuvat
pienempien poistojen muodossa hyödykkeen taloudellisena käyttöaikana.
Tutkimustoimintaan saadut avustukset kirjataan kulujen vähennykseksi. Tietyt muut
avustukset kirjataan joko kulujen vähennykseksi tai muihin liiketoiminnan tuottoihin.
Tutkimus- ja kehitysmenot
Tutkimus- ja kehittämismenot kirjataan kuluiksi tuloslaskelmaan toteutuessaan.
Kehittämismenot aktivoidaan aineettomaksi hyödykkeeksi, kun pystytään osoittamaan,
miten kehityshanke tulee kerryttämään todennäköistä taloudellista hyötyä ja
kehittämisvaiheessa aiheutuvat menot ovat luotettavasti mitattavissa. Aktivoidut
kehittämismenot sisältävät ne materiaali-, työ- ja testausmenot sekä mahdolliset aktivoidut
vieraan pääoman menot, jotka johtuvat välittömästi hyödykkeen saattamisesta valmiiksi sille
aiottuun käyttötarkoitukseen. Muut kehittämismenot, jotka eivät täytä näitä kriteereitä,
kirjataan kuluksi toteutuessaan. Aiemmin kuluiksi kirjattuja kehittämismenoja ei aktivoida
myöhemmillä kausilla .
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 118

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2.3 OSAKEPERUSTEISET MAKSUT
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät 2019–2023
Joulukuussa 2018 Kemira Oyj:n hallitus päätti vuosien 2019–2023 pitkän aikavälin
kannustinjärjestelmän perustamisesta. Kemiran avainhenkilöille suunnattu pitkän aikavälin
osakepohjaiset kannustinjärjestelmät sisältävät kaksi vuoden mittaista ajanjaksoa: vuodet
2019 ja 2020, sekä kolme kolmen vuoden mittaista ansaintajaksoa: vuodet 2019–2021, 2020–
2022 ja 2021–2023. Hallitus on päättänyt näiden kannustinjärjestelmien ansaintakriteerit ja
kullekin kriteerille asetettavat tavoitteet kunkin ansaintajakson alussa.
Palkkio ansaintajaksoilta maksetaan osittain Kemira Oyj:n osakkeina ja osittain rahana.
Rahaosuudella pyritään kattamaan palkkiosta osallistujalle aiheutuvia veroja ja
veronluonteisia maksuja. Mikäli osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion
maksamista, palkkiota ei pääsääntöisesti makseta. Palkkiona maksettuja osakkeita ei saa
luovuttaa sitouttamisjakson aikana, joka päättyy kahden vuoden kuluttua ansaintajakson
päättymisestä. Mikäli osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy sitouttamisjakson aikana,
osallistujan on pääsääntöisesti palautettava palkkiona annetut osakkeet vastikkeetta.
Sitouttamisjaksoa sovelletaan ainoastaan vuoden ansaintajaksoon.
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät 2022–2026
Joulukuussa 2021 Kemiran Oyj:n hallitus päätti perustaa ryhmälle Kemiran avainhenkilöitä
suunnatun pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän. Pitkän aikavälin
osakepohjainen kannustinjärjestelmä sisältää kaiken kaikkiaan kolme kolmen vuoden
mittaista ansaintajaksoa: vuodet 2022–2024, 2023–2025 ja 2024–2026. Hallitus päättää
kunkin ansaintajakson alussa kyseisen ansaintajakson osakepalkkion kriteerit ja
vaatimustasot kullekin kriteerille, kunkin ansaintajakson osallistujat, sekä osakeallokaatiot.
Mahdollinen palkkio maksetaan osittain Kemira Oyj:n osakkeina ja osittain rahana.
Rahaosuudella katetaan palkkiosta osallistujalle aiheutuvia veroja ja veronluonteisia maksuja.
Mikäli osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion maksamista, palkkiota ei
pääsääntöisesti makseta.
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät 2025–2029
Joulukuussa 2024 Kemiran Oyj:n hallitus päätti perustaa ryhmälle Kemiran avainhenkilöitä
suunnatun pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän. Järjestelmän
tarkoituksena on yhdistää osakkeenomistajien ja ohjelmaan osallistuvien henkilöiden
tavoitteet Kemiran arvon nostamiseksi sekä sitouttaa osallistujat Kemiraan ja tarjota heille
kilpailukykyinen palkkiojärjestelmä. Pitkän aikavälin osakepohjainen kannustinohjelma
sisältää kaiken kaikkiaan kolme kolmen vuoden mittaista ansaintajaksoa: vuodet 2025–2027,
2026–2028 ja 2027–2029.
Hallitus päättää kunkin ansaintajakson alussa kyseisen ansaintajakson osakepalkkion kriteerit
ja vaatimustasot kullekin kriteerille sekä kunkin ansaintajakson osallistujat, sekä
osakeallokaatiot.
Mahdollinen palkkio maksetaan osittain Kemiran osakkeina ja osittain rahana. Rahaosuudella
katetaan palkkiosta osallistujalle aiheutuvia veroja ja veronluonteisia maksuja. Mikäli
osallistujan työ- tai toimisuhde päättyy ennen palkkion maksamista, palkkiota ei
pääsääntöisesti makseta.
Rajoitettu osakepalkkio-ohjelma
Joulukuussa 2023 Kemira Oyj:n hallitus päätti rajoitetun osakepalkkio-ohjelman
perustamisesta. Rajoitettua osakepalkkio-ohjelmaa voidaan käyttää
sitouttamistarkoituksessa erityisesti rekrytointitilanteissa. Ohjelman ehdot mahdollistavat
ohjelman käytön erityisharkinnalla myös sitouttamistilanteissa.
Rajoitettu osakepalkkio-ohjelma on jatkuva. Hallitus hyväksyy kullekin kalenterivuodelle
vuosittaisen osakekiintiön, joka voidaan myöntää kunkin vuoden aikana rajoitetun
osakepalkkio-ohjelman mukaisesti. Vuosittaisella kiintiöllä viitataan osakkeiden
nettomäärään, minkä lisäksi maksetaan verojen kattamiseen tarvittava rahaosuus. Vuoden
aikana tarjottavien osakkeiden kokonaismäärä ei voi ylittää hallituksen hyväksymää kiintiötä.
Ohjelma tarjoaa osallistujille mahdollisuuden saada ennalta määrätty määrä yhtiön osakkeita
tietyn sitouttamisajan jälkeen, joka voi vaihdella kahdestatoista (12) neljäänkymmeneen (40)
kuukauteen hallituksen päätöksellä. Rajoitettuun osakepalkkio-ohjelmaan ei sovelleta
ansaintakriteerejä ja osakepalkkion toimittaminen on ehdollinen työsuhteen jatkumiselle.
Rajoitetun osakepalkkio-ohjelman perusteella luovutettavien osakkeiden enimmäismäärä
vuonna 2024 on 70 000 Kemiran osaketta. Lisäksi mukana on rahaosuus, joka on tarkoitettu
kattamaan palkkiosta aiheutuvat verot ja veronluonteiset kulut. Ohjelman piiriin ei kuulunut
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 119

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

henkilöitä vuonna 2024. Rajoitetun osakepalkkio-ohjelman perusteella luovutettavien
osakkeiden kiintiön enimmäismäärä vuonna 2025 on 96 090 Kemiran osaketta (tarkoittaen
bruttoansaintaa ennen soveltuvan ennakonpidätyksen vähentämistä).
Osakepohjainen kannustinjärjestelmä 2025–2027
Pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän ansaintajakso 2025–2027 on
suunnattu noin 80 avainhenkilölle. Mikäli ansaintajaksolle asetetut suoritustavoitteet
saavutetaan kokonaisuudessaan, ohjelman perusteella maksettavien osakepalkkioiden
kokonaismäärä on yhteensä noin 960 898 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa ennen
soveltuvan ennakonpidätyksen vähentämistä).

Osakepalkkiojärjestelmä | 2020–2022 | 2021–2023 | 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026
Ansaintajakso (kalenterivuosi) | 2020–2022 | 2021–2023 | 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026
Osakkeiden antamisvuosi | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa | 13,41 | 12,57 | 13,32 | 14,58 | 16,87
Järjestelyissä luovutettujen osakkeiden määrä | 254 375 | 468 437 | — | — | —
Arvioitu osakkeiden määrä, 31.12.2024 | — | — | 458 700 | 337 126 | 415 800
Osallistujien lukumäärä, 31.12.2024 | — | — | 78 | 77 | 86
Ansaintakriteerit | ¹⁾ | ¹⁾ | ¹⁾ | ²⁾ | ²⁾

1) Tuottoarvo (Intrinsic arvo) ja orgaaninen kasvu-%. Tuottoarvo (Intrinsic arvo) määritellään seuraavasti: operatiivinen
käyttökate * 8 - nettovelka.
2) ROCE-%, keskimääräinen orgaaninen liikevaihdon kasvuprosentti, Kemiran hiilidioksidipäästövähennys luokissa 1 & 2,
uusituvien tuotteiden liikevaihdon kasvu.
Hallitus suosittaa, että konsernin johtoryhmän jäsenet omistavat Kemiran osakkeita
bruttovuosipalkkansa arvosta niin kauan kuin johtoryhmän jäsenyys jatkuu. Hallitus suosittaa,
että johtoryhmän jäsenet omistavat vähintään 50 prosenttia tästä ohjelmasta saamastaan
osakemäärästä myös mahdollisen palkkion maksun jälkeen, kunnes osallistujan osakeomistus
vastaa yhteensä hänen bruttovuosipalkkansa arvoa.
OSAKEPOHJAISTEN KANNUSTINJÄRJESTELMIEN VAIKUTUS
LIIKEVOITTOON

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Tilikauden kulu osakkeina maksettavasta |  | 5,5 | 5,9
Tilikauden kulu rahana maksettavasta |  | 7,0 | 7,1
Yhteensä | 2.2. | 12,5 | 13,1

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Osakeperusteiset maksut
Konsernilla on omana pääomana maksettavaksi luokiteltuja osakeperusteisia
palkitsemisjärjestelyjä, joiden perusteella henkilöt suorittavat työtä osakeperusteisia
palkkioita vastaan. Mahdollinen palkkio tästä työstä annetaan henkilölle osittain osakkeina ja
osittain käteisvarana. Konsernin osakepalkkiojärjestelyyn kuuluu henkilöitä useista eri
maista, joissa konserni on velvollinen paikallisten verolakien tai sääntelyn mukaan
maksamaan käteisvarana henkilön puolesta osakepalkkiosta aiheutuvan verovelan
veroviranomaisille. Konsernin osakepalkkiojärjestelyt on luokiteltu kokonaisuudessaan
omana pääomana maksettavaksi liiketoimeksi.
Osakepalkkiojärjestelyn perusteella myönnettävät palkkiot kirjataan henkilöstökuluksi
tuloslaskelmaan ja omaan pääomaan. Kuluksi kirjattava määrä jaksotetaan tasaerinä
oikeuden syntymisajanjaksolle, jonka kuluessa syntymisehtojen mukaisen oikeuden
palkkioihin on määrä täyttyä.
Osakepalkkioille on myöntämishetkellä määritelty käypä arvo ja siitä on vähennetty arvioidut
odotettavissa olevat osingot, jotka jäävät saamatta oikeuden syntymisjakson kuluessa.
Palkkioiden käypä arvo perustuu konsernin arvioon osakkeiden lukumäärästä, joihin
odotetaan syntyvän oikeus syntymisjakson päättyessä. Arvio osakkeiden lukumäärästä
tarkistetaan jokaisena tilinpäätöspäivänä. Arvioihin tehtävien tarkistusten mahdollinen
vaikutus merkitään henkilöstökuluksi tuloslaskelmaan ja omaan pääomaan tehdään vastaava
käyvän arvon oikaisu.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 120

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2.4 POISTOT JA ARVONALENTUMISET

Milj. euroa | 2024 | 2023
Poistot aineettomista hyödykkeistä ja aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä |  |
Muut aineettomat hyödykkeet ¹⁾ | 17,8 | 19,0
Rakennukset ja rakennelmat | 23,9 | 23,8
Koneet ja kalusto | 105,0 | 116,3
Muut aineelliset hyödykkeet | 6,8 | 6,4
Yhteensä | 153,5 | 165,5
Poistot käyttöoikeusomaisuuseristä |  |
Maa-alueet | 1,9 | 1,6
Rakennukset ja rakennelmat | 9,1 | 10,3
Koneet ja kalusto | 21,8 | 25,6
Muut aineelliset hyödykkeet | 0,5 | 0,6
Yhteensä | 33,3 | 38,1
Arvonalentumiset aineettomista hyödykkeistä ja aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä ²⁾ |  |
Liikearvo | 0,0 | 0,0
Rakennukset ja rakennelmat | 0,0 | 0,0
Koneet ja kalusto | 0,0 | 0,0
Muut aineelliset hyödykkeet | 0,7 | 0,0
Yhteensä | 0,7 | 0,0
Poistot ja arvonalentumiset yhteensä | 187,4 | 203,6

1) Liiketoimintojen hankinnoista syntyneitä aineettomien hyödykkeiden poistoja on tilikaudella 2024 kirjattu 5,8 miljoonaa
euroa (6,9).
2) Vuonna 2024 arvonalentuminen liittyy tuotantolaitoksen sulkemiseen Vancouverissa, Kanadassa.
Liikearvon arvonalentumistestaus on esitetty liitetiedossa 3.1. Liikearvo.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Poistot
Poistot on laskettu tasapoistoina kohteiden arvioidun taloudellisen vaikutusajan mukaan.
Maa-alueista ei tehdä poistoja. Tavallisimmat konsernin laskentaperiaatteiden mukaiset
poistoajat on esitetty seuraavassa taulukossa.

Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden poistoajat vuosissa
Rakennukset ja rakennelmat | 20–40
Koneet ja kalusto | 3–15
Kehittämismenot | enintään 8
Asiakassuhteet | 5–7
Teknologia | 5–10
Kilpailukieltosopimukset | 3–5
Muut aineettomat hyödykkeet | 5–10
Käyttöoikeusomaisuuserät | vuokra-ajan kuluessa

Poistojen tekeminen aloitetaan, kun omaisuuserä on valmis käytettäväksi ja poistot
lopetetaan ajankohtana, jolloin omaisuuserä luokitellaan IFRS 5:n mukaisesti myytävänä
olevaksi omaisuuseräksi tai sisältyy myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien
ryhmään.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 121

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2.5 RAHOITUSTUOTOT JA -KULUT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Rahoitustuotot |  |
Osinkotuotot | 0,0 | 0,0
Korkotuotot |  |
| Korkotuotot lainoista ja saamisista | 15,9 | 10,3
| Korkotuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatuista rahoitusvaroista | 2,3 | 2,3
Muut rahoitustuotot | 0,0 | 0,1
Yhteensä | 18,2 | 12,7
Rahoituskulut |  |
Korkokulut |  |
| Korkokulut muista veloista | -28,8 | -32,9
| Korkokulut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatuista rahoitusveloista | -1,8 | -4,2
| Korkokulut vuokrasopimusveloista | -7,8 | -7,8
Muut rahoituskulut ¹⁾ | -4,6 | -4,5
Yhteensä | -43,0 | -49,3
Kurssierot |  |
Kurssierot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatuista varoista ja veloista | -2,0 | 16,6
Kurssierot suojattavista kohteista | -0,1 | -24,4
Yhteensä | -2,1 | -7,7
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -26,9 | -44,4
Nettorahoituskulut liikevaihdosta, % | 0,9 | 1,3
Nettokorot liikevaihdosta, % | 0,7 | 1,0

Milj. euroa | 2024 | 2023
Suojauslaskennan piirissä olevista rahoitusinstrumenteista aiheutuneet muutokset laajassa tuloslaskelmassa |  |
Rahavirran suojaus: laajaan tuloslaskelmaan merkitty määrä ²⁾ | -14,1 | -54,1
Yhteensä | -14,1 | -54,1
Kurssierot |  |
Realisoituneet | 0,2 | 13,2
Realisoitumattomat | -2,3 | -20,9
Yhteensä | -2,1 | -7,7

1) Sisältää lainojen järjestelypalkkioita 1,4 miljoonaa euroa vuonna 2024 (1,2).
2) Muodostuu pääosin suojauslaskennan piirissä olevien johdannaisten käyvän arvon muutoksista.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 122

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2.6 TULOVEROT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verot | -70,5 | -87,3
Edellisten tilikausien verot | -3,0 | 2,6
Laskennallisten verojen muutos | 0,0 | 4,1
Yhteensä | -73,6 | -80,7

TULOSLASKELMAN VEROKULUN JA KONSERNIN KOTIMAAN
VEROKANNALLA LASKETTUJEN VEROJEN VÄLINEN TÄSMÄYTYS

Milj. euroa | 2024 | 2023
Voitto ennen veroja | 336,3 | 292,0
Verot emoyhtiön verokannan mukaan 20 % | -67,3 | -58,4
Ulkomaisten tytäryhtiöiden verokantojen vaikutus | -3,8 | -8,0
Verovapaat tulot ja vähennyskelvottomat kulut | -0,4 | -30,8
Osakkuusyritysten vaikutus | 0,1 | -0,1
Kauden verotappiot, joista ei laskennallista verosaamista | -0,1 | -1,3
Edellisten tilikausien verot | -3,0 | 2,6
Verokantamuutoksien vaikutus | 0,0 | -0,1
Aiempien vuosien verotappioiden hyödyntäminen, joista ei laskennallista veroa | 0,6 | 1,0
Laskennallisten verojen muutos | 0,4 | 14,4
Tuloverot tuloslaskelmassa | -73,6 | -80,7

Vuonna 2024 konsernin efektiivinen verokanta oli 21,9 % (27,6 %). Oil & Gas -liiketoiminnan
myynti vaikutti vuoden 2023 verokantaa kasvattavasti.
VAHVISTETUT VEROTAPPIOT JA NIIDEN LASKENNALLISET VEROT

| Vahvistetut verotappiot | Laskennallinen verosaaminen kirjattu | Laskennallista verosaamista ei kirjattu
Milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Vanhenee viiden vuoden kuluessa | 26,2 | 42,6 | 4,1 | 7,9 | 2,0 | 2,2
Vanhenee viiden vuoden jälkeen | 24,1 | 2,5 | 3,5 | 0,6 | 2,2 | 0,0
Ei vanhene | 33,9 | 52,5 | 5,8 | 9,2 | 5,0 | 7,5
Yhteensä | 84,2 | 97,6 | 13,4 | 17,7 | 9,2 | 9,7

Vuoden 2024 lopussa konsernin tytäryhtiöillä oli verotappiota 32,3 miljoonaa euroa (31,1), joista
ei ole kirjattu laskennallista verosaamista. Kirjaamattomat tappiot ovat pääosin
valuuttamääräisiä ja syntyneet lähinnä Kiinassa ja Brasiliassa.
Kemira kuuluu OECD:n Pillar 2 -mallisääntöjen piiriin. Pillar 2 -lainsäädäntö on otettu käyttöön
monissa maissa, joissa Kemiralla on toimintaa, mukaan lukien Suomessa, jossa säännöt tulivat
voimaan 1.1.2024 alkaen. Kemira on soveltanut IAS 12:ssa määriteltyä poikkeusta, eikä se ole
kirjannut tai julkistanut tietoja Pillar 2 -sääntöihin liittyvistä laskennallisista verosaamisista tai
-veloista. Kemira on luonut prosessin ja työkalut Pillar 2:een liittyvien olettamasääntöjen (safe
harbor) ja GloBE-laskelmien tulosten analysoimiseksi. Kemira hallinnoi keskitetysti
analysointi- ja raportointivaatimuksiaan. Kemiran arvion mukaan suurin osa konserniyhtiöistä
läpäisee olettamasääntöjen vaatimukset siirtymäkauden aikana, ja vain noin 2-3
konserniyhtiön tulee laatia yksityiskohtainen GloBE-laskelma. Kemiran arvion mukaan GloBE-
laskelmat eivät kuitenkaan johda täydennysveronmaksutilanteeseen. Näin ollen Kemira ei
odota, että Pillar 2 -säännöt vaikuttaisivat konsernin tuloverojen määrään.
T ilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Tuloverot
Konsernin verokulu sisältää kauden verotettavaan tuloon perustuvan veron, aikaisempien
tilikausien verojen oikaisut ja laskennallisen veron. Verot merkitään tuloslaskelmaan, paitsi
jos ne liittyvät muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan kirjattuihin eriin.
Tällöin myös vero kirjataan vastaavasti muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan
pääomaan.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 123

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verot lasketaan niiden verolakien perusteella, jotka
on tilinpäätöspäivään mennessä säädetty tai käytännössä hyväksytty maissa, joissa
konsernin emoyhtiö ja sen tytär- ja osakkuusyritykset toimivat ja kerryttävät verotettavaa
tuloa.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Laskennalliset verot ja epävarmat veropositiot
Johto arvioi veroilmoituksissa tehtyjä ratkaisuja säännöllisesti tilanteissa, joissa sovellettava
verolainsäädäntö jättää tilaa tulkinnalle. Johto arvioi myös muita tuloverotukseen liittyviä
epävarmoja veropositioita verotarkastuksien ja mahdollisten veroriitojen osalta.
Tunnistetuista epävarmoista veropositioista kirjataan tarvittaessa verosaaminen tai -velka
arvioidun lopputuloksen ja todennäköisyyden perusteella.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 124

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2.7 OSAKEKOHTAINEN TULOS

| 2024 | 2023
Osakekohtainen tulos, laimentamaton |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. euroa | 249,4 | 199,1
Keskimääräinen painotettu osakemäärä ¹⁾ | 153 920 990 | 153 573 071
Laimentamaton osakekohtainen tulos, euroa | 1,62 | 1,30
Osakekohtainen tulos, laimennettu |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. euroa | 249,4 | 199,1
Keskimääräinen painotettu osakemäärä ¹⁾ | 153 920 990 | 153 573 071
Oikaisut: |  |
Osakepohjaisen palkitsemisjärjestelmän perusteella mahdollisesti liikkeelle laskettavat omat osakkeet keskimäärin | 1 312 591 | 1 478 009
Keskimääräinen painotettu osakemäärä laimennettua osakekohtaista tulosta laskettaessa | 155 233 581 | 155 051 080
Laimennettu osakekohtainen tulos, euroa | 1,61 | 1,28

1) Osakkeiden keskimääräinen painotettu lukumäärä, joka ei sisällä Kemira Oyj:n hallussa olevia omia osakkeita.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille
kuuluva tulos tilikauden aikana ulkona olleiden osakkeiden lukumäärän painotetulla
keskiarvolla, lukuun ottamatta emoyhtiön Kemira Oyj:n hallussa pitämiä omia osakkeita.
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos lasketaan oikaisemalla
keskimääräistä painotettua osakemäärää kaikkien mahdollisesti laimentavien osakkeiden
laimentavalla vaikutuksella, kuten osakepohjaisen palkitsemisjärjestelmän osakkeilla.
2.8 MUUT LAAJAN TULOKSEN ERÄT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |
Muuntoerot | 7,5 | -17,5
Rahavirran suojaus | -15,0 | -67,7
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |
Muut osakkeet | -34,9 | -76,7
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | 16,6 | 23,3
Muut laajan tuloksen erät ennen veroja | -25,8 | -138,7
Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät verot | 2,2 | 25,1
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | -23,6 | -113,4

MUIHIN LAAJAN TULOKSEN ERIIN LIITTYVÄT VEROT

| 2024 | 2023
Milj. euroa | Ennen veroja | Verokulu (-) /-tuotto (+) | Verojen jälkeen | Ennen veroja | Verokulu (-) /-tuotto (+) | Verojen jälkeen
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |
Muuntoerot | 7,5 | 0,2 | 7,7 | -17,5 | 0,6 | -16,9
Rahavirran suojaus | -15,0 | 0,9 | -14,1 | -67,7 | 13,6 | -54,1
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Muut osakkeet | -34,9 | 7,0 | -27,9 | -76,7 | 15,3 | -61,3
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | 16,6 | -5,9 | 10,7 | 23,3 | -4,4 | 18,9
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | -25,8 | 2,2 | -23,6 | -138,7 | 25,1 | -113,4

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 125

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

3. Investoinnit ja yrityshankinnat
3.1 LIIKEARVO

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. |  | 480,9 | 510,5
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat |  | 2,5 | 2,3
Arvonalentumiset |  | 0,0 | 0,0
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ¹⁾ | 3.7. | 0,0 | -26,5
Valuuttakurssierot |  | 7,3 | -5,3
Kirjanpitoarvo 31.12. |  | 490,6 | 480,9

1) Vuonna 2023 myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin oli uudelleenluokiteltu liikearvoa, joka liittyi Oil & Gas -
liiketoiminnan myyntiin. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
Liikearvon arvonalentumistestaus
Liikearvo on kohdistettu kahdelle itsenäiselle rahavirtaa tuottavalle yksikölle, jotka ovat
konsernin raportoitavat segmentit. Raportoitava segmentti on alin taso, jolla konserni seuraa
liikearvoa sisäistä raportointia varten. Konsernin kaksi raportoitavaa segmenttiä ovat
Pulp & Paper ja Industry & Water. Yhteenveto testatuista kirjanpitoarvoista ja kohdistetuista
liikearvoista näille raportoitavilla segmenteille on esitetty seuraavassa taulukossa.

| 2024 | 2023
Milj. euroa | Kirjanpitoarvo | josta liikearvoa | Kirjanpitoarvo | josta liikearvoa
Pulp & Paper | 1 246 | 353 | 1 263 | 349
Industry & Water | 638 | 137 | 615 | 132
Yhteensä | 1 884 | 491 | 1 878 | 481

Konserni tekee liikearvon testauksen vuosittain arvonalentumisen varalta, tai aina kun esiintyy
viite siitä, että kerrytettävissä oleva rahamäärä saattaa olla alle kirjanpitoarvon. Rahavirtaa
tuottavien yksikköjen kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritelty perustuen
käyttöarvolaskelmiin, jotka edellyttävät arvioiden ja oletusten käyttöä. Käyttöarvolaskelmissa
käytetyt keskeiset olettamukset ovat käyttökatemarginaali ja diskonttauskorko.
Liikearvon arvonalentumistestauslaskelmassa käytetään oletusta pitkän aikavälin
käyttökatemarginaalista, joka perustuu aikaisempaan kokemukseen käyttökatemarginaalien
toteutumisesta ja heijastaa johdon näkemystä myyntihintojen ja myyntimäärien kehityksestä
ennustejaksolla. Ilmastonmuutoksen aiheuttamat epävarmuudet konsernin liiketoiminnan
pitkänaikavälin kehitykseen on huomioitu rahavirtaennusteissa.
Arvonalentumistestauslaskelmassa käytetyt rahavirtaennusteet perustuvat konsernin johdon
hyväksymiin rahavirtaennusteisiin, jotka kattavat viiden vuoden ennustejakson. Viisivuotisen
ennustejakson jälkeiset rahavirrat on ekstrapoloitu olettaen kasvun olevan 1 % (2023: 1 %)
kummassakin rahavirtaa tuottavassa yksikössä Pulp & Paper ja Industry & Water.
Diskonttauskorot perustuvat oikaistuun konsernin pääoman keskimääräiseen kustannukseen
(WACC) ennen veroja. Riskioikaistu WACC on määritelty molemmille rahavirtaa tuottaville
yksiköille. Arvonalentumistestauksessa käytetyt diskonttauskorot ennen veroja konsernin
raportoitavilla segmenteillä on esitetty seuraavassa taulukossa.

% | 2024 | 2023
Pulp & Paper | 9,0 | 9,3
Industry & Water | 9,0 | 9,3

Lisäksi arvonalentumistestaushetkellä on tehty markkina-arvoon pohjautuva
arvonalentumistestaus, jossa rahavirtaennusteisiin perustuvaa käyttöarvolaskelmaa on
arvioitu vertaamalla sitä Kemira Oyj:n noteerattuun markkina-arvoon.
Tilikausien 2024 ja 2023 aikana arvonalentumistestaukset eivät ole osoittaneet
arvonalentumisia, eikä tuloslaskelmaan ole kirjattu arvonalentumistappiota.
Herkkyysanalyysi
Vuonna 2024 konserni on tehnyt osana arvonalentumistestausta herkkyysanalyyseja, joissa
keskeisissä oletuksissa tapahtuneita muutoksia arvioitiin seuraavasti: käyttökatemarginaali
alenee 2 prosenttiyksiköllä, rahavirrat pienenevät 10 % ennustejaksolla ja tämän jälkeen,
diskonttauskorot nousevat 1 ja 2 prosenttiyksikköä tai rahavirrat pienenevät 10 % ja
diskonttauskorko nousee 2 prosenttiyksikköä.
Tehtyjen herkkyysanalyysien perusteella johto on arvioinut, että keskeisten oletuksien
käyttökatemarginaalin, diskonttauskorkojen muutokset ja rahavirtojen pienentymiset eivät
aiheuttaisi tilannetta, jossa kumpaakaan rahavirtaa tuottavan yksikön kirjanpitoarvo ylittäisi
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 126

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

kerrytettävissä olevan rahamäärän, eikä näistä aiheutuisi arvonalentumiskirjausta
kumpaankaan raportoitavaan segmenttiin.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Liikearvo
Liikearvo muodostuu yrityskaupan yhteydessä. Liikearvo on määrä, jolla suoritettu vastike,
määräysvallattomien omistajien osuus ja aiemmin omistetun osuuden hankinta-ajankohdan
käypä arvo yhteenlaskettuina ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon. Liikearvo
arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä arvonalentumistappioilla.
Arvonalentumistestaus
Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän
arvo saattaa olla alentunut. Mikäli viitteitä arvonalentumisesta ilmenee, arvioidaan
omaisuuserästä tai rahavirtaa tuottavasta yksiköstä kerrytettävissä oleva rahamäärä
käyttöarvon tai myytäessä saatavan nettomyyntihinnan perusteella.
Liikearvon arvonalentumistestausta varten rahavirtaa tuottaviksi yksiköksi on määritelty
toimintasegmentit. Kahta tai useampaa toimintasegmenttiä ei ole yhdistetty yhteen
raportoitavaan segmenttiin. Raportoitavien segmenttien kerrytettävissä oleva rahamäärä on
määritelty käyttöarvona, jonka muodostavat yksikköön tulevat diskontatut vastaiset
rahavirrat. Vastaisia rahavirtoja koskevat arviot perustuvat omaisuuserän jatkuvalle käytölle
ja johdon ennusteille. Rahavirta-arviot eivät sisällä omaisuuserien suorituskyvyn
paranemisen, investointien tai vastaisten uudelleenjärjestelyjen vaikutuksia.
Liikearvon arvonalentuminen testataan vertaamalla Pulp & Paper ja Industry & Water
raportoitavien segmenttien kerrytettävissä olevaa rahamäärää sen kirjanpitoarvoon.
Kirjanpitoarvo sisältää liikearvon, aineettomat ja aineelliset hyödykkeet,
käyttöoikeusomaisuuserät ja käyttöpääoman. Konsernilla ei ole muita rajoittamattoman
taloudellisen vaikutusajan omaavia aineettomia hyödykkeitä kuin liikearvo, joka on
kohdistettu raportoitaville segmenteille.
Arvonalentumistappio kirjataan siinä tapauksessa, että omaisuuserän tai rahavirtaa
tuottavan yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä on pienempi kuin sen kirjanpitoarvo.
Arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan. Jos viimeisimmän arvonalentumistappion
kirjaamisen jälkeen on tapahtunut positiivinen muutos kerrytettävästä rahamäärästä
tehdyissä arvioissa, peruutetaan aikaisempina vuosina tehty arvonalentumiskirjaus
korkeintaan siihen arvoon asti, joka omaisuuserälle olisi määritetty, jos siitä ei olisi
aikaisempina vuosina kirjattu arvonalentumistappiota. Liikearvosta kirjattuja
arvonalentumistappioita ei peruuteta.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Liikearvon arvonalentumistestaus
Liikearvon ja muun omaisuuden arvonalentumistestien yhteydessä määritellään tulevia
rahavirtoja, jotka perustuvat keskeisiltä oletuksiltaan käyttökatemarginaaliin ja
diskonttauskorkoihin. Huomattava negatiivinen kehitys rahavirtojen toteutumisessa ja
korkokehityksessä voi johtaa arvonalentumisen kirjaustarpeeseen.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 127

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

3.2 MUUT AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| Muut aineettomat hyödykkeet |  |
2024, milj.euroa | Ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 334,5 | 3,4 | 337,9
Lisäykset | 9,8 | 1,4 | 11,2
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | 0,5 | 0,0 | 0,5
Vähennykset | -0,3 | 0,0 | -0,3
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | 2,2 | 0,0 | 2,1
Hankintameno 31.12. | 346,7 | 4,9 | 351,5
Kertyneet poistot 1.1. | -287,4 |  | -287,4
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,0 |  | 0,0
Tilikauden poistot | -17,8 |  | -17,8
Arvonalentumiset | 0,0 |  | 0,0
Valuuttakurssierot | -2,1 |  | -2,1
Kertyneet poistot 31.12. | -307,2 |  | -307,2
Kirjanpitoarvo 31.12. | 39,4 | 4,9 | 44,3
Päästöoikeudet |  |  | 0,3
Kirjanpitoarvo sisältäen päästöoikeudet 31.12. |  |  | 44,5

Konsernilla on Euroopan yhteisön päästökauppadirektiivin tarkoittamia päästöoikeuksia ja -
kiintiöitä Helsingborgin toimipaikalla Ruotsissa ja Iso-Britannian päästökauppajärjestelmän
päästöoikeuksia ja kiintiöitä Bradfordin toimipaikalla Iso-Britanniassa. Päästöoikeudet olivat
konsernitasolla 130 573 hiilidioksiditonnia ylijäämäiset vuonna 2024 (112 573 tonnia
ylijäämäiset).

| Muut aineettomat hyödykkeet |  |
2023, milj.euroa | Ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 333,7 | 11,1 | 344,8
Lisäykset | 17,8 | -7,5 | 10,3
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | 1,2 | 0,0 | 1,2
Vähennykset | -0,9 | 0,0 | -0,9
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ¹⁾ | -13,3 | 0,0 | -13,3
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | -0,1 | -0,1
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -4,0 | 0,0 | -4,0
Hankintameno 31.12. | 334,5 | 3,4 | 337,9
Kertyneet poistot 1.1. | -283,8 |  | -283,8
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,9 |  | 0,9
Tilikauden poistot | -19,0 |  | -19,0
Arvonalentumiset | 0,0 |  | 0,0
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ¹⁾ | 11,6 | 0,0 | 11,6
Valuuttakurssierot | 2,9 |  | 2,9
Kertyneet poistot 31.12. | -287,4 |  | -287,4
Kirjanpitoarvo 31.12. | 47,1 | 3,4 | 50,5
Päästöoikeudet |  |  | 0,6
Kirjanpitoarvo sisältäen päästöoikeudet 31.12. |  |  | 51,1

1) Vuonna 2023 myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin oli uudelleenluokiteltu 1,6 milj. euroa muita aineettomia
hyödykkeitä, jotka olivat Oil & Gas -liiketoiminnan käytössä olleita hyödykkeitä. Liitetiedossa 3.7. esitetään
yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 128

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Muut aineettomat hyödykkeet
Muihin aineettomiin hyödykkeisiin sisältyy mm. tietokoneohjelmistot ja -lisenssit sekä
yrityskauppojen yhteydessä hankitut patentit, teknologiat, kilpailukieltosopimukset ja
asiakassuhteet. Sen sijaan, pilvipalvelupohjaiset ohjelmistohankinnat eivät pääsääntöisesti
täytä luonteensa mukaisesti aineettoman hyödykkeen tunnusmerkkejä, ja ne näin ollen
kirjataan kuluksi. Aineettomat hyödykkeet on arvostettu taseessa poistoilla ja
arvonalentumistappioilla vähennettyyn alkuperäiseen hankintamenoon. Konsernilla ei ole
aineettomia hyödykkeitä, joilla olisi rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika liikearvoa lukuun
ottamatta.
Päästöoikeudet
Markkinoilta ostetut päästöoikeudet käsitellään hankintamenoon arvostettavina
aineettomina hyödykkeinä. Ilmaiseksi saadut päästöoikeudet on arvostettu nimellisarvoon
(nollan suuruisiksi). Päästöoikeuksista ei tehdä poistoja. Varaus päästöoikeuksien
palautusvelvoitteen täyttämiseksi kirjataan, elleivät vastikkeetta saadut päästöoikeudet riitä
kattamaan todellisten päästöjen määrää. Konsernin taseessa ei ole päästöoikeuksiin liittyviä
eriä, mikäli toteutuneet päästöt alittavat vastikkeetta saatujen päästöoikeuksien määrän ja
päästöoikeuksia ei ole ostettu markkinoilta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 129

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

3.3 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

|  | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat ¹⁾ |
2024, milj. euroa | Maa-alueet | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 45,8 | 517,5 | 1 663,1 | 92,6 | 131,1 | 2 450,1
Lisäykset | 0,1 | 47,6 | 121,3 | 9,5 | -22,4 | 156,0
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | — | — | 0,2 | — | — | 0,2
Vähennykset | -9,9 | — | — | -2,4 | — | -12,4
Tytäryritysten myynnit | — | — | — | — | — | —
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | — | -0,1 | -2,2 | — | 1,3 | -1,0
Uudelleenryhmittelyt | — | -0,1 | 0,1 | 0,1 | — | —
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -0,2 | 7,0 | 21,5 | 1,5 | -0,4 | 29,3
Hankintameno 31.12. | 35,7 | 571,8 | 1 803,9 | 101,2 | 109,4 | 2 622,1
Kertyneet poistot 1.1. | -9,9 | -269,0 | -1 175,8 | -55,8 |  | -1 510,5
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 9,9 | — | — | 2,4 |  | 12,3
Tilikauden poistot | — | -23,9 | -105,0 | -6,8 |  | -135,7
Arvonalentumiset | — | — | — | -0,7 |  | -0,7
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | — | — | — | — |  | —
Valuuttakurssierot | — | -3,3 | -18,5 | -1,3 |  | -23,1
Kertyneet poistot 31.12. | — | -296,2 | -1 299,3 | -62,1 |  | -1 657,6
Kirjanpitoarvo 31.12 | 35,7 | 275,6 | 504,7 | 39,1 | 109,4 | 964,5

1) Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat koostuvat pääosin tehdasinvestoinneista.
2) Vuonna 2024 myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin on uudelleenluokiteltu 1 milj. euroa aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä liittyen Teesportin tuotantolaitokseen Isossa-Britanniassa. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja
myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 130

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

|  |  |  | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat ¹⁾ |
|  | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto |
2023, milj. euroa | Maa-alueet | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 47,5 | 552,0 | 1 819,5 | 97,5 | 153,2 | 2 669,7
Lisäykset | 0,2 | 55,3 | 129,9 | 7,5 | 1,1 | 194,0
Vähennykset | 0,0 | -2,2 | -41,7 | -2,1 | 0,0 | -46,0
Tytäryritysten myynnit | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | -1,7 | -80,0 | -223,3 | -8,0 | -17,0 | -330,0
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 4,6 | 0,0 | -4,4 | 0,1
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -0,3 | -7,6 | -25,9 | -2,3 | -1,8 | -37,8
Hankintameno 31.12. | 45,8 | 517,5 | 1 663,1 | 92,6 | 131,1 | 2 450,1
Kertyneet poistot 1.1. | -9,9 | -270,2 | -1 249,6 | -59,9 |  | -1 589,6
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,0 | 2,2 | 41,6 | 2,1 |  | 45,9
Tilikauden poistot | 0,0 | -23,8 | -116,3 | -6,4 |  | -146,5
Arvonalentumiset | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |  | 0,0
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | 0,0 | 20,0 | 130,7 | 6,7 | 0,0 | 157,5
Valuuttakurssierot | 0,0 | 2,7 | 17,8 | 1,7 |  | 22,3
Kertyneet poistot 31.12. | -9,9 | -269,0 | -1 175,8 | -55,8 |  | -1 510,5
Kirjanpitoarvo 31.12 | 35,9 | 248,5 | 487,3 | 36,8 | 131,1 | 939,6

1) Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat koostuvat pääosin tehdasinvestoinneista.
2) Vuonna 2 023 myytävänä oleviksi luokiteltuihin v aroihin oli uudelleenluokiteltu 172,5 milj. euroa aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä, jotka olivat Oil & Gas -liiketoiminnan käytössä olleita hyödykkeitä. Liitetiedossa 3.7. esitetään
yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on arvostettu taseessa poistoilla ja
arvonalentumistappioilla vähennettyyn alkuperäiseen hankintamenoon. Omaisuuserän
jäännösarvo ja taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa.
Omaisuuserän myyntivoitot sisältyvät liiketoiminnan muihin tuottoihin ja myyntitappiot
liiketoiminnan muihin kuluihin. Ehdot täyttävän omaisuuserän hankkimisesta tai
rakentamisesta välittömästi johtuvat vieraan pääoman menot aktivoidaan osana kyseisen
omaisuuserän hankintamenoa silloin, kun on todennäköistä, että ne tuottavat vastaista
taloudellista hyötyä, ja kun menot ovat määritettävissä luotettavasti. Säännöllisin
määräajoin suoritettavista suurista tarkastuksista tai kunnossapidoista johtuvat menot
käsitellään investointeina ja, ne tunnistetaan erilliseksi aktivoitavaksi omaisuuseräksi, ja
niiden hankintamenot poistetaan vaikutusaikanaan.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 131

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

3.4 VUOKRASOPIMUKSET
KÄYTTÖOIKEUSOMAISUUSERIEN MUUTOKSET

2024, milj. euroa | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 25,8 | 29,4 | 66,5 | 1,3 | 123,0
Lisäykset | 4,3 | 9,3 | 24,3 | 0,2 | 38,2
Tytäryritysten hankinnat ja liiketoimintakaupat | 0,5 | 0,0 | 0,1 | 0,0 | 0,6
Poistot ja arvonalentumiset | -1,9 | -9,1 | -21,8 | -0,5 | -33,3
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ¹⁾ | -1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,5
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | 0,6 | 1,5 | 2,6 | 0,0 | 4,7
Kirjanpitoarvo 31.12. | 27,8 | 31,1 | 71,8 | 1,0 | 131,8

2023, milj. euroa | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 31,5 | 37,8 | 74,8 | 1,9 | 146,0
Lisäykset | 0,4 | 5,2 | 31,3 | 0,2 | 37,1
Poistot ja arvonalentumiset | -1,6 | -10,3 | -25,6 | -0,6 | -38,1
Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin ²⁾ | -3,8 | -2,8 | -11,1 | -0,1 | -17,8
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot ja muut muutokset | -0,7 | -0,6 | -2,9 | 0,0 | -4,2
Kirjanpitoarvo 31.12. | 25,8 | 29,4 | 66,5 | 1,3 | 123,0

1) Vuonna 2024 myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin on uudelleenluokiteltu 1,5 milj. euroa käyttöoikeusomaisuuseriä liittyen Teesportin tuotantolaitokseen Isossa-Britanniassa. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä
oleviksi luokitelluista eristä.
2) Vuonna 2023 myytävänä oleviksi luokiteltuihin varoihin oli uudelleenluokiteltu 17,8 milj. euroa käyttöoikeusomaisuuseriä, jotka olivat Oil & Gas -liiketoiminnan käytössä olleita hyödykkeitä. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja
myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
Vuokrasopimusvelkojen maturiteetit on esitetty liitetiedoissa 5.3. Korolliset velat. Muutokset
vuokrasopimusveloissa ja maksuissa on esitetty liitetiedossa 5.1. Pääomarakenne.
Lyhytaikaisten tai arvoltaan vähäisten omaisuuserien vuokrasopimusten tuloslaskelmaan
kuluksi kirjattujen vuokrakulujen määrä vuonna 2024 on 4 miljoonaa euroa (3).
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Vuokrasopimukset
Konserni arvioi sopimuksen syntymisajankohtana, onko se vuokrasopimus tai sisältyykö
siihen vuokrasopimus. Sopimus on IFRS 16:n mukainen vuokrasopimus, jos sopimus antaa
konsernille vuokralle ottajana oikeuden yksilöityyn omaisuuserään ja sen käyttöä koskevan
määräysvallan tietyksi ajaksi vastiketta vastaan. Konsernin vuokrasopimukset koskevat
pääasiassa maa-alueita, rakennuksia ja kuljetuskalustoa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 132

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Vuokrasopimuksesta kirjataan käyttöoikeusomaisuuserä ja vastaava velka, kun vuokralle
otettu omaisuuserä on konsernin käytettävissä. Maksetut vuokrat jaotellaan velkaan ja
korkokuluun. Korkokulut kirjataan tulovaikutteisesti vuokra-ajalle ja
käyttöoikeusomaisuuserästä tehdään tasapoistot vuokra-ajan kuluessa. Vuokrasopimuksista
aiheutuvat varat ja velat arvostetaan aluksi nykyarvoon perustuen. Vuokrasopimusvelat
sisältävät vuokrien nettomääräisen käyvän arvon, joka muodostuu kiinteästä maksusta ja
muuttuvasta vuokrasta, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta.
Vuokrasopimusvelka diskontataan nykyarvoon käyttäen viitekorosta ja vuokralle ottajan
luottomarginaalista muodostuvaa lisälainan korkoa, jonka vuokralle ottaja maksaisi
hankkiessaan vastaavan omaisuuserän velkarahoituksella. Tämä lisälainan korko vaihtelee
vuokrasopimuksen keston ja valuutan mukaan.
Vuokra-aika on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa. Konsernin
vuokrasopimusten vuokra-aika on kestoltaan tyypillisesti kiinteä, ja joissakin sopimuksissa
on optioita jatkamisesta. Jatko-optio on sisällytetty vuokravelkaan, jos on katsottu
kohtuullisen varmaksi, että kyseinen optio tullaan toteuttamaan. Jos arvio jatko-option
käytöstä muuttuu, määritetään uudelleen vuokrasopimusvelka ja vastaava
käyttöoikeusomaisuuserä.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan hankintamenoon, joka sisältää vuokrasopimusvelan
alkuperäisen määrän. Rakennusten vuokrasopimuksissa käsitellään erillään
vuokrasopimuskomponentit ja muut kuin vuokrasopimuskomponentit, mikäli ne on
mahdollista tunnistaa ja erottaa käyttöoikeusomaisuuserästä. Myöhemmillä kausilla
käyttöoikeusomaisuuserästä vähennetään kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot.
Käyttöoikeusomaisuuserät testataan arvonalentumisen varalta IAS 36 Omaisuuserien arvon
alentuminen -standardin mukaisesti.
Lyhytaikaisiin ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyvät
maksut kirjataan vuokra-aikana kuluksi tasaerinä tuloslaskelmaan. Lyhytaikaisiksi katsotaan
vuokrasopimukset, joiden mukainen vuokra-aika on enintään 12 kuukautta. Arvoltaan
vähäisiin omaisuuseriin kuuluu IT-laitteita, toimistokalusteita ja muita arvoltaan vähäisiä
koneita.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 133

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

3.5 MUUT OSAKKEET

2024, milj. euroa | Pohjolan Voima -konsernin osakkeet | Muut noteeraamat- tomat osakkeet | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 303,9 | 1,4 | 305,4
Lisäykset | — | 0,0 | 0,0
Vähennykset | — | — | —
Käyvän arvon muutos | -34,9 | — | -34,9
Kirjanpitoarvo 31.12. | 269,0 | 1,5 | 270,5
2023, milj. euroa |  |  |
Kirjanpitoarvo 1.1. | 380,6 | 2,7 | 383,3
Lisäykset | — | — | —
Vähennykset | — | -0,3 | -0,3
Käyvän arvon muutos | -76,7 | — | -76,7
Uudelleenryhmittelyt | — | -1,0 | -1,0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 303,9 | 1,4 | 305,4

POHJOLAN VOIMA -KONSERNIN OSAKKEET

Milj. euroa | Osakesarja | Omistus, % | Omaisuuslaji | 2024 | 2023
Pohjolan Voima Oyj | A | 5 | vesivoima | 119,6 | 100,2
Pohjolan Voima Oyj | B | 2 | ydinvoima | 40,4 | 47,9
Pohjolan Voima Oyj | B2 | 7 | ydinvoima | 30,3 | 62,9
Teollisuuden Voima Oyj | A | 2 | ydinvoima | 77,8 | 92,2
Muut Pohjolan Voima Oyj | G5, G6 | useita | useita | 0,8 | 0,8
Yhteensä |  |  |  | 269,0 | 303,9

Kemira Oyj:llä on Pohjolan Voima -konserniin kuuluvasta Pohjolan Voima Oyj:stä 5 %
omistusosuus ja sen yhteisyrityksestä Teollisuuden Voima Oyj:stä 1 % omistusosuus.
DISKONTATTUUN RAHAVIRTAAN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT JA HERKKYYDET

| 2024 | 2023
Lyhyen aikavälin diskonttauskorko | 4,7 % | 5,1 %
Pitkän aikavälin diskonttauskorko | 4,7 % | 5,1 %
Sähkön hintaennusteen vaihteluväli EUR/MWh | 55,13–64,60 | 51,85–69,32
Sähkötermiinien hintojen vaihteluväli EUR/MWh | 29,45–70,90 | 44,25–95,25

Sähkön tulevaisuuden markkinahinnan 10 prosentin lasku tai nousu vaikuttaisi negatiivisesti
tai positiivisesti osakkeiden käypään arvoon noin +/- 104 miljoonaa euroa (+/- 98).
Diskonttauskoron nousu tai lasku yhdellä prosenttiyksiköllä vaikuttaisi negatiivisesti tai
positiivisesti osakkeiden käypään arvoon noin - 54 miljoonaa euroa (-49) tai noin 80 miljoonaa
euroa (69).
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 134

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Muut osakkeet
Muut osakkeet on luokiteltu käypään arvoon muun laajan tuloksen erien kautta
arvostettavien rahoitusvarojen ryhmään. Muiden osakkeiden käyvän arvon muutokset
verovaikutuksella oikaistuna kirjataan muun laajan tuloksen erien kautta oman pääoman
käyvän arvon rahastoon, mukaan lukien myyntivoitot tai -tappiot. Saadut osingot kirjataan
tulosvaikutteisesti. Muut osakkeet sisältävät noteeraamattomien yritysten osakkeita, joista
merkittävimmät ovat Pohjolan Voima Oyj:n (PVO) ja Teollisuuden Voima Oyj:n (TVO)
osakeomistukset.
PVO ja sen yhteisyritys TVO muodostavat yksityisen, suomalaisten teollisuus- ja
voimayhtiöiden omistaman energia-alankonsernin, joka toimittaa osakkailleen energiaa
omakustannushintaan. Kemira konsernilla on TVO:n A-sarjan osakkeita sekä PVO:n A-, B- ja
G-sarjojen osakkeita. PVO:n B -sarjojen omistukset liittyvät omistuksiin TVO:ssa ja TVO
käyttää kolmea ydinvoimayksikköä Olkiluodossa (Olkiluoto 1, 2 ja 3), Eurajoen kunnassa
Suomessa. Eri osakesarjat oikeuttavat eri voimalaitosten tuottamaan sähköön. Kunkin
osakesarjan omistajat vastaavat ao. sarjan kiinteistä kustannuksista osakemäärien
suhteessa riippumatta siitä, onko teho- tai energiaosuutta käytetty, ja muuttuvista
kustannuksista toimitettujen energiamäärien mukaisessa suhteessa.
Kemira Oyj:n omistus PVO-konsernissa, joka oikeuttaa sähköön säännöllisessä
tuotantokäytössä olevista voimalaitoksista, on arvostettu käypään arvoon perustuen sähkön
hinnan ja omakustannushinnan erotuksen diskontattuun rahavirtaan. Arvostusmallissa
sähkön hintana on käytetty Pohjoismaisesta sähköpörssistä saatavia sähkötermiinien
noteerauksia Suomen hinta-alueella viiden ensimmäisen vuoden ajalta. Tämän jälkeen arvio
Suomen hinta-alueen sähkön hinnan kehityksestä perustuu fundamenttipohjaiseen
Pohjoismaisten sähkömarkkinoiden simulointimallinnukseen. Sähkön hinnassa ja
omakustannushinnassa otetaan huomioon inflaation vaikutus tulevina vuosina, ja
omakustannushinnat määritellään osakesarjakohtaisesti. Tulevaisuuden rahavirrat on
diskontattu perustuen kuhunkin osakesarjaan liittyvien laitosten odotettuun käyttöaikaan,
vesivoiman osalta mukaan lukien terminaaliarvo. Diskonttokorkona laskennassa on käytetty
keskimääräistä painotettua pääomakustannusta, joka määritetään vuosittain.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
PVO-konsernin osakkeiden arvioitu käypä arvo
Kemira Oyj:n omistamat noteeraamattomat PVO-konsernin osakkeet on arvostusmallia
käyttäen arvostettu käypään arvoon, joka perustuu sähkön hinnan ja omakustannushinnan
erotuksen diskontattuun rahavirtaan. Todellinen käyvän arvon kehitys voi poiketa tehdyistä
arvioista mm. sähkön hinnan, inflaation, ennusteiden ajanjakson tai diskonttauskoron takia.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 135

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

3.6 LIIKETOIMINTOJEN YHDISTÄMINEN
2024: Noritin Iso-Britannian reaktivaatiotoimintojen hankinta
Vuoden 2024 kolmannella neljänneksellä Kemira osti Noritin Iso-Britannian
reaktivaatiotoiminnot. Kemiralla on 100 %:in omistusosuus hankitusta liiketoiminnasta.
Hankinta ei ollut olennainen Kemiran konsernin tuloslaskelman ja taseen kannalta.
IFRS 3 -standardin mukaan laadittu hankintamenolaskelma on alustava. Nettovarallisuuden ja
liikearvon käyvät arvot saattavat muuttua 12 kuukauden aikana, jolloin hankintamenolaskelma
saatetaan päätökseen. Kauppahinta 3,2 miljoonaa euroa maksettiin käteisellä. Hankintaan
liittyvien alustavien hankintamenolaskelmien perusteella 0,6 miljoonaa euroa kohdistettiin
aineettomiin hyödykkeisiin asiakkuuksille. Hankinnasta aiheutuva alustava liikearvo on 2,5
miljoonaa euroa, joka aiheutuu pääosin odotettavissa olevista synergiahyödyistä.
Hankittu yhtiö Purton Carbons Limited on yhdistetty Industry & Water -segmenttiin vuoden
2024 kolmannesta neljänneksestä alkaen.
2023: SimAnalytics Oy:n hankinta
Kemira osti vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä vähemmistöosuuden SimAnalytics Oy:stä,
prosessien optimointiin erikoistuneesta startupista. Kemira osti loput liiketoiminnasta vuoden
2023 ensimmäisellä neljänneksellä, jonka jälkeen Kemiralla on 100 %:in omistusosuus
hankitusta liiketoiminnasta. Hankinta ei ollut olennainen Kemiran konsernin tuloslaskelman ja
taseen kannalta.
Kauppahinta 3 miljoonaa euroa maksettiin käteisellä lukuun ottamatta tiettyjä myöhemmin
maksuun tulevia maksuja. Kauppahinta on jaettu kahteen erään, joista 2 miljoonaa euroa on
maksettu vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä ja 1 miljoona euroa aiemmin vuonna 2021.
Hankinnan jälkeiset maksut hankitun yrityksen työntekijöille ovat IFRS 3 -standardin mukaan
palkkioita palveluista, ja nämä maksut eivät vaikuta liikearvoon.
Hankintaan liittyvien hankintamenolaskelmien perusteella 1 miljoonaa euroa kohdistettiin
aineettomiin hyödykkeisiin sisältyvälle ohjelmistolle. Hankinnasta aiheutuva liikearvo on 2
miljoonaa euroa, joka aiheutuu pääosin odotettavissa olevista synergiahyödyistä.
Hankittu liiketoiminta on yhdistetty Pulp & Paper -segmenttiin vuoden 2023 ensimmäisestä
neljänneksestä alkaen.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Liiketoimintojen yhdistäminen
Hankintamenetelmää sovelletaan liiketoimintojen yhdistämiseen. Hankinnasta maksettava
vastike määritetään luovutettujen varojen, vastattaviksi otettujen velkojen ja konsernin
liikkeeseen laskemien oman pääoman ehtoisten osuuksien käypänä arvona. Luovutettu
vastike voi sisältää ehdollisesta vastikejärjestelystä johtuvan omaisuuserän tai velan käyvän
arvon. Hankintaan liittyvät menot kirjataan kuluiksi toteutuessaan. Ne yksilöitävissä olevat
liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut varat, vastattaviksi otetut velat ja ehdolliset velat,
jotka ovat yksilöitävissä, arvostetaan hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin.
3.7 MYYTÄVÄNÄ OLEVIKSI LUOKITELLUT ERÄT
Oil & Gas -liiketoiminnan myynti Sterling Specialty Chemicals LLC -yhtiölle
Kemira allekirjoitti sopimuksen 4.12.2023 Oil & Gas -liiketoimintaansa liittyvän portfolion
myynnin Sterling Specialty Chemicals LLC -yhtiölle, joka on Artek Groupin yhdysvaltalainen
tytäryhtiö. Artek Group on kansainvälinen, teollisiin kemikaaleihin erikoistunut yhtiö, jonka
pääkonttori on Intiassa. 2.2.2024 Kemira ilmoitti saaneensa päätökseen Oil & Gas -
liiketoimintaansa liittyvän portfolion myynnin ostajalle.
Noin 250 työntekijää siirtyi ostajalle kaupan myötä. Kauppa sisältää Kemiran tuotantolaitokset
Mobilessa, Columbuksessa ja Aberdeenissa Yhdysvalloissa ja novel liquid polymer (NLP)-
tuotantolaitteiston Botlekissa, Alankomaissa. Isossa-Britanniassa sijaitsevan Teesportin
tuotantolaitos kuului myös kauppaan. Teesportin kauppa saatetaan päätökseen myöhemmin
edellyttäen, että tietyt, kyseiseen tuotantolaitokseen liittyvät, kauppaehdot täyttyvät.
Velaton kauppahinta oli noin 280 miljoonaa US dollaria, noin 260 miljoonaa euroa. Oil & Gas -
liiketoiminnan myymisestä kirjattu tappio oli 112 miljoonaa euroa sisältäen järjestelyn kulut,
josta vuodelle 2024 kirjattiin 11 miljoonaa euroa. Oil & Gas -liiketoiminta kuului Kemiran
Industry & Water -segmenttiin.
Vuoden 2023 viimeisellä neljänneksellä varat ja velat, jotka liittyivät myytävissä olevaan Oil &
Gas -liiketoimintaan, luokiteltiin IFRS 5:n mukaisesti myytävänä olevaksi luovutettavien erien
ryhmäksi. Tästä syystä Oil & Gas -liiketoimintaan liittyvät varat ja velat ovat esitetty
konsernitaseella omilla riveillään. Alla olevissa taulukoissa annetaan lisätietoja myytävänä
olevista omaisuuseristä ja niihin liittyvistä veloista.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 136

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

MYYTÄVÄNÄ OLEVIKSI LUOKITELLUT VARAT KÄYVIN ARVOIN

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikearvo | 3.1. | — | —
Aineettomat hyödykkeet | 3.2. | — | 1,6
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 3.3. | 4,5 | 109,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 3.4. | 5,5 | 17,8
Laskennalliset verosaamiset | 4.4. | — | 19,2
Vaihto-omaisuus | 4.1. | — | 48,3
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.2. | — | 57,0
Rahavarat | 5.4. | — | 2,2
Yhteensä |  | 9,9 | 255,6

MYYTÄVÄNÄ OLEVIKSI LUOKITELTUIHIN VAROIHIN LIITTYVÄT VELAT

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Käyttöoikeusomaisuuseriin liittyvät velat | 5.3. | 12,0 | 24,1
Laskennalliset verovelat | 4.4. | — | 32,1
Ostovelat ja muut velat | 4.3. | — | 44,0
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat |  | — | 4,6
Yhteensä |  | 12,0 | 104,8

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät
Pitkäaikaiset omaisuuserät luokitellaan myytävänä olevaksi, kun niiden kirjanpitoarvoa
vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden myynnistä ja myynti on erittäin
todennäköinen. Luokitteluhetkestä lähtien myytävänä olevat omaisuuserät arvostetaan
kirjanpitoarvoonsa tai käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla sen
mukaan, kumpi näistä on pienempi. Poistot näistä omaisuuseristä lopetetaan
luokitteluhetkellä. Myytävänä olevaksi luokiteltu pitkäaikainen omaisuuserä esitetään
taseessa erillään muista omaisuuseristä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 137

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

4. Käyttöpääoma ja muut tase-erät
NETTOKÄYTTÖPÄÄOMA

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Vaihto-omaisuus | 4.1. | 307,9 | 281,8
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.2. | 420,1 | 468,2
Poislukien rahoituserät muissa saamisissa ¹⁾ |  | -7,1 | -18,6
Ostovelat ja muut velat | 4.3. | 517,8 | 489,4
Poislukien rahoituserät muissa veloissa ¹⁾ |  | -44,5 | -37,0
Yhteensä |  | 247,7 | 278,9

1) Sisältää pääasiassa korkokuluja ja -tuottoja, kurssivoittoja ja -tappioita ja suojaukseen liittyviä arvostuseriä.
Oil& Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyen vuonna 2023 nettokäyttöpääoman vaihto-
omaisuudesta on uudelleenluokiteltu 48,3 miljoonaa euroa, myyntisaamisista ja muista
saamisista 57,0 miljoonaa euroa ja ostoveloista ja muista veloista 44,0 miljoonaa euroa
myytävänä oleviksi luokiteltuihin omaisuuseriin. Kemira on saanut päätökseen Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnin helmikuussa 2024.
Neljännesvuositiedot nettokäyttöpääomasta on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys
IFRS-lukuihin.
4.1 VAIHTO-OMAISUUS

Milj. euroa | 2024 | 2023
Aineet ja tarvikkeet | 115,1 | 113,0
Valmiit tuotteet | 171,6 | 149,4
Ennakkomaksut | 21,3 | 19,4
Yhteensä | 307,9 | 281,8

Vuonna 2024 kirjattiin kuluksi vaihto-omaisuutta 1,5 miljoonaa euroa (2,4), jolla vaihto-
omaisuuden kirjanpitoarvoa alennettiin vastaamaan sen nettorealisointiarvoa.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi
niistä on alempi. Vaihto-omaisuuden hankintameno on määritetty luonteensa mukaan fifo-
menetelmää tai painotetun keskihinnan menetelmää käyttäen. Valmiiden ja keskeneräisten
tuotteiden hankintameno sisältää normaalin toiminta-asteen mukaisen osuuden
valmistuksen välillisistä kustannuksista. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa
liiketoiminnassa saatava myyntihinta, josta on vähennetty arvioidut valmiiksi saattamiseen
tarvittavat menot ja myyntikulut.
4.2 MYYNTISAAMISET JA MUUT LYHYTAIKAISET SAAMISET

Milj. euroa | 2024 | 2023
Myyntisaamiset ja muut saamiset |  |
Myyntisaamiset | 345,8 | 386,2
Ennakkomaksut | 11,2 | 8,5
Siirtosaamiset | 25,5 | 38,9
Muut lyhytaikaiset saamiset | 37,6 | 34,7
Yhteensä | 420,1 | 468,2

AVOINNA OLEVIEN MYYNTISAAMISTEN IKÄJAKAUMA

| 2024
Milj. euroa | Myyntisaamiset, bruttomäärä | Odotettavissa olevat luottotappiot | Myyntisaamiset, nettomäärä
Erääntymättömät myyntisaamiset | 299,2 | -0,5 | 298,7
1-90 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 45,5 | -0,1 | 45,4
Yli 91 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 5,8 | -4,0 | 1,8
Yhteensä | 350,4 | -4,6 | 345,8

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 138

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

| 2023
Milj. euroa | Myyntisaamiset, bruttomäärä | Odotettavissa olevat luottotappiot | Myyntisaamiset, nettomäärä
Erääntymättömät myyntisaamiset | 327,9 | -0,1 | 327,7
1-90 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 58,1 | -0,3 | 57,8
Yli 91 päivää myöhässä olevat myyntisaamiset | 5,0 | -4,3 | 0,6
Yhteensä | 390,9 | -4,8 | 386,2

Vuonna 2024 myyntisaamisten arvonalentumistappiot (+) / arvonalentumistuotot (-)
tuloslaskelmassa olivat 0,6 miljoonaa euroa (-0,2).
Vuonna 2024 yli vuoden kuluttua erääntyviä eriä oli myyntisaamisissa 0,8 miljoonaa euroa
(0,3), siirtosaamisissa 1,6 miljoonaa euroa (1,3), muissa saamisissa 0,4 miljoonaa euroa (0,1) ja
ennakkomaksuissa 0,2 miljoonaa euroa (0,0).
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Myyntisaamiset, lainasaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset
Myyntisaamiset, lainasaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset kirjataan alun perin käypään
arvoon, ja sen jälkeen ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ottaen huomioon
arvonalentuminen. Näihin eriin sovelletaan IFRS 9 -standardin mukaista yksinkertaistettua
arvonalentumismallia, jossa luottotappioiden arvioitu määrä perustuu saamisten eliniän
odotettavissa oleviin luottotappioihin.
Arvonalentumismallin odotettavissa olevat luottotappioprosentit vaihtelevat
myyntisaamisten osalta ikäjakauman ja maantieteellisten EMEA, Americas ja APAC -alueiden
mukaan. Luottotappioprosentit perustuvat myynnin maksuprofiileihin ja historiallisiin
luottotappioihin.
Arvioituja luottotappioita myyntisaamisista kirjataan käyttäen IFRS 9:n mukaista
yksinkertaistettua arvonalentumismallia. Odotettavissa olevat luottotappiot lasketaan
kertomalla maksamattomien myyntisaamisten kirjanpitoarvo odotetulla
luottotappioprosentilla eri maantieteellisten alueiden mukaan. Kaikkia yli 180 päivää vanhoja
erääntyneitä myyntisaamisia arvioidaan saamiskohtaisen riskiarvion perusteella. Lisäksi
yksittäisistä myyntisaamisista kirjataan arvioitu luottotappio silloin, kun on objektiivista
näyttöä siitä, ettei kaikkia saamisia tulla saamaan alkuperäisin ehdoin.
Myyntisaamisiin, lainasaamisiin ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin ei sisälly merkittävää
rahoituskomponenttia.
4.3 OSTOVELAT JA MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Ostovelat ja muut velat |  |
Saadut ennakot | 3,1 | 1,6
Ostovelat | 237,7 | 226,7
Siirtovelat | 233,2 | 218,4
Muut korottomat lyhytaikaiset velat | 43,8 | 42,7
Yhteensä | 517,8 | 489,4

Siirtovelat |  |
Henkilöstökulut | 97,0 | 89,7
Liikevaihtoon ja ostoihin liittyvät erät | 94,0 | 91,4
Korot | 7,1 | 7,7
Kurssierot | 11,7 | 6,9
Muut | 23,4 | 22,7
Yhteensä | 233,2 | 218,4

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat
Ostovelat ja muut velat luokitellaan lyhytaikaisiksi veloiksi, jos ne erääntyvät maksettaviksi 12
kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. Ostovelat kirjataan alun perin käypään
arvoon, ja myöhemmin ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 139

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

4.4 LASKENNALLISET VEROVELAT JA -SAAMISET

Milj. euroa | 1.1.2024 | Kirjattu tulos- laskelmaan | Kirjattu laajaan tuloslaskelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Ostetut tytäryritykset ja myytävänä oleviksi luokitellut omaisuuserät | Valuuttakurssi- erot ja siirrot erien välillä | 31.12.2024
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 40,4 | 1,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,4 | 41,8
Käyttöoikeusomaisuuserät | 1,7 | 4,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,6 | 7,4
Muut osakkeet | 37,3 | 0,0 | -7,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 30,4
Rahoitusinstrumentit | 3,0 | -0,5 | -2,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,4
Etuuspohjaiset järjestelyt | 20,9 | -1,8 | 4,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 23,3
Hankitun nettovarallisuuden arvostaminen käypään arvoon | 0,4 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,0 | 0,5
Muut jaksotukset | 4,5 | -0,5 | -0,2 | -0,9 | 0,0 | -0,1 | 2,8
Yhteensä | 108,3 | 3,0 | -5,2 | -0,9 | 0,1 | 1,1 | 106,5
Vähennetty laskennallisista verosaamisista | -27,0 |  |  |  |  |  | -33,4
Laskennalliset verovelat taseessa | 81,3 |  |  |  |  |  | 73,1
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 8,0 | -1,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,0 | 5,4
Varaukset ja jaksotukset | 17,7 | 8,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,8 | 25,8
Vuokrasopimusvelat | 4,2 | 3,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,9 | 9,1
Rahoitusinstrumentit | 0,6 | -0,5 | 1,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,4
Vahvistetut tappiot ja verohyvitykset | 17,2 | -5,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,5 | 13,4
Etuuspohjaiset järjestelyt | 3,4 | -0,6 | 1,7 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 4,6
Muut | 7,7 | -0,8 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -1,5 | 5,2
Yhteensä | 58,8 | 3,0 | 3,0 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 65,0
Vähennetty laskennallisista veroveloista | -27,0 |  |  |  |  |  | -33,4
Laskennalliset verosaamiset taseessa | 31,8 |  |  |  |  |  | 31,5

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 140

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Milj. euroa | 1.1.2023 | Kirjattu tulos- laskelmaan | Kirjattu laajaan tuloslaskelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Ostetut tytäryritykset ja myytävänä oleviksi luokitellut omaisuuserät | Valuuttakurssi- erot ja siirrot erien välillä | 31.12.2023
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 73,2 | -0,8 | 0,0 | 0,0 | -29,4 | -2,5 | 40,4
Käyttöoikeusomaisuuserät ¹⁾ | 0,0 | 3,1 | 0,0 | 0,0 | -1,2 | -0,2 | 1,7
Muut osakkeet | 52,7 | 0,0 | -15,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 37,3
Rahoitusinstrumentit | 16,5 | 0,0 | -11,6 | 0,0 | 0,0 | -1,9 | 3,0
Etuuspohjaiset järjestelyt | 15,9 | 0,2 | 5,1 | 0,0 | 0,0 | -0,3 | 20,9
Hankitun nettovarallisuuden arvostaminen käypään arvoon | 0,6 | -0,3 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,4
Muut jaksotukset | 4,3 | 1,8 | -0,6 | 0,7 | -1,4 | -0,2 | 4,5
Yhteensä | 163,1 | 4,0 | -22,5 | 0,7 | -31,9 | -5,1 | 108,3
Vähennetty laskennallisista verosaamisista | -44,9 |  |  |  |  |  | -27,0
Laskennalliset verovelat taseessa | 118,2 |  |  |  |  |  | 81,3
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 0,0 | 5,8 | 0,0 | 0,0 | -7,2 | 9,4 | 8,0
Varaukset ja jaksotukset | 20,7 | 0,8 | 0,0 | 0,0 | -10,3 | 6,5 | 17,7
Vuokrasopimusvelat ¹⁾ | 0,0 | 4,4 | 0,0 | 0,0 | -1,5 | 1,3 | 4,2
Rahoitusinstumentit | 0,0 | 0,5 | 2,0 | 0,0 | 0,0 | -1,9 | 0,6
Vahvistetut tappiot ja verohyvitykset | 21,3 | -3,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,7 | 17,2
Etuuspohjaiset järjestelyt | 2,6 | -0,2 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,4 | 3,4
Muut | 27,5 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | -0,2 | -19,8 | 7,7
Yhteensä | 72,0 | 8,1 | 2,7 | 0,0 | -19,2 | -4,8 | 58,8
Vähennetty laskennallisista veroveloista | -44,9 |  |  |  |  |  | -27,0
Laskennalliset verosaamiset taseessa | 27,1 |  |  |  |  |  | 31,8

1) IAS 12 standardin muutoksen seurauksena 1.1.2023 alkaen uusiin vuokrasopimuksiin on vuokrasopimuksen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä kirjattu laskennalliset verot.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Laskennalliset verot
Laskennalliset verot kirjataan omaisuuserien ja velkojen verotuksellisten arvojen ja niiden
konsernitilinpäätöksen mukaisten kirjanpitoarvojen välisistä väliaikaisista eroista
täysmääräisinä velkamenetelmää käyttäen. Liikearvon alkuperäisestä kirjaamisesta johtuvaa
laskennallista verovelkaa kirjataan vain siltä osin, joka on paikallisesti verotuksessa
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 141

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

vähennyskelpoista. Laskennalliset verot määritetään niiden verokantojen (ja -lakien)
perusteella, jotka on säädetty tai käytännössä hyväksytty tilinpäätöspäivään mennessä ja
joita odotetaan sovellettavan, kun kyseinen laskennallinen verosaaminen realisoituu tai
laskennallinen verovelka suoritetaan.
Laskennallisia verosaamisia kirjataan vain siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että
syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikaiset erot pystytään hyödyntämään.
Tytär- ja osakkuusyrityksiin tehdyistä sijoituksista kirjataan laskennallinen vero, paitsi jos
konserni pystyy määräämään väliaikaisen eron purkautumisajankohdan eikä väliaikainen ero
todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa.
Laskennalliset verosaamiset ja -velat vähennetään toisistaan silloin, kun konsernilla on
laillisesti toimeenpantavissa oleva oikeus kuitata kauden verotettavaan tuloon perustuvat
verosaamiset ja -velat keskenään, ja kun laskennalliset verosaamiset ja -velat liittyvät saman
veronsaajan perimiin tuloveroihin joko samalta verovelvolliselta tai eri verovelvollisilta, silloin
kuin saaminen ja velka on tarkoitus realisoida nettomääräisesti.
Tilinpäätöksen arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa edellyttävät
laadintaperiaatteet
Laskennalliset verot
Verotuksellisiin tappioihin tai muihin eriin liittyvien laskennallisten verosaamisten kirjaamista
varten johto arvioi määrän, jonka verran yhtiöille todennäköisesti syntyy verotettavaa tuloa,
jota vastaan verosaamiset pystytään hyödyntämään. Todellinen tuloskehitys voi poiketa
arviosta ja siten vaikuttaa tulevien tilikausien veroihin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 142

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

4.5 ETUUSPOHJAISET ELÄKEJÄRJESTELYT JA TYÖSUHDE-ETUUDET
Konsernilla on useita etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä ja muista työsuhde-etuuksista johtuvia
velvoitteita. Merkittävimmät etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ovat Suomessa, Ruotsissa ja
Saksassa.
Suomi
Konsernilla on Suomessa merkittävin etuuspohjainen eläkejärjestely Eläkesäätiö Neliapilassa,
jossa osan henkilökunnan lisäeläke-etuuksista on järjestetty. Eläkesäätiö Neliapilan
toimintapiiriin kuuluvat henkilöt, joiden työsuhde Kemiraan on alkanut ennen 1.1.1991, jolloin
säätiö on suljettu uusilta työntekijöiltä. Tällä hetkellä suurin osa Eläkesäätiö Neliapilan
toimintapiiriin kuuluvista jäsenistä on eläkkeensaajia. Vuoden 2024 lopussa Eläkesäätiö
Neliapilan etuuspohjaiset velvoitteet olivat yhteensä 141,8 miljoonaa euroa (156,2) ja eläkevarat
257,4 miljoonaa euroa (262,5).
Eläkesäätiö Neliapilan lisäeläketurva sisältää vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläke-edun
sekä hautausavustuksen. Kokonaistavoite-eläke on 66 prosenttia eläkepalkasta. Täysi tavoite
saavutetaan 25 vuoden palveluksella. Lisäeläkkeen määrä lasketaan tavoite-eläkkeen ja
lakisääteisten eläkkeiden erotuksena.
Eläkesäätiö Neliapilan hallitus on tehnyt joulukuussa 2024 päätöksen palauttaa 10 miljoonaa
euroa ylikatetta Kemira konsernin yhtiöille. Eläkesäätiö Neliapila maksaa ylikatteen
palautuksen, kun Suomen Finanssivalvonnalta on saatu Eläkesäätiölain edellyttämä
suostumus. Ylikatteen maksun odotetaan tapahtuvan vuoden 2025 ensimmäisen
vuosipuoliskon aikana. Konserni ei ole kirjannut eriä konsernitilinpäätökseen 2024 liittyen
ylikatteen palautukseen.
Ruotsi
Ruotsissa on etuuspohjainen eläkejärjestely, joka on toimihenkilöille tarkoitettu ITP 2 -
järjestely. Saadakseen täyden eläkkeen, työntekijällä on oltava ennakoitu eläkkeeseen
oikeuttava työjakso, työn aloittamisesta eläkeikään saakka, vähintään 30 vuoden ajan.
Eläkejärjestelyyn sisältyvät normaali vanhuuseläke, täydentävä vanhuuseläke ja perhe-eläke.
Lisäksi työnantajalla tulee olla vakuutus eläkevakuutusyhtiö PRI Pensiongarantin kautta
koskien ITP 2 -järjestelyn eläkevastuuta. Vuoden 2024 lopussa Ruotsin etuuspohjaiset
velvoitteet olivat yhteensä 41,7 miljoonaa euroa (38,2).
ETUUSPOHJAISTEN JÄRJESTELYIDEN SAAMISET JA VELAT TASEESSA

Milj. euroa | 2024 | 2023
Etuuspohjaisten velvoitteiden nykyarvo | 222,5 | 233,9
Järjestelyihin kuuluvien varojen käypä arvo | -265,3 | -272,2
Ylijäämä (-) / Alijäämä (+) | -42,8 | -38,3
Omaisuuserän rajoittamisesta johtuva vaikutus | 0,4 | 1,8
Nettomääräinen saaminen (-) / velka (+) etuuspohjaisista järjestelyistä taseessa | -42,4 | -36,5
Velat etuuspohjaisista järjestelyistä | 73,1 | 69,8
Saamiset etuuspohjaisista järjestelyistä | -115,7 | -106,3
Nettomääräinen saaminen (-) / velka (+) etuuspohjaisista järjestelyistä taseessa | -42,4 | -36,5
TULOSVAIKUTTEISESTI KIRJATUT ETUUSPOHJAISET JÄRJESTELYT |  |
Työsuoritukseen perustuvat menot | 1,7 | 2,0
Nettokorkomenot ¹⁾ | -0,6 | -0,5
Etuuspohjaisten järjestelyiden kulut (+) / tuotot (-) tuloslaskelmassa | 1,1 | 1,5

1) Nettokorkomenot on esitetty tuloslaskelmassa rivillä rahoituskulut, netto.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 143

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

MUIHIN LAAJAN TULOKSEN ERIIN KIRJATUT ETUUSPOHJAISET
JÄRJESTELYT

Milj. euroa | 2024 | 2023
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostuksesta johtuvat erät ²⁾ |  |
Velvoitteiden väestötilastollisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) | 0,0 | 0,3
Velvoitteiden taloutta koskevien oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) | 0,0 | 1,9
Velvoitteiden kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) | -2,0 | 6,9
Järjestelyiden varoihin kuuluvat vakuutusmatemaattiset voitot (-) / tappiot (+) ³⁾ | -10,2 | -32,2
Omaisuuserän rajoittamisesta johtuva vaikutus | -1,5 | 0,3
Etuuspohjaisten järjestelyiden kulut (+) / tuotot (-) muissa laajan tuloksen erissä | -13,8 | -22,8

2) Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus on laajassa tuloslaskelmassa osana muita laajan tuloksen eriä. Erä
on esitetty ilman verovaikutusta, ja siihen liittyvät tuloverot on esitetty liitetiedossa 2.8. Muut laajan tuloksen erät.
3) Vuoden 2024 ja 2023 osalta vakuutusmatemaattiset voitot johtuvat pääasiassa Eläkesäätiö Neliapilan toteutuneista
varojen tuotosta.
ETUUSPOHJAISTEN VELVOITTEIDEN MUUTOKSET TILIKAUDEN AIKANA

Milj. euroa | 2024 | 2023
Etuuspohjaiset velvoitteet 1.1. | 233,9 | 231,5
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat menot | 1,3 | 1,6
Korkomenot | 7,4 | 8,4
Vakuutusmatemaattiset tappiot (+) / voitot (-) | -2,0 | 9,1
Valuuttakurssierot ulkomaisista järjestelyistä | -0,9 | 0,0
Maksetut etuudet | -17,0 | -16,8
Järjestelyjen supistamiset ja velvoitteiden täyttämiset | 0,0 | 0,0
Muut erät | -0,2 | 0,0
Etuuspohjaiset velvoitteet 31.12. | 222,5 | 233,9

ETUUSPOHJAISIIN JÄRJESTELYIHIN KUULUVIEN VAROJEN MUUTOKSET
TILIKAUDEN AIKANA

Milj. euroa | 2024 | 2023
Varojen käypä arvo 1.1. | 272,2 | 244,4
Korkotuotot | 8,1 | 9,0
Työnantajan maksusuoritukset | 0,3 | 0,4
Ylikatepalautus ⁴⁾ | -11,9 | —
Vakuutusmatemaattiset tappiot (-) / voitot (+) | 10,2 | 32,2
Valuuttakurssierot ulkomaisista järjestelyistä | 0,2 | 0,1
Maksetut etuudet | -13,1 | -13,3
Järjestelyjen supistamiset ja velvoitteiden täyttämiset | 0,0 | 0,0
Muut erät | -0,7 | -0,5
Varojen käypä arvo 31.12. | 265,3 | 272,2

4) Vuonna 2024 Eläkesäätiö Neliapila maksoi 11,9 miljoonaa euroa ylikatetta Kemira konsernin yhtiöille.
ETUUSPOHJAISIIN JÄRJESTELYIHIN KUULUVIEN VAROJEN
JAKAUTUMINEN OMAISUUSLAJEITTAIN

Milj. euroa | 2024 | 2023
Korkosijoitukset ja muut varat | 131,1 | 144,1
Osakkeet ja osakerahastot | 91,2 | 79,5
Konsernin käytössä olevat kiinteistöt | 43,0 | 46,8
Kemira Oyj:n osakkeet | — | 1,9
Varat yhteensä | 265,3 | 272,2

Merkittävin osa etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvista varoista on Suomessa Eläkesäätiö
Neliapilassa. Vuoden 2024 lopussa Neliapilassa oli varoja 257,4 miljoonaa euroa (262,5), jotka
koostuivat korkorahastoista ja muista varoista 123,3 miljoonaa euroa (134,5), osakkeista ja
osakerahastoista 91,1 miljoonaa euroa (79,4) sekä kiinteistöistä 43,0 miljoonaa euroa (46,8).
Eläkesäätiö Neliapilassa sijoituspositiota hallinnoidaan siten, että tavoitteena on varojen ja
velkojen yhteensovittaminen (ALM). Menettelyn tarkoituksena on pitkäaikaisten sijoitusten
sovittaminen yhteen eläkejärjestelyistä aiheutuvien velvoitteiden kanssa. Eläkesäätiö
Neliapilan olennaisena sijoitustoiminnan riskinä voidaan pitää markkinariskiä.
Rahoitusmarkkinoiden syklisistä vaihteluista johtuvaa markkinariskiä hallitaan huolehtimalla
sijoitusposition riittävästä hajauttamisesta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 144

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Vuonna 2024 konsernin etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvien varojen toteutunut tuotto (+) /
kulu (-) oli 18,3 miljoonaa euroa (41,2).
KESKEISET VAKUUTUSMATEMAATTISET OLETUKSET

% | 2024 | 2023
Diskonttauskorko | 3,0–5,6 | 3,1–4,5
Inflaatioaste | 1,9–3,2 | 1,6–3,1
Tulevat palkankorotukset | 2,3–2,5 | 2,1–2,5
Tulevat eläkkeiden korotukset | 2,0–2,2 | 2,0–2,3

Suomessa Eläkesäätiö Neliapilan velvoitteiden laskemisessa käytetyt keskeiset oletukset
olivat seuraavat: diskonttauskorko 3,2 % (3,1 %), inflaatioaste 1,9 % (2,1 %), tulevat
palkankorotukset 1,9 % (2,1 %) ja tulevat eläkkeiden korotukset 2,1 % (2,3 %).
Herkkyysanalyysi
Herkkyysanalyysi perustuu siihen, että yhden oletuksen muuttuessa kaikki muut oletukset
säilyvät ennallaan. Käytännössä tämä ei ole todennäköistä, ja joissakin oletuksissa tapahtuvat
muutokset saattavat korreloida keskenään. Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyys merkittävien
vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksille on laskettu käyttäen samaa menetelmää kuin
on käytetty taseeseen merkittävää eläkevelvoitetta laskettaessa.
Jos kaikkien merkittävien maiden järjestelyiden diskonttauskorko laskisi 0,5
prosenttiyksiköllä, etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvien velvoitteiden nykyarvo nousisi
11,1 miljoonaa euroa (5,0 %) edellyttäen, että kaikki muut oletukset säilyisivät ennallaan.
HERKKYYSANALYYSI – ELÄKESÄÄTIÖ NELIAPILA SUOMESSA

| Etuuspohjainen velvoite | Vaikutus etuuspohjaiseen velvoitteeseen
Milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Diskonttauskorko 3,2 % (3,1 %) | 141,8 | 156,2 |  |
Diskonttauskorko +0,5 % | 135,6 | 149,2 | -4,3% | -4,5%
Diskonttauskorko -0,5 % | 148,4 | 163,8 | 4,7% | 4,9%
Tulevat eläkkeiden korotukset 2,1 % (2,3 %) | 141,8 | 156,2 |  |
Tulevat eläkkeiden korotukset +0,5 % | 147,7 | 163,0 | 4,2% | 4,4%
Tulevat eläkkeiden korotukset -0,5 % | 136,2 | 149,8 | -3,9% | -4,1%

Yhden vuoden lisäys kuolevuusoletuksen eliniänodotteessa kasvattaa etuuspohjaisen
velvoitteen määrää 6,3 miljoonaa euroa (4,4 %).
HERKKYYSANALYYSI – ITP 2 ELÄKEJÄRJESTELY RUOTSISSA

| Etuuspohjainen velvoite | Vaikutus etuuspohjaiseen velvoitteeseen
Milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Diskonttauskorko 3,0 % (3,8 %) | 41,7 | 38,2 |  |
Diskonttauskorko +0,5 % | 39,2 | 36,0 | -6,1% | -5,8%
Diskonttauskorko -0,5 % | 44,6 | 40,7 | 6,8% | 6,4%
Tulevat palkankorotukset 2,3 % (2,1 %) | 41,7 | 38,2 |  |
Tulevat palkankorotukset +0,5 % | 42,5 | 38,9 | 1,8% | 1,6%
Tulevat palkankorotukset -0,5 % | 41,0 | 37,7 | -1,6% | -1,5%

Yhden vuoden lisäys kuolevuusoletuksen eliniänodotteessa kasvattaa etuuspohjaisen
velvoitteen määrää 1,7 miljoonaa euroa (4,1 %).
Etuuspohjaisiin järjestelyihin suoritettavien maksujen tilikaudella 2025 odotetaan olevan 3,6
miljoonaa euroa. Lisäksi Eläkesäätiö Neliapilan odotetaan palauttavan 10 miljoonaa euroa
ylikatetta Kemira konsernin yhtiöille vuoden 2025 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 145

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde-etuudet
Konsernilla on erilaisia työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuusjärjestelyjä, joihin kuuluu sekä
maksupohjaisia että etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä, kunkin toimintamaan paikallisten lakien
ja käytäntöjen mukaisesti. Eläkejärjestelyt on yleensä hoidettu eläkevakuutusyhtiöissä tai
erillisessä eläkesäätiössä.
Maksupohjaisella järjestelyllä tarkoitetaan eläkejärjestelyä, jonka mukaan suoritetaan
kiinteitä maksuja erilliselle yksikölle. Konsernilla ei ole oikeudellisia eikä tosiasiallisia
velvoitteita lisämaksujen suorittamiseen, jos rahastolla ei ole riittävästi varoja nykyisen ja
aiempien tilikausien työsuoritukseen perustuvien etuuksien maksamiseen kaikille
työntekijöille. Muut kuin maksupohjaiset eläkejärjestelyt ovat etuuspohjaisia.
Etuuspohjaisessa järjestelyssä tyypillisesti määritellään eläke-etuus, jonka työntekijä saa
eläkkeelle jäädessään, ja etuuden määrä riippuu tavallisesti yhdestä tai useammasta
tekijästä, kuten palkkatasosta ja palvelusvuosista.
Etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä merkitään taseeseen velaksi velvoitteen
raportointikauden päättymispäivän nykyarvo, josta vähennetään järjestelyyn kuuluvien
varojen käypä arvo. Etuuspohjaisista järjestelyistä johtuvan velvoitteen määrä perustuu
riippumattomien vakuutusmatemaatikkojen vuosittaisiin laskelmiin, joissa käytetään
ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo
määritetään diskonttaamalla arvioidut vastaiset rahavirrat korolla, joka vastaa yritysten
liikkeeseen laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen korkoa. Lainat, joiden korkoa
käytetään, on laskettu liikkeeseen samassa valuutassa kuin maksettavat etuudet ja
erääntyvät suunnilleen samaan aikaan kuin vastaava eläkevelvoite. Maissa, joissa tällaisille
joukkovelkakirjalainoille ei ole syviä markkinoita, käytetään valtion joukkovelkakirjalainojen
markkinakorkoja.
Kokemusperusteisista tarkistuksista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista
johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan muiden laajan tuloksen erien
kautta oman pääoman hyvitykseksi tai veloitukseksi sillä kaudella, jonka aikana ne syntyvät.
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat menot sisältyvät konsernin tuloslaskelmassa
henkilöstökuluihin ja nettokorkomenot rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Aiempien kausien
työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti.
Maksupohjaisissa järjestelyissä konserni suorittaa julkisesti tai yksityisesti hallinnoitaviin
eläkevakuutuksiin maksuja, jotka ovat pakollisia, sopimukseen perustuvia tai vapaaehtoisia.
Konsernilla ei ole näiden suoritusten lisäksi muita maksuvelvoitteita. Suoritetut maksut
kirjataan henkilöstökuluiksi, kun ne erääntyvät maksettaviksi. Etukäteen suoritetut maksut
merkitään varoiksi taseeseen siltä osin kuin ne ovat saatavissa takaisin palautuksina tai
tulevien maksujen vähennyksinä.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt
Etuuspohjaisten eläkevastuiden määrittelemiseen liittyy useita vakuutusmatemaattisia
oletuksia, joiden huomattavat muutokset voivat vaikuttaa eläkevelan ja eläkekulujen
suuruuteen. Vakuutusmatemaattiset laskelmat sisältävät johdon antamia olettamuksia,
kuten diskonttauskoron, palkankorotus- ja työsuhteiden päättyvyysoletukset. Eläkevastuut
lasketaan riippumattomien aktuaarien toimesta.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 146

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

4.6 VARAUKSET

Milj. euroa | Henkilöstö- kuluvaraukset | Uudelleen- järjestely- varaukset | Ympäristö- varaukset ¹⁾ | Muut varaukset ²⁾ | Yhteensä
Pitkäaikaiset varaukset |  |  |  |  |
1.1.2024 | 0,1 | 0,0 | 12,4 | 25,3 | 37,8
Valuuttakurssierot | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Uudet varaukset ja varausten lisäykset | 0,2 | 0,0 | 1,3 | 8,4 | 9,9
Käytetyt varaukset tilikauden aikana | 0,0 | 0,0 | -0,2 | -0,2 | -0,5
Käyttämättömien varausten peruuttaminen | 0,0 | 0,0 | -0,1 | -0,3 | -0,4
Uudelleenryhmittely | 0,0 | 0,0 | -1,1 | -7,8 | -8,9
31.12.2024 | 0,2 | 0,0 | 12,3 | 25,4 | 37,9
Lyhytaikaiset varaukset |  |  |  |  |
1.1.2024 | 0,3 | 0,0 | 7,7 | 8,9 | 16,9
Valuuttakurssierot | 0,0 | 0,0 | -0,1 | 0,0 | 0,0
Uudet varaukset ja varausten lisäykset | 3,9 | 1,0 | 1,5 | 0,8 | 7,3
Käytetyt varaukset tilikauden aikana | -0,5 | 0,0 | -5,3 | -8,7 | -14,5
Käyttämättömien varausten peruuttaminen | -0,2 | 0,0 | 0,0 | -0,5 | -0,7
Uudelleenryhmittely | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 7,8 | 8,9
31.12.2024 | 3,5 | 1,0 | 5,0 | 8,4 | 17,9

1) Konsernin liiketoiminta on kemianteollisuutta ja sen toimintaa säätelevät lukuisat kansainväliset sopimukset, sekä
alueellinen että kansallinen lainsäädäntö eri puolilla maailmaa. Konserni käsittelee ympäristövastuita ja -riskejä
noudattaen vakiintuneita sisäisiä periaatteita ja menettelytapoja. Vuonna 2024 ympäristön kunnostukseen liittyvien
varausten yhteismäärä oli 17,3 miljoonaa euroa (20,1). Suurimmat varaukset koskevat tehtaiden sulkemisia ja järven
pohjasedimentin kunnostusta Vaasassa Suomessa.
2) Muut varaukset olivat yhteensä 33,8 miljoonaa euroa (34,2). Suurimmat varaukset liittyvät odotettavissa oleviin
vastuisiin Pohjolan Voiman omistamassa Porissa höyryä tuottavassa energiayhtiössä.

Milj. euroa | 2024 | 2023
Varausten kokonaismäärän jakautuminen |  |
Pitkäaikaiset varaukset | 37,9 | 37,8
Lyhytaikaiset varaukset | 17,9 | 16,9
Yhteensä | 55,8 | 54,6

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Varaukset
Uudelleenjärjestelymenoja, henkilöstömenoja, ympäristövelvoitteita, oikeudellisia vaateita ja
tappiollisia sopimuksia varten kirjataan varauksia, kun jonkin aikaisemman tapahtuman
seurauksena on syntynyt oikeudellinen tai tosiasiallinen olemassa oleva velvoite ja on
todennäköistä, että siitä aiheutuu vastaisia menoja ja velvoitteen määrä on arvioitavissa
luotettavasti. Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan silloin, kun siitä on laadittu
yksityiskohtainen, asianmukainen suunnitelma ja suunnitelman toimeenpano on aloitettu tai
siitä on tiedotettu niille, joihin järjestely vaikuttaa.
Varauksena kirjattava määrä on niiden menojen nykyarvo, joita olemassa olevan velvoitteen
täyttäminen odotetaan edellyttävän tilinpäätöspäivänä. Nykyarvon laskennassa käytetään
ennen veroja määritettyä korkoa, joka kuvastaa markkinoiden näkemystä tarkasteluhetkellä
rahan aika-arvosta ja kyseisestä velvoitetta koskevista erityisriskeistä.
Tilinpäätöksen merkittävää arvionvaraisuutta sisältävät erät ja harkintaa
edellyttävät laadintaperiaatteet
Varaukset
Varausten kirjaaminen tilinpäätökseen edellyttää johdon arviota, koska varauksiin liittyvien
velvoitteiden tarkka määrä ei ole tilinpäätöstä laadittaessa selvillä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 147

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5. Pääomarakenne ja rahoitusriskit
5.1 PÄÄOMARAKENNE

Milj. euroa |  | 2024 | 2023
Oma pääoma |  | 1 803,5 | 1 684,2
Taseen loppusumma |  | 3 381,0 | 3 489,3
Velkaantuneisuus, % ¹⁾ |  | 16 | 32
Omavaraisuusaste, % ²⁾ |  | 53 | 48

1) Velkaantuneisuus-tunnusluvun laskentakaava on 100 x Korolliset nettovelat / Oma pääoma.
2) Omavaraisuusaste-tunnusluvun laskentakaava on 100 x Oma pääoma / (Taseen loppusumma - saadut ennakot).
KOROLLISET NETTOVELAT

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset korolliset velat | 5.3. | 547,1 | 615,7
Lyhytaikaiset korolliset velat | 5.3. | 263,6 | 322,1
Korolliset velat |  | 810,7 | 937,8
Rahavarat | 5.4. | 519,2 | 402,5
Korolliset nettovelat |  | 291,5 | 535,2

Neljännesvuositiedot korollisesta nettovelasta on esitetty kohdassa Tunnuslukujen täsmäytys
IFRS-lukuihin.
Kemiran tavoitteena on yli 4 %:n keskimääräisen vuotuisen orgaanisen liikevaihdon kasvu ja
18–21 % operatiivinen käyttökateprosentti. Operatiivisen sidotun pääoman tuoton, (ROCE),
tavoitellaan olevan yli 16%. Valmiusluoton ja keskeisimpien kahdenvälisten lainojen
sopimusehdot sisältävät kvarttaaleittain raportoitavan kovenantin, jonka mukaan
velkaantuneisuusasteen on oltava alle 115 %:a. Tilikauden lopussa kovenantin sisältäviä lainoja
oli taseessa 363,5 miljoonan euron edestä. Kemiralla ei ole merkkejä kovenanttitason
ylittymisestä.
Hallitus ehdottaa vuoden 2024 osingoksi 0,74 euroa osakkeelta (0,68 ), mikä vastaa 46 %:n
osinkosuhdetta (52 %). Kemiran osinkopolitiikan mukaisesti tavoitteena on jakaa
kilpailukykyistä ja ajan myötä kasvavaa osinkoa.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Osingonjako
Hallituksen yhtiökokoukselle ehdottamaa osinkoa ei vähennetä jakokelpoisesta omasta
pääomasta ennen yhtiökokouksen hyväksyntää.
Korolliset velat ja rahavarat
Korollisten velkojen ja rahavarojen laatimisperiaatteita kuvataan liitetiedossa 5.4.
Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 148

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

KOROLLISTEN NETTOVELKOJEN YHTEYS RAHAVIRTALASKELMAAN

Milj. euroa | Pitkäaikaiset korolliset velat sisältäen lyhennyserät | Lyhytaikaiset korolliset velat | Korolliset velat yhteensä | Rahavarat | Korolliset nettovelat
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 849,0 | 88,8 | 937,8 | 402,5 | 535,2
Nettovelan muutokset, joihin liittyy rahavirtoja |  |  |  |  |
Pitkäaikaisten velkojen nostot (+) | 50,0 |  | 50,0 |  | 50,0
Pitkäaikaisten velkojen maksut (-) | -200,0 |  | -200,0 |  | -200,0
Vuokrasopimusvelkojen maksut (-) | -31,7 |  | -31,7 |  | -31,7
Lyhytaikaisten velkojen nostot (+) ja maksut (-) |  | 4,3 | 4,3 |  | 4,3
Rahavarojen muutos |  |  |  | 115,2 | -115,2
Nettovelan muutokset, joihin ei liity rahavirtoja |  |  |  |  |
Vuokrasopimusvelkojen lisäykset (+) | 37,3 |  | 37,3 |  | 37,3
Valuuttakurssimuutosten vaikutus | 7,9 | 3,2 | 11,1 | 1,4 | 9,6
Muut muutokset, joihin ei liity maksua | 1,7 | 0,2 | 1,9 | — | 1,9
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 714,1 | 96,5 | 810,7 | 519,2 | 291,5

Milj. euroa | Pitkäaikaiset korolliset velat sisältäen lyhennyserät | Lyhytaikaiset korolliset velat | Korolliset velat yhteensä | Rahavarat | Korolliset nettovelat
Kirjanpitoarvo 1.1.2023 | 875,5 | 146,3 | 1 021,8 | 250,6 | 771,2
Nettovelan muutokset, joihin liittyy rahavirtoja |  |  |  |  |
Pitkäaikaisten velkojen nostot (+) | 0,2 |  | 0,2 |  | 0,2
Pitkäaikaisten velkojen maksut (-) | — |  | — |  | —
Vuokrasopimusvelkojen maksut (-) | -37,3 |  | -37,3 |  | -37,3
Lyhytaikaisten velkojen nostot (+) ja maksut (-) |  | -50,7 | -50,7 |  | -50,7
Rahavarojen muutos |  |  |  | 158,0 | -158,0
Nettovelan muutokset, joihin ei liity rahavirtoja |  |  |  |  |
Vuokrasopimusvelkojen lisäykset (+) | 36,4 |  | 36,4 |  | 36,4
Valuuttakurssimuutosten vaikutus | -4,4 | -6,8 | -11,1 | -6,1 | -5,0
Muut muutokset, joihin ei liity maksua ¹⁾ | -21,5 | — | -21,5 | — | -21,5
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 849,0 | 88,8 | 937,8 | 402,5 | 535,2

1) Oil& Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyen vuokrasopimusvelkoja on uudelleenluokiteltu 24,1 miljoonaa euroa myytävänä oleviksi luokiteltuihin omaisuuseriin. Kemira on saanut päätökseen Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin helmikuussa 2024.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 149

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5.2 OMA PÄÄOMA
OSAKEPÄÄOMA JA OMAT OSAKKEET

Milj. euroa | Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä (1 000) | Omien osakkeiden lukumäärä (1 000) | Osakkeiden lukumäärä (1 000) | Osake- pääoman kirjanpito- arvo | Omien osakkeiden kirjanpito- arvo
1.1.2024 | 153 619 | 1 723 | 155 343 | 221,8 | 11,6
Osakepohjaisen kannustinjärjestelmän 2021-2023 perusteella henkilöille myönnetyt omat osakkeet | 468 | -468 | — | — | -3,2
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | 10 | -10 | — | — | -0,1
Osana eläkesäätiö Neliapilan ylikatteen palautusta osakkeita siirtyi Kemira Oyj:lle | -115 | 115 | — | — | 1,9
31.12.2024 | 153 983 | 1 359 | 155 343 | 221,8 | 10,3
1.1.2023 | 153 352 | 1 990 | 155 343 | 221,8 | 13,4
Osakepohjaisen kannustinjärjestelmän 2020-2022 perusteella henkilöille myönnetyt omat osakkeet | 254 | -254 | — | — | -1,7
Omien osakkeiden siirto hallitukselle | 13 | -13 | — | — | -0,1
31.12.2023 | 153 619 | 1 723 | 155 343 | 221,8 | 11,6

Kemira Oyj:llä on yksi osakelaji. Kukin osake oikeuttaa yhtiökokouksessa yhteen ääneen.
31.12.2024 Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden lukumäärä oli
155 342 557 sisältäen 1 359 348 omia osakkeita. Kemira Oyj:n yhtiöjärjestyksen mukaan yhtiöllä
ei ole vähimmäis- ja enimmäispääomaa, eikä osakkeella ole nimellisarvoa. Kaikki liikkeelle
lasketetut osakkeet ovat täysin maksettuja.
Kemiran hallussa oli 31.12.2024 omia osakkeita yhteensä 1 359 348 kpl (1 722 725). Omien
osakkeiden keskimääräinen hankintahinta oli 7,58 euroa (6,73) ja osuus osakepääomasta ja
kaikkien osakkeiden yhteenlasketusta äänimäärästä 0,9 % (1,1 %). Omien osakkeiden
yhteenlaskettu kirjanpidollinen vasta-arvo on 1,9 miljoonaa euroa (2,5).
Ylikurssirahasto
Ylikurssirahasto on vuoden 2001 optio-ohjelman merkintöjen kautta karttunut, vanhan
osakeyhtiölain (734/1978) mukainen rahasto, jonka arvo ei enää muutu.
Käyvän arvon rahastot
Käyvän arvon rahasto on käypään arvoon arvostettujen osakkeiden sekä suojauslaskennan
kautta karttuva rahasto.
Muut rahastot
Muut rahastot ovat paikallisten lainsäädäntöjen vaatimia. 31.12.2024 muut rahastot olivat 4,1
miljoonaa euroa (4,1).
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman (SVOP) rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset
sijoitukset ja osakkeiden merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei nimenomaisen päätöksen
mukaan merkitä osakepääomaan.
Muuntoerot
Muuntoerot sisältävät ulkomaisten tytäryritysten tilinpäätösten muuntamisesta syntyneet
muuntoerot. Myös joihinkin ulkomaisiin tytäryrityksiin on annettu lainoja, joiden kurssiero on
käsitelty muuntoerona.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Omat osakkeet
Omien osakkeiden hankinta siihen liittyvine menoineen on esitetty konsernitilinpäätöksessä
oman pääoman vähennyksenä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 150

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5.3 KOROLLISET VELAT
KOROLLISTEN VELKOJEN MATURITEETTIJAKAUMA

2024, milj. euroa | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Kirjanpitoarvo yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | 133,5 | 60,0 | 120,0 | 7,7 | 7,7 | 34,6 | 363,5
Joukkovelkakirjalainat | — | — | — | 195,3 | — | — | 195,3
Vuokrasopimusvelat | 27,6 | 24,1 | 18,5 | 13,3 | 8,8 | 40,0 | 132,2
Muut pitkäaikaiset velat | 6,3 | 16,9 | — | — | — | — | 23,2
Muut lyhytaikaiset velat | 96,5 | — | — | — | — | — | 96,5
Korollisten velkojen lyhennykset yhteensä | 263,9 | 101,0 | 138,5 | 216,3 | 16,5 | 74,6 | 810,7

2023, milj. euroa | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029- | Kirjanpitoarvo yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | — | 190,9 | — | 120,0 | — | — | 310,9
Joukkovelkakirjalainat | 199,6 | — | — | — | 193,9 | — | 393,5
Vuokrasopimusvelat | 27,6 | 20,0 | 16,6 | 11,5 | 7,8 | 38,0 | 121,4
Muut pitkäaikaiset velat | 6,1 | 1,0 | 16,0 | — | — | — | 23,2
Muut lyhytaikaiset velat | 88,8 | — | — | — | — | — | 88,8
Korollisten velkojen lyhennykset yhteensä | 322,1 | 211,9 | 32,6 | 131,5 | 201,7 | 38,0 | 937,8

Konsernin korolliset nettovelat olivat vuoden 2024 lopussa 291,5 miljoonaa euroa (535,2),
lisätietoa liitetiedossa 5.1. Pääomarakenne.
PITKÄAIKAISTEN KOROLLISTEN VELKOJEN MATURITEETTIJAKAUMA
VALUUTOITTAIN

2024 |  |  |  |  |  |  | Kirjanpitoarvo yhteensä
Valuutta, milj. euroa | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030-
EUR | 96,3 | 81,4 | 123,6 | 205,0 | 8,9 | 49,9 | 565,1
USD | 57,8 | 14,5 | 12,2 | 9,8 | 6,8 | 21,3 | 122,4
GBP | 1,1 | 1,0 | 0,6 | 0,3 | 0,2 | 0,9 | 4,1
Muut | 12,1 | 4,1 | 2,1 | 1,1 | 0,5 | 2,6 | 22,5
Yhteensä | 167,4 | 101,0 | 138,5 | 216,3 | 16,5 | 74,6 | 714,2

2023 |  |  |  |  |  |  | Kirjanpitoarvo yhteensä
Valuutta, milj. euroa | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029-
EUR | 206,8 | 155,3 | 18,9 | 122,1 | 195,2 | 14,0 | 712,3
USD | 12,4 | 52,4 | 10,4 | 8,3 | 5,9 | 19,4 | 108,7
GBP | 0,9 | 0,5 | 0,2 | 0,0 | — | 1,7 | 3,3
Muut | 13,3 | 3,8 | 3,0 | 1,1 | 0,6 | 2,9 | 24,6
Yhteensä | 233,3 | 211,9 | 32,6 | 131,5 | 201,7 | 38,0 | 849,0

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 151

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5.4 RAHOITUSVARAT JA -VELAT ARVOSTUSRYHMITTÄIN
RAHOITUSVARAT

|  | 2024 | 2023
Milj. euroa | Liite | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |  | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |
Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan ulkopuolella olevat johdannaiset |  | 4,3 | — | 4,3 | — | 4,3 | 3,6 | — | 3,6 | — | 3,6
Käypään arvoon muun laajan tuloksen kautta | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan piirissä olevat johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rahavirran suojaus ¹⁾ |  | 2,1 | — | 2,1 | — | 2,1 | 15,9 | — | 15,9 | — | 15,9
Muut osakkeet | 3.5. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
PVO-konsernin osakkeet |  | 269,0 | — | — | 269,0 | 269,0 | 303,9 | — | — | 303,9 | 303,9
Muut noteeraamattomat osakkeet |  | 1,5 | — | — | 1,5 | 1,5 | 1,4 | — | — | 1,4 | 1,4
Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset varat ²⁾ |  | 6,3 | — | 6,3 | — | 6,3 | 6,3 | — | 6,3 | — | 6,3
Lainasaamiset ²⁾ |  | 48,3 | — | 48,3 | — | 48,3 | 0,3 | — | 0,3 | — | 0,3
Myyntisaamiset ²⁾ | 4.2. | 345,8 | — | 345,8 | — | 345,8 | 386,2 | — | 386,2 | — | 386,2
Rahavarat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rahat ja pankkisaamiset |  | 266,7 | — | 266,7 | — | 266,7 | 271,0 | — | 271,0 | — | 271,0
Talletukset ja rahamarkkinasijoitukset ³⁾ |  | 252,5 | — | 252,5 | — | 252,5 | 131,5 | — | 131,5 | — | 131,5
Myytävänä oleviksi luokitellut varat ⁴⁾ | 3.7. |  | — | — | — | — | 57,1 | — | 57,1 | — | 57,1
Rahoitusvarat yhteensä |  | 1 196,5 | — | 926,0 | 270,5 | 1 196,5 | 1 177,2 | — | 871,9 | 305,3 | 1 177,2

1) Johdannaisten käyvistä arvoista 0,1 miljoonaa euroa (1,6) erääntyy vuoden 2025 jälkeen.
2) Vuonna 2024 muut pitkäaikaiset varat ja lainasaamiset s isältävät 0,9 miljoonaa euroa (0,2) odotettavissa olevia luottotappiota IFRS 9 -standardin mukaisesti. Myyntisaamiset sisältävät odotettavissa olevia luottotappiota 4,6 miljoonaa euroa (4,8).
Myyntisaamisista kerrotaan tarkemmin liitteessä 4.2. Myyntisaamiset ja muut saamiset.
3) Talletukset ja rahamarkkinasijoitukset koostuvat pankkitalletuksista sekä muista likvideistä sijoituksista, joiden maturiteetti on enintään kolme kuukautta.
4) Kemira on saanut päätökseen Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin helmikuussa 2024. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 152

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

RAHOITUSVELAT

|  | 2024 | 2023
Milj. euroa | Liite | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |  | Kirjanpito- arvot | Käyvät arvot |
Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan ulkopuolella olevat johdannaiset |  | 3,2 | — | 3,2 | — | 3,2 | 4,1 | — | 4,1 | — | 4,1
Käypään arvoon muun laajan tuloksen kautta | 5.6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suojauslaskennan piirissä olevat johdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rahavirran suojaus ¹⁾ |  | 7,3 | — | 7,3 | — | 7,3 | 3,6 | — | 3,6 | — | 3,6
Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset velat | 5.3. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset lainat rahoituslaitoksilta |  | 230,4 | — | 232,3 | — | 232,3 | 311,3 | — | 312,7 | — | 312,7
Lyhytaikainen osuus |  | 133,5 | — | 134,7 | — | 134,7 | — | — | — | — | —
Joukkovelkakirjalainat |  | 195,3 | — | 194,1 | — | 194,1 | 193,9 | — | 189,8 | — | 189,8
Lyhytaikainen osuus |  | — | — | — | — | — | 199,6 | — | 200,2 | — | 200,2
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat |  | 104,9 | — | 104,9 | — | 104,9 | 93,9 | — | 93,9 | — | 93,9
Lyhytaikainen osuus |  | 27,3 | — | 27,3 | — | 27,3 | 27,6 | — | 27,6 | — | 27,6
Muut pitkäaikaiset velat |  | 16,5 | — | 16,6 | — | 16,6 | 16,7 | — | 16,8 | — | 16,8
Lyhytaikainen osuus |  | 6,3 | — | 6,5 | — | 6,5 | 6,1 | — | 6,3 | — | 6,3
Lyhytaikaiset lainat rahoituslaitoksilta |  | 96,5 | — | 96,6 | — | 96,6 | 88,8 | — | 88,7 | — | 88,7
Korottomat velat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset velat |  | 9,1 | — | 9,1 | — | 9,1 | 8,7 | — | 8,7 | — | 8,7
Muut lyhytaikaiset velat |  | 26,8 | — | 26,8 | — | 26,8 | 26,2 | — | 26,2 | — | 26,2
Ostovelat | 4.3. | 237,7 | — | 237,7 | — | 237,7 | 226,7 | — | 226,7 | — | 226,7
Myytävänä oleviksi luokitellut velat ²⁾ | 3.7. | 12,0 | — | 12,0 | — | 12,0 | 45,6 | — | 45,6 | — | 45,6
Rahoitusvelat yhteensä |  | 1 106,8 | — | 1 108,9 | — | 1 108,9 | 1 252,7 | — | 1 250,9 | — | 1 250,9

1) Johdannaisten käyvistä arvoista -1,8 miljoonaa euroa (-2,1) erääntyy vuoden 2025 jälkeen.
2) Kemira on saanut päätökseen Oil & Gas -liiketoiminnan myynnin helmikuussa 2024. Liitetiedossa 3.7. esitetään yksityiskohtaisempia tietoja myytävänä oleviksi luokitelluista eristä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 153

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Käypien arvojen tasojen 1–3 välillä ei ole tapahtunut siirtoja tilikauden aikana.

Taso 3 täsmäytyslaskelma, rahoitusvarat milj. euroa | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. | 305,4 | 383,3
Vaikutus muihin laajan tuloksen eriin | -34,9 | -76,7
Lisäykset | 0,0 | -0,3
Vähennykset | — | -1,0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 270,5 | 305,4

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Kun rahoitusvara tai -velka merkitään kirjanpitoon kaupankäyntipäivänään, konserni
arvostaa sen hankintamenoon, joka on yhtä suuri kuin siitä annetun tai saadun vastikkeen
käypä arvo.
Rahoitusvarat
Konsernin rahoitusvarat on alkuperäisen kirjaamisen jälkeistä arvostusta varten luokiteltu
käypään arvoon tulosvaikutteisesti, jaksotettuun hankintamenoon sekä käypään arvoon
muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattaviin rahoitusvaroihin.

Luokka | Rahoitusinstrumentti
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Valuuttatermiinit, valuutanvaihtosopimukset, koronvaihtosopimukset, sähkö- ja maakaasujohdannaissopimukset, sijoitustodistukset ja yritystodistukset
Jaksotettuun hankintamenoon | Lainasaamiset, rahat, pankkisaamiset, pankkitalletukset, myyntisaamiset ja muut saamiset
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta | Muut sijoitukset: osakkeet ja suojauslaskennan piirissä (rahavirran suojaus tai käyvän arvon suojaus) olevat johdannaiset

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat
Kaikki johdannaiset merkitään taseeseen käypään arvoon. Käypä arvo on rahamäärä, johon
omaisuuserä voidaan vaihtaa tai jolla velka voidaan suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen
halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä. Ne johdannaiset, joihin ei
sovelleta IFRS 9:n mukaista suojauslaskentaa kuuluvat käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattavien rahoitusvarojen luokkaan. Taseessa johdannaiset esitetään siirtosaamisissa ja
siirtoveloissa. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan
tulosvaikutteisesti tapahtumahetkellään.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitussaamisiin kuuluu pitkäaikaisia saamisia,
jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen korkokannan menetelmää
käyttäen, ja ottaen huomioon mahdolliset arvonalentumiset.
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisvaroista, pankkitileillä olevista rahoista, vaadittaessa
nostettavissa olevista pankkitalletuksista ja muista lyhytaikaisista, erittäin likvideistä
sijoituksista. Rahavaroihin luokitelluilla erillä on enintään kolmen kuukauden maturiteetti
hankinta-ajankohdasta lukien. Käytössä olevat luottolimiitit sisältyvät lyhytaikaisiin korollisiin
velkoihin.
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta
Muiden sijoitusten laatimisperiaatteet on kuvattu liitetiedossa 3.5. Muut osakkeet.
Suojauslaskennan piirissä olevien johdannaisten käypien arvojen muutoksien
kirjausperiaatteet on kuvattu liitetiedossa 5.6. Johdannaisinstrumentit.
Rahoitusvarojen arvon alentuminen
Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä rahoitusinstrumenttien mahdolliset
arvonalentumiset. Rahoitusvaran arvonalentuminen kirjataan IFRS 9-standardin mukaisen
odotettujen luottotappioiden kirjaamisvaatimusten mukaisesti. Arvonalentumisen määrä
jaksotettuun hankintamenoon arvostettujen erien osalta on kirjanpitoarvon ja saamisen
tulevien rahavirtojen nykyarvon erotus. Diskonttauksessa käytetään alkuperäistä efektiivistä
korkokantaa. Käypään arvoon arvostetuissa erissä käypä arvo määrää arvonalentumisen.
Arvonalentumiset kirjataan tulosvaikutteisesti.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 154

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Konserni myy tietyt myyntisaamisensa rahoitusyhtiöille sopimuksessa määriteltyjen
limiittien puitteissa. Myytyihin saamisiin liittyvä luottoriski ja sopimusperusteiset oikeudet
kyseisiin rahoitusvaroihin siirtyvät myyntihetkellä pois konsernilta. Järjestelyyn liittyvät kulut
kirjataan rahoituskuluihin.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien, jaksotettuun
hankintamenoihin arvostettuihin rahoitusvelkoihin ja käypään arvoon muiden laajan tuloksen
erien kautta kirjattaviin rahoitusvelkoihin. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin
rahoitusvelkoihin kuuluvat ne johdannaiset, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa, kun taas
suojauslaskennan alla olevat johdannaiset kirjataan käypään arvoon laajan tuloksen erien
kautta.
Muut rahoitusvelat merkitään taseeseen alun perin saatujen nettovarojen arvoon
vähennettynä välittömillä kuluilla. Myöhemmin rahoitusvelat arvostetaan taseeseen
jaksotettuun hankintamenoon, ja saatujen nettovarojen ja lainanlyhennysten erotus
kirjataan korkokuluksi lainan juoksuaikana. Käyvän arvon suojauskohteena olevien velkojen
käyvän arvon muutokset kirjataan tuloslaskelmaan yhdessä käyvän arvon suojauksiksi
määriteltyjen johdannaisten käypien arvojen muutoksien kanssa.
Mikäli jaksotettuun hankintamenoon kirjattavien rahoitusjärjestelyn ehtoja muutetaan, eikä
se johda velan poiskirjaamiseen taseesta, kirjataan järjestelystä tuleva voitto tai tappio
muutoshetkellä tuloslaskelmaan, josta se jaksotetaan velan jäljellä olevalle juoksuajalle.
Voitto tai tappio saadaan laskemalla erotus diskontatuista alkuperäisen ja uuden
sopimusehtojen mukaisista kassavirroista. Diskonttokorkona käytetään alkuperäisen
sopimuksen mukaista efektiivistä korkoa.

Luokka | Rahoitusinstrumentti
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Valuuttatermiinit, valuutanvaihtosopimukset, koronvaihtosopimukset, sähkö- ja maakaasujohdannaissopimukset
Jaksotettuun hankintamenoon | Lyhyt- ja pitkäaikaiset lainat, eläkelainat, joukkovelkakirjalainat, vuokrasopimusvelat ja ostovelat
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta | Suojauslaskennan piirissä (rahavirran suojaus) olevat johdannaiset

Käypien arvojen arvostamisessa käytetään seuraavia tasoja:
Taso 1: Käypä arvo määräytyy markkinoilta saatavien noteerausten perusteella.
Taso 2: Käypä arvo määritetään arvostusmenetelmien avulla. Käyvällä arvolla tarkoitetaan
arvoa, joka on todettavissa rahoitusvälineen osien tai vastaavien rahoitusvälineiden
markkina-arvosta; tai arvoa, joka on todettavissa rahoitusmarkkinoilla yleisesti hyväksytyillä
arvostusmalleilla ja -menetelmillä, jos markkina-arvo on niiden avulla luotettavasti
määritettävissä.
Taso 3: Käypä arvo määritetään käyttäen arvostusmenetelmiä, joissa käytettävillä tekijöillä
on merkittävä vaikutus kirjattuun käypään arvoon, ja nämä tekijät eivät perustu todettavissa
oleviin markkinatietoihin. Taso 3 sisältää pääosin Pohjolan Voima -konsernin osakkeita.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 155

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5.5 RAHOITUSRISKIEN HALLINTA
Kemiran konsernirahoituksen tehtävänä on varmistaa riittävä rahoitus konsernin tarpeisiin
kustannustehokkaasti sekä huolehtia rahoitusriskien hallinnasta. Kemiran hallituksen
hyväksymässä rahoituspolitiikassa on määritelty rahoituksen hallinnon toimintaperiaatteet.
Hallitus vahvistaa vuosittain rahoitusriskien sallitut enimmäismäärät sekä rahoituksen
toimintasuunnitelman.
Rahoitusriskien hallinnan tavoitteena on minimoida rahoitusmarkkinoilla tapahtuvien
vaihteluiden vaikutus yhtiön tulokseen ja omaan pääomaan sekä varmistaa yhtiölle riittävät
rahoituslähteet. Rahoitusriskien hallinta on keskitetty konsernirahoitukseen, joka käyttää vain
suojautumistarkoituksiin rahoitusinstrumentteja, joiden markkina-arvoa ja riskiä voidaan
jatkuvasti ja luotettavasti seurata.
Valuuttariski
Valuuttariski syntyy muista kuin kotivaluutassa olevista kassavirroista, varoista ja veloista.
Transaktioriski muodostuu sellaisista kassavirroista ja tase-eristä, joiden muutokset
valuuttakurssien johdosta vaikuttavat tulokseen ja kassavirtoihin. Translaatioriski syntyy, kun
muina kuin euroina raportoivien tytäryhtiöiden tulos- ja tase-erät konsolidoidaan euroissa.
Transaktioriskiltä suojaudutaan pääsääntöisesti valuuttatermiineillä.
Konsernin merkittävimmät transaktioriskit syntyvät Yhdysvaltain dollarista, Kiinan
renminbistä, Kanadan dollarista ja Ruotsin kruunusta. Vuoden lopussa USD-määräinen
valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 142 milj. euroa (132) keskimääräisen
suojauskurssin ja -asteen ollessa 1,09 ja 62 % (56 %). Vastaavasti CNY-määräinen
valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-arvoltaan noin 121 milj. euroa (115) keskimääräisen
suojauskurssin ja -asteen ollessa 7,72 ja 74 % (69 %). CAD-määräinen valuuttavirtariski euroa
vastaan oli vasta-arvoltaan noin 41 milj. euroa (56) keskimääräisen suojauskurssin ja -asteen
ollessa 1,50 ja 73 % (56 %), ja SEK-määräinen valuuttavirtariski euroa vastaan oli vasta-
arvoltaan noin 39 milj. euroa (35) keskimääräisen suojauskurssin ja -asteen ollessa 11,46
ja 71 % (73 %).
Lisäksi Kemiralle aiheutuu valuuttavirtariskiä euroa vastaan pääosin Tanskan kruunun, Puolan
zlotyn, Korean wonin ja Norjan kruunun osalta ja Yhdysvaltojen dollaria vastaan pääosin
Brasilian realin ja Kanadan dollarin osalta yhteensä vasta-arvoltaan noin 144 milj. euroa.

|  | 2024 |  |  | 2023 |
Transaktioriski, merkittävimmät valuutat, milj. euroa | USD vastaan EUR | CNY vastaan EUR | CAD vastaan EUR | SEK vastaan EUR | USD vastaan EUR | CNY vastaan EUR | CAD vastaan EUR | SEK vastaan EUR
Operatiivinen nettovaluuttavirta- ennuste ¹⁾ | 141,5 | -120,7 | 40,9 | -38,7 | 131,8 | -115,1 | 55,5 | -35,3
Nettolainaus | 289,2 | 59,2 | 0,0 | -13,6 | 390,8 | 57,6 | 0,0 | -9,3
Johdannaiset, operatiivisen nettovaluuttavirran suojaus | -98,5 | 90,2 | -33,7 | 25,8 | -74,5 | 82,8 | -39,9 | 25,3
Johdannaiset, nettolainauksen suojaus | -64,5 | -59,3 | 0,0 | 14,0 | -180,1 | -57,6 | 0,0 | 9,9
Yhteensä | 267,7 | -30,6 | 7,2 | -12,6 | 268,0 | -32,3 | 15,6 | -9,4

1) Perustuu 12 kuukauden operatiiviseen valuuttavirtaennusteeseen.
Vuoden 2024 lopussa operatiivinen nettovaluuttavirtaennuste vuodelle 2025 oli 553 milj. euroa
suojausasteen ollessa 69 % (61 %). Suojausastetta seurataan päivittäin. Ennustetusta virrasta
on aina oltava suojattuna vähintään 40 % ja enintään 100 %. Euron 10 prosentin vahvistuminen
Ruotsin kruunua vastaan 31.12.2024 kursseja käyttäen ilman suojaustoimintaa aiheuttaisi noin
4 milj. euron positiivisen vaikutuksen käyttökatteeseen. Vastaavasti euron 10 prosentin
vahvistuminen Kiinan renminbiä vastaan aiheuttaisi noin 12 milj. euron positiivisen vaikutuksen
käyttökatteeseen. Kun taas euron 10 prosentin vahvistuminen Kanadan dollaria ja
Yhdysvaltojen dollaria vastaan ilman suojaustoimintaa aiheuttaisi 4 ja 14 miljoonan euron
negatiivisen vaikutuksen käyttökatteeseen. Vastaava heikentyminen valuuttakursseissa
aiheuttaisi likimäärin samansuuruisen vastakkaisen vaikutuksen.
Tilinpäätöshetkellä markkina-arvoltaan -3,8 miljoonaa euroa (4,7) avoimista
valuuttajohdannaisista oli rahavirran suojauslaskennan piirissä. Rahavirran suojauslaskennan
piirissä olevat johdannaiset on tehty suojaamaan erittäin todennäköisiä valuuttavirtoja.
Tilikauden aikana suojauslaskennan piirissä olevista johdannaisista ei kirjattu tehottomuutta
tuloslaskelmaan (-).
Kemiran translaatioriskin kannalta merkittävimmät valuutat ovat Yhdysvaltain dollari,
Kanadan dollari, Puolan zloty, Ruotsin kruunu ja Kiinan renminbi.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 156

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Konserniyhtiöiden suurimmat omat pääomat ovat Kanadan dollareina, Ruotsin kruunuina ja
Yhdysvaltain dollareina. Tavoitteena on suojautua taseriskeiltä pitämällä taseen
valuuttamääräiset velat tasapainossa valuutoittain taseen omaisuuserien kanssa. Konsernin
ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojauksessa seurataan omavaraisuusastetta.
Ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojauksessa voidaan käyttää pitkäaikaisia
lainoja ja valuuttajohdannaisia. Kyseisiin suojauksiin ei sovelleta suojauslaskentaa. Joihinkin
ulkomaisiin tytäryrityksiin on annettu USD-määräisiä lainoja, joiden kurssiero on käsitelty
muuntoerona.
Korkoriski
Kemira altistuu korkoriskille korollisten velkojen sekä johdannaisten kautta. Korkoliikkeet
aiheuttavat lainojen ja johdannaisten uudelleenhinnoittelu- ja hintariskiä, joka luo vaihtelua
sopimusten kassavirtaan ja markkina-arvoihin. Vuoden 2024 lopussa nettovelasta
vuokrasopimusvelat mukaan lukien 114 % (77 %) oli kiinteään korkoon sidottua. Konsernin
nettorahoituskustannus oli noin 6,2 % (5,6 %). Nettorahoituskustannus lasketaan jakamalla
vuotuiset nettokorot ja muut rahoituskulut ilman kurssieroja ja osinkoja vastaavan ajanjakson
keskimääräisellä korollisella nettovelalla. Nettorahoituskustannukseen vaikuttavat eniten
euron, Yhdysvaltain dollarin sekä Kiinan renminbin korkotasot.
Rahoituspolitiikan mukaan konsernin keskimääräisen koron määräytymisajan mittaavan
duraation, pois lukien vuokrasopimusvelat, tulee olla 6–60 kuukautta. Kemiran
konsernirahoitus hallinnoi duraatiota kiinteä- ja vaihtuvakorkoisilla lainoilla sekä
korkojohdannaissopimuksilla. Tilinpäätöshetkellä konsernilla ei ollut avoimia
korkojohdannaisia. Konsernin korollisen lainasalkun duraatio ilman vuokrasopimusvelkoja oli
vuoden 2024 lopussa 13 kuukautta (16). Tilinpäätöspäivänä konsernin lainasalkun keskikorko
oli noin 2,8 % (2,8 %). Konsernin lainasalkusta 75 % (69 %) on vaihtuvakorkoista tai seuraavien
12 kuukauden aikana erääntyvää kiinteäkorkoista lainaa.
Vahvasta kassatilanteesta johtuen, Kemira-konsernin nettoveloista -26 % (30 %) hinnoitellaan
uudelleen vuoden 2025 aikana. Alla olevassa taulukossa on esitetty nettovelan
uudelleenhinnoittelun aikataulu.

2024 |  |  | 1–5 vuotta |  | >5 vuotta |
Koron määräytyminen, milj. euroa | <1 vuosi |  |  |  | Yhteensä
Vaihtuvakorkoinen nettovelka | -130,7 |  | — |  | — |  | -130,7
Kiinteäkorkoinen nettovelka ¹⁾ | 90,0 |  | 200,0 |  | — |  | 290,0
Yhteensä | -40,7 |  | 200,0 |  | — |  | 159,3
2023 |  |  | 1–5 vuotta |  | >5 vuotta |
Koron määräytyminen, milj. euroa | <1 vuosi |  |  |  | Yhteensä
Vaihtuvakorkoinen nettovelka | 123,8 |  | — |  | — |  | 123,8
Kiinteäkorkoinen nettovelka ¹⁾ | — |  | 290,0 |  | — |  | 290,0
Yhteensä | 123,8 |  | 290,0 |  | — |  | 413,8

1) Ei sisällä vuokrasopimusvelkoja
Jos markkinoiden korkotaso olisi noussut yhden prosenttiyksikön 1.1.2025, se laskisi konsernin
nettokorkokuluja, lainojen sekä kassan, rahamarkkinasijoitusten ja muiden lainasaamisten
kautta seuraavan 12 kuukauden aikana noin 1,4 miljoonaa euroa ennen veroja (0,5). Vastaavasti
korkotason laskeminen yhdellä prosenttiyksiköllä nostaisi konsernin korkokuluja 1,4 miljoonaa
euroa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 157

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Hyödykehintariski
Kemira-konserni altistuu hyödykkeiden markkinahinnan vaihtelulle, pääosin sähkön hinnassa.
Kemira-konsernin tavoitteena on hyödykeostojen suojaustoimenpiteillä tasata raaka-
ainekustannuksia. Suojauspolitiikan mukaisesti suojaukset tehdään suhteessa voimassa
oleviin myyntisopimuksiin siten, että suojaukset kattavat tehdyt sitoumukset.
Suojauspolitiikka pyrkii minimoimaan sähkön ja maakaasun markkinahinnan vaihtelusta
aiheutuvalta kassavirtariskiltä.
Sähkön hinta vaihtelee markkinatilanteen mukaan hyvinkin voimakkaasti.
Suojausinstrumenttina käytetään pääsääntöisesti johdannaisia. Aluehintariskiä suojataan
Suomen ja Ruotsin osalta. Sähköjohdannaisten kirjauksissa sovelletaan rahavirran
suojauslaskentaa. Kohde-etuuden ennakoidut fyysiset toimitukset eli ostot kirjataan vasta
toimituskaudella. Mikäli vuoden lopussa aukiolevien sähkön hinnanmuutosten suojaamiseen
käytettyjen johdannaisten markkinahinta muuttuisi +/- 10 prosenttia, vaikutus sähkön
suojaussopimusten markkina-arvoon omassa pääomassa olisi +/- 1,4 miljoonaa euroa (+/- 3,6).
Sähköjohdannaissuojien lisäksi konserni hallitsee sähkön hintariskiä solmimalla pitkäaikaisia
sähkönhankintasopimuksia sekä omistamalla 5 % osuuden Pohjolan Voima Oy:stä (PVO) ja 1 %
osuuden Teollisuuden Voima Oyj:stä. Tarkempaa tietoa omistuksista löytyy tilinpäätöksen
liitteestä 3.5.
Maakaasun hintamuutosriskiä suojataan johdannaissopimuksia solmimalla.
Maakaasujohdannaisten kirjauksissa sovelletaan rahavirran suojauslaskentaa. Mikäli vuoden
lopussa aukiolevien maakaasun hinnanmuutosten suojaamiseen käytettyjen johdannaisten
markkinahinta muuttuisi +/- 10 prosenttia, vaikutus maakaasun suojaussopimusten markkina-
arvoon omassa pääomassa o lisi +/- 0,2 miljoonaa e uroa (0,0).
Luottoriski
Konserni altistuu luottoriskille kaupallisten myyntisaatavien, pankkitilisaldojen, talletusten,
lyhytaikaisten sijoitusten ja saamisten sekä johdannaissopimusten kautta.
Konsernin rahoituspolitiikassa määritellään sijoitustoiminnan ja johdannaissopimusten
vastapuolten luottokelpoisuusvaatimukset sekä sijoituspolitiikka. Konserni pyrkii
minimoimaan vastapuoliriskiään käyttämällä vastapuolinaan ainoastaan vakavaraisia
rahoituslaitoksia sekä hajauttamalla riskiään näiden kesken. Vastapuolen luottokelpoisuutta
sekä limiittejä seurataan säännöllisesti.
Rahoituksen vastapuoliriskiä aiheutuu siitä, että rahoitustapahtuman sopimusosapuoli ei
välttämättä pysty täyttämään sopimusvelvoitteitaan. Riskit liittyvät lähinnä sijoitustoimintaan
ja johdannaissopimusten vastapuoliriskeihin.
Konsernirahoitus hyväksyy tytäryhtiöiden uudet pankkisuhteet. Konsernirahoituksen
käyttämillä hyväksytyillä rahalaitosvastapuolilla on vähintään investment grade luokitus
Standard & Poor’sin luottoluokitustietojen perusteella. Konsernin rahalaitosvastapuolten
enimmäisriski on tilinpäätöshetkell ä 521,1 miljoonaa euroa (414,8). Vastapuoliriskiä seurataan
kuukausitasolla määrittämällä jokaiselle vastapuolelle maksimiriski saatavien markkina-arvon
perusteella. Kullekin rahoituslaitokselle on olemassa hyväksytty limiitti.
Konsernin rahoitukseen liittyvässä vastapuoliriskissä ei ole tapahtunut olennaisia muutoksia
vuoden 2024 aikana. Rahoituksen transaktioihin liittyvistä luottoriskeistä ei tilikauden aikana
syntynyt luottotappiota.
Kemiralla on käytössään kaupallisen toiminnan luottoriskeihin liittyvä konsernin laajuinen
luottopolitiikka. Luottopolitiikan mukaisesti jokaiselle asiakkaalle on määritelty riskiluokitus ja
luottolimiitti, joita seurataan säännöllisesti. Asiakaskohtaisen arvion perusteella Kemira
soveltaa konsernitasolla määriteltyjä maksuehtoja ja pyrkii näin minimoimaan luottoriskiä.
Tarvittaessa kaupassa käytetään myös vakuuksia tai dokumenttimaksuja, kuten rembursseja.
Konsernilla ei ole merkittäviä luottoriskikeskittymiä, koska sen asiakaskunta on laaja ja
maantieteellisesti jakautunut eri puolille maailmaa. Myyntisaamisten luottotappioita on
kuvattu liitetiedossa 4.2.
USA:ssa Kemiralla on 75 miljoonan dollarin saatavien ostosopimus, jonka perusteella
konsernin USA:ssa sijaitsevat yhtiöt voivat myydä tiettyjä myyntisaataviaan. Saataviin
liittyvä luottoriski siirtyy rahoitusyhtiölle, ja 95,5 % saatavista on kirjattu pois taseesta.
31.12.2024 myytyjä avoimia saatavia oli 38,8 miljoonaa euroa (30,5), jonka määrä vastaa myös
saatavien käypää arvoa. Taseeseen on jätetty 1,8 miljoonaa euroa (4,6) saamisiin ja 1,0
miljoonaa euroa (0,9) velkoihin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 158

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Maksuvalmius- ja uudelleenrahoitusriski
Kemiran maksuvalmius turvataan rahavaroilla, tililimiiteillä sekä valmiusluotolla. Konsernin
rahavarat vuoden 2024 lopussa olivat 519,2 miljoonaa euroa (402,5), joista 266,7 miljoonaa
euroa (271,0) oli rahaa pankkitileillä ja 252,5 miljoonaa euroa (131,5) pankkitalletu ksia.
Konsernilla on 17.4.2026 erääntyvä vastuullisuustavoitteisiin sidottu 400 miljoonan euron
valmiusluotto. Valmiusluotto oli 31.12.2024 kokonaisuudessaan nostamatta.
Konsernilla on myös 600 miljoonan euron kotimainen yritystodistusohjelma, jolla voidaan
laskea liikkeelle maksimissaan vuoden pituisia yritystodistuksia. Vuoden 2024 lopussa
yritystodistusmarkkinoilla ei ollut Kemiran liikkeeseen laskemia yritystodistuksia (-).
Kemira hallitsee uudelleenrahoitusriskiä hajautetun luottosalkun avulla. Pitkäaikainen
rahoitus koostuu joukkovelkakirjalainoista sekä erilaisista kahdenkeskisistä
rahoitusjärjestelyistä usean eri rahoituslaitoksen kanssa. Lisäksi konsernilla oli vuoden
vaihteessa vuokrasopimusvelkoja 132,2 miljoonan euron arvosta (121,4).
Konsernin rahoituspolitiikan mukaan voimassaolevat sitovien luottojärjestelyiden tulee kattaa
suunnitellut rahoitustarpeet, pitkien velkojen lyhennyserät, yritystodistuslainojen sekä
muiden sitoumuksettomien lyhyiden lainojen rahoitustarpeet seuraavan 12 kuukauden aikana.
Konserni voi väliaikaisesti pitää lainojen keskimääräisen erääntymisajan ilman
vuokrasopimusvelkoja alle kolmen vuoden tavoitteen. Vuoden 2024 lopussa velkasalkun ilman
vuokrasopimusvelkoja keskimääräinen erääntymisaika oli 2,9 vuotta (2,5).
VELKOJEN LYHENNYSERÄT

2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Luottotyyppi, milj. euroa ¹⁾ | Nosta- matta | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Nostettu yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | — | 133,8 | 60,0 | 120,0 | 7,7 | 7,7 | 34,6 | 363,8
Joukkovelkakirjalainat | — | — | — | — | 200,0 | — | — | 200,0
Valmiusluotto | 400,0 | — | — | — | — | — | — | —
Vuokrasopimusvelat | — | 36,4 | 29,0 | 21,8 | 15,5 | 10,3 | 39,4 | 152,4
Yritystodistusohjelma | 600,0 | — | — | — | — | — | — | —
Muut pitkäaikaiset korolliset velat | — | 6,3 | 16,9 | — | — | — | — | 23,2
Muut lyhytaikaiset korolliset velat | — | 96,5 | — | — | — | — | — | 96,5
Arvioidut sopimukselliset korkojen maksut ²⁾ | — | 14,2 | 12,4 | 9,1 | 4,1 | 1,8 | 3,8 | 45,3
Korolliset velat yhteensä | 1 000,0 | 287,2 | 118,2 | 150,9 | 227,3 | 19,8 | 77,8 | 881,2
2023 |  |  |  |  |  |  |  |
Luottotyyppi, milj. euroa ¹⁾ | Nosta- matta | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029- | Nostettu yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | — | — | 191,2 | — | 120,0 | — | — | 311,2
Joukkovelkakirjalainat | — | 200,0 | — | — | — | 200,0 | — | 400,0
Valmiusluotto | 400,0 | — | — | — | — | — | — | —
Vuokrasopimusvelat | — | 33,9 | 26,1 | 19,8 | 13,9 | 9,5 | 37,1 | 140,2
Yritystodistusohjelma | 600,0 | — | — | — | — | — | — | —
Muut pitkäaikaiset korolliset velat | — | 6,1 | 1,0 | 16,0 | — | — | — | 23,2
Muut lyhytaikaiset korolliset velat | — | 88,8 | — | — | — | — | — | 88,8
Arvioidut sopimukselliset korkojen maksut ²⁾ | — | 23,6 | 13,8 | 10,2 | 6,9 | 2,0 | — | 56,5
Korolliset velat yhteensä | 1 000,0 | 328,8 | 218,3 | 35,8 | 133,9 | 209,5 | 37,1 | 963,4

1) Lainojen erääntyminen luottotyypin ja maturiteetin mukaan käyttäen diskonttaamattomia sopimuksen mukaisia
rahavirtoja.
2) Ei sisällä vuokrasopimusvelkojen arvioituja korkomaksuja.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 159

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5.6 JOHDANNAISINSTRUMENTIT

Nimellisarvot, milj. euroa | Maturiteettirakenne | 2024 | 2023
2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | Yhteensä | Yhteensä
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 589,2 | — | — | — | — | 589,2 | 789,6
Tulovirta | 279,3 | — | — | — | — | 279,3 | 440,2
joista rahavirran suojaukseen | 25,7 | — | — | — | — | 25,7 | 48,7
Menovirta | 309,9 | — | — | — | — | 309,9 | 349,3
joista rahavirran suojaukseen | 101,4 | — | — | — | — | 101,4 | 217,1
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset (GWh) | 231,4 | 80,4 | 24,3 | 10,9 | — | 347,0 | 637,8
joista rahavirran suojaukseen | 231,4 | 80,4 | 24,3 | 10,9 | — | 347,0 | 637,8

Rahoitusinstrumenttien nimellisarvot eivät välttämättä vastaa osapuolten vaihtamia
rahasuorituksia eivätkä siten yksinään tarkasteltuina anna kuvaa konsernin riskiasemasta.

Käyvät arvot, milj. euroa | 2024 | 2023
Positiivinen | Negatiivinen | Netto | Positiivinen | Negatiivinen | Netto
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 4,8 | -7,6 | -2,8 | 8,4 | -4,2 | 4,2
joista rahavirran suojaukseen | 0,5 | -4,3 | -3,8 | 4,8 | -0,1 | 4,7
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset ¹⁾ | 1,6 | -3,0 | -1,4 | 11,2 | -3,5 | 7,7
joista rahavirran suojaukseen | 1,6 | -3,0 | -1,4 | 11,2 | -3,5 | 7,7

1) Hyödyketermiinisopimusten käyvistä arvoista 0,1 ja -1,8 miljoonaa euroa (1,6 ja -2,1) erääntyvät vuoden 2025 jälkeen.
Hyödykejohdannaiset ovat pääosin sähköjohdannaisia.
Johdannaisinstrumenttien vastapuolien kanssa on voimassa ISDA tai EFET -sopimukset, jotka
oikeuttavat sopimuksessa määritellyn maksujen laiminlyönnin seurauksena avoimen
markkina-arvon netotuksen. Tilinpäätöshetkellä netotussopimusten mukainen vastapuoliriski
oli 1,8 miljoonaa euroa (15,4) Kemiralle ja 5,9 miljoonaa (3,5) euroa vastapuolille.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 160

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Johdannaiset
Valuutta-, korko- ja hyödykejohdannaisten sekä julkisesti noteerattujen osakkeiden käyvät
arvot saadaan toimivilta markkinoilta tilinpäätöshetken hintanoteerauksen perusteella.
Muiden käypään arvoon arvostettujen rahoitusinstrumenttien arvo määritellään
arvonmääritysmallien avulla rahoitusmarkkinoilta saatavan tiedon perusteella.
Johdannaiset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöshetkellä. Valuuttatermiinien
arvonmuutokset lasketaan arvostamalla termiinisopimukset tilinpäätöshetken
termiinikursseihin ja vertaamalla niitä termiinien tekohetken termiinikurssien kautta
laskettuihin vasta-arvoihin. Korkojohdannaisten käyvät arvot määritellään käyttämällä
vastaavanlaisten instrumenttien tilinpäätöspäivän markkina-arvoja. Muut johdannaiset
arvostetaan tilinpäätöspäivän markkinahintaan.
Seuraavan 12 kuukauden aikana erääntyvät johdannaisvarat on esitetty osana taseen erää
Myyntisaamiset ja muut saamiset kun taas yli 12 kuukauden päästä erääntyvät on kirjattu
Muihin rahoitusvaroihin taseen pitkäaikaisissa varoissa. Vastaavasti johdannaisvelat on
esitetty osana taseen erässä Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat sekä pitkäaikaiset yli 12
kuukauden päästä erääntyvät erät Muissa rahoitusveloissa osana taseen pitkäaikaisia
velkoja.
Suojauslaskenta
Suojauslaskentaa toteutetaan IFRS 9:ssä määriteltyjen ehtojen mukaisesti. Sen mukainen
suojauslaskenta tarkoittaa laskentatapaa, jonka tarkoituksena on kohdistaa yksi tai useampi
suojausinstrumentti siten, että niiden käypä arvo kumoaa kokonaisuudessaan tai osittain
suojattavan erän käyvän arvon tai rahavirtojen muutokset. Suojattavan erän tulee olla
erittäin todennäköinen. Konserni soveltaa suojauslaskentaa korkoriskin, valuuttariskin,
hyödykeriskin ja käyvän arvon suojauksiin näitä suojaavien johdannaissopimusten täyttäessä
suojauslaskennan kriteerit.
Suojauksen tehokkuutta seurataan IFRS 9:n vaatimalla tavalla. Tehokkuudella tarkoitetaan
suojausinstrumentin kykyä kumota suojattavan riskin toteutumisesta johtuvat muutokset
suojattavan erän käyvässä arvossa tai suojatusta liiketoimesta johtuvissa rahavirroissa.
Suojaussuhteen katsotaan olevan tehokas, kun suojausinstrumentin käyvän arvon muutos
kumoaa suojattavan erän rahavirtojen muutokset etukäteen tarkasteltuna. Tehokkuus
testataan uudelleen jokaisena tilinpäätöshetkenä.
Suojauslaskenta lakkautetaan, kun suojauslaskennan kriteerit eivät enää täyty. Muihin laajan
tuloksen eriin kirjatut ja oman pääoman erissä esitetyt voitot tai tappiot siirretään
tuloslaskelmaan tuotoiksi ja kuluiksi, mikäli suojattava kohde myydään tai erääntyy tai mikäli
suoja ei enää suojaa suojattavalta riskiltä. Niiden johdannaissopimusten, jotka eivät täytä
suojauslaskennan ehtoja, käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan
suoraan tuloslaskelmaan.
Konserni on dokumentoinut suojaukseen ryhdyttäessä suojattavan erän ja
suojausinstrumentin taloudelliseen suhteen olemassaolon. Dokumentointi sisältää tiedot
suojausinstrumentista ja suojattavasta erästä tai liiketapahtumasta, suojattavan riskin
luonteen, riskienhallinnan tavoitteet ja suojaukseen ryhtymisen strategian sekä kuvauksen
tehokkuuden arvioinnista.
Rahavirtojen suojaukset
Rahavirtojen suojauksessa suojaudutaan rahavirtojen vaihtelulta, joka johtuu taseeseen
merkittyyn tiettyyn omaisuuserään, velkaan tai erittäin todennäköiseen tulevaan
liiketoimeen liittyvän riskin toteutumisesta. Suojausinstrumentteina rahavirran suojauksessa
käytetään valuutta-, korko- ja hyödykejohdannaisia. IFRS 9:n määrittelemää rahavirtojen
suojauslaskentaa sovelletaan konsernissa valikoituihin suojauskohteisiin. Rahavirtojen
suojaukseen liittyvät johdannaissopimusten käyvän arvon muutokset kirjataan muihin laajan
tuloksen eriin ja esitetään omassa pääomassa verovaikutuksella oikaistuna, kun ne täyttävät
suojauslaskennan ehdot ja kun suojauslaskenta on tehokasta. Tehoton osuus kirjataan
tuloslaskelman rahoituseriin. Johdannaiset, joiden osalta ei sovelleta suojauslaskentaa,
kirjataan tulosvaikutteisesti rahoituseriin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 161

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

6. Konsernirakenne
6.1 LÄHIPIIRI
Osapuolten katsotaan kuuluvan toistensa lähipiiriin, jos toinen osapuoli pystyy käyttämään
toiseen nähden määräysvaltaa tai yhteistä määräysvaltaa tai huomattavaa vaikutusvaltaa sen
taloutta ja liiketoimintaa koskevassa päätöksenteossa. Konsernin lähipiiriin kuuluvat
emoyritys, tytäryritykset, osakkuusyritykset, yhteisyritykset ja Eläkesäätiö Neliapila. Lähipiiriin
luetaan myös hallituksen ja johtoryhmän jäsenet, toimitusjohtaja ja hänen sijaisensa ja heidän
läheiset perheenjäsenensä.
TOIMITUSJOHTAJAN, VÄLIAIKAISEN TOIMITUSJOHTAJAN,
TOIMITUSJOHTAJAN SIJAISEN JA JOHTORYHMÄN JÄSENTEN MAKSETUT
PALKKIOT JA ETUUDET

Euroa | Palkat luontois- etuineen | Tulos- palkkiot | Osake- palkkiot ¹⁾ | 2024 Yhteensä | 2023 Yhteensä
Toimitusjohtaja Antti Salminen (12.2.2024 alkaen) ²⁾ | 608 544 | 122 738 | 1 112 314 | 1 843 597 | —
Väliaikainen toimitusjohtaja Petri Castrén (18.7.2023-11.2.2024) ²⁾ | 312 203 | 465 000 | 889 851 | 1 667 054 | 228 722
Toimitusjohtaja Jari Rosendal (11.7.2023 asti) ³⁾ | — | — | — | — | 4 375 054
Toimitusjohtajan sijainen Jukka Hakkila ⁴⁾ | 203 028 | 80 534 | 622 896 | 906 458 | 608 815
Muut johtoryhmän jäsenet ⁵⁾ ⁶⁾ | 1 702 052 | 751 387 | 2 274 990 | 4 728 429 | 4 839 544
Yhteensä | 2 825 827 | 1 419 659 | 4 900 051 | 9 145 538 | 10 052 134

1) Sisältää osakkeet ja rahaosuuden. Johdolle ja avainhenkilöille suunnatut osakepalkkiojärjestelmät on esitetty
liitetiedossa 2.3. Osakeperusteiset maksut.
2) Luvut sisältävät kaikki maksetut palkkiot ja etuudet vuodelta 2024.
3) Toimitusjohtaja Jari Rosendal jäi sairauslomalle 11.7.2023 ja hän menehtyi lyhyen sairauden seurauksena 31.7.2023.
Loppupalkka ja käynnissä olleiden palkkio-ohjelmien 2021–2023, 2022–2024 ja 2023–2025 osuudet maksettiin rahana
järjestelyiden ehtojen mukaisesti kuolinpesälle. Nämä sisältyvät vuoden 2023 osalta esitettyihin lukuihin.
4) Jukka Hakkila toimi toimitusjohtajan sijaisena 11.7.–17.7.2023 välisenä aikana. Toimitusjohtajan sijaiselle ei maksettu
palkkiota sijaisuuden perusteella.
5) Muut johtoryhmän jäsenet 31.12.2024 ovat Talousjohtaja Petri Castrén, Strategiajohtaja Linus Hildebrandt,
Teknologiajohtaja Matthew R. Pixton, Johtaja Industry & Water -segmentti Tuija Pohjolainen-Hiltunen, Kehitysjohtaja Esa-
Matti Puputti, Väliaikainen johtaja Pulp & Paper -segmentti Harri Eronen ja Henkilöstöjohtaja Eeva Salonen. Suomessa
työsuhteessa olevilla muilla Kemiran johtoryhmän jäsenillä ei ole lakisääteisen eläkejärjestelmän ylittävää
eläkejärjestelyä. Muissa maissa työsuhteessa olevien johtoryhmän jäsenien eläkejärjestelyt perustuvat lakisääteisiin
eläkejärjestelmiin sekä markkinakäytäntöihin. Kemiran käytäntönä on, että kaikki uudet eläkejärjestelyt ovat
maksuperusteisia.
6) Luvut sisältävät Antti Salmiselle maksetut palkkiot ja etuudet vuodelta 2023 sekä Petri Castrénin maksetut palkkiot ja
etuudet 1.1.-17.7.2023.
Toimitusjohtajan työsuhteen edut ja ehdot
Toimitusjohtajan palkitseminen koostuu peruspalkasta ja etuuksista sisältäen mahdollisuuden
autoetuun ja matkapuhelinedun sekä suoritusperusteisista kannustinohjelmista.
Kannustinohjelmat koostuvat vuosittaisesta tulospalkkiosta ja osakepalkkiojärjestelmästä.
Tulospalkkio perustuu hallituksen hyväksymiin ehtoihin, ja enimmäispalkkio on 80 %
vuotuisesta peruspalkasta. Osakepalkkio perustuu osakepalkkiojärjestelmän ehtoihin.
Enimmäispalkkio muodostuu määritetyistä osakemääristä sekä rahaosuudesta, jolla pyritään
kattamaan osakepalkkiosta perittävät verot ja veronluonteiset maksut.
Toimitusjohtaja kuuluu työntekijän eläkelain TyEL:n piiriin, joka tarjoaa palvelusaikaan ja
työansioihin perustuvan eläketurvan laissa säädetyllä tavalla. Toimitusjohtajalla ei ole
lisäeläkettä.
Toimitusjohtajan irtisanomisaika on molemmin puolin kuusi kuukautta. Jos yhtiö päättää
toimitusjohtajan työsuhteen, hänellä on oikeus 12 kuukauden palkan suuruiseen
irtisanomiskorvaukseen sen palkan lisäksi, jonka hän ansaitsee irtisanomisajan kuluessa.
Hallituksen palkkiot
Yhtiökokous 20.3.2024 päätti, että hallituksen vuosipalkkio maksetaan yhtiön osakkeiden ja
rahaosuuden yhdistelmänä siten, että vuosipalkkiosta 40 % maksetaan yhtiön hallussa
olevina, tai mikäli tämä ei ole mahdollista, markkinoilta hankittavina Kemiran osakkeina ja
60 % maksetaan rahana. Yhtiön hallussa olevista omista osakkeista luovutettiin 9 940
kappaletta osakkeita hallituksen jäsenille 6.5.2024.
Vuosipalkkiona saatujen osakkeiden omistamiseen ei liity erityisiä ehtoja. Lisäksi hallituksen
jäsenet eivät ole Kemira Oyj:n tulospalkkauksen, osakepohjaisten kannustinjärjestelmien tai
lisäeläkejärjestelmien piirissä.
Kokouspalkkiot maksetaan rahana, ja matkustuskustannukset korvataan Kemiran
matkustuspolitiikan mukaan.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 162

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

HALLITUKSEN JÄSENET

| Osakkeet, kpl | Osakkeiden luovutusarvo, euroa | Rahapalkkio, euroa ⁵⁾ | 2024 Yhteensä, euroa | 2023 Yhteensä, euroa
Matti Kähkönen, puheenjohtaja | 2 323 | 50 383 | 84 517 | 134 900 | 128 200
Annika Paasikivi, varapuheenjohtaja | 1 301 | 28 217 | 56 183 | 84 400 | 76 600
Wolfgang Büchele (22.3.2023 asti) | — | — | — | — | 5 400
Tina Sejersgård Fanø | 1 003 | 21 754 | 46 346 | 68 100 | 64 000
Werner Fuhrmann | 1 003 | 21 754 | 47 096 | 68 850 | 66 400
Timo Lappalainen | 1 003 | 21 754 | 50 096 | 71 850 | 79 600
Fernanda Lopes Larsen (22.3.2023-31.7.2024) | 1 003 | 21 754 | 11 967 | 33 720 | 64 000
Kristian Pullola | 1 301 | 28 217 | 53 933 | 82 150 | 62 800
Mikael Staffas (22.3.2023 alkaen) | 1 003 | 21 754 | 47 996 | 69 750 | 59 200
Yhteensä | 9 940 | 215 588 | 398 133 | 613 720 | 606 200

5) Sisältää vuosipalkkiot ja kokouspalkkiot.
LÄHIPIIRIN KANSSA TOTEUTETUT LIIKETOIMET

Milj. euroa | 2024 | 2023
Myynnit |  |
Osakkuusyritykset | 0,0 | 0,0
Vuokrat, tavaroiden ja palveluiden ostot |  |
Osakkuusyritykset | 31,2 | 31,6
Eläkesäätiö Neliapila | 0,7 | 0,8
Yhteensä | 32,0 | 32,4
Saamiset |  |
Osakkuusyritykset | 7,1 | 5,7
Velat |  |
Osakkuusyritykset | 5,6 | 7,2
Eläkesäätiö Neliapila | 0,0 | 0,7

Eläkesäätiö Neliapilan omistamia kiinteistöjä on vuokrattu konsernille. Näiden kiinteistöjen
vuokrasopimusten vastuut on käsitelty IFRS 16 Vuokrasopimus -standardin mukaisesti.
Lähipiiriin kuuluu Eläkesäätiö Neliapila, joka on oma juridinen yksikkönsä. Neliapila hoitaa
vapaaehtoisesti Kemiran järjestämää lisäeläketurvaa. Neliapila hallinnoi osaa konsernin
Suomen henkilöstön eläkevaroista. Neliapilan lisäeläketurvasta ja ylikatteen palauttamisesta
kerrotaan tarkemmin liitteessä 4.5. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ja työsuhde-etuudet.
Osakkuusyritysten puolesta annettujen vastuusitoumusten määrät on esitetty liitteessä 7.1.
Vastuusitoumukset ja ehdolliset velat.
Johtoon kuuluville avainhenkilöille ei ole myönnetty lainoja 31.12.2024 eikä 31.12.2023.
Myöskään ehdollisia eriä ja sitoumuksia avainhenkilöiden puolesta ei ollut. Avainhenkilöihin
kuuluvat henkilöt lähipiireineen eivät ole olennaisessa liikesuhteessa konserniin.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 163

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

6.2 KONSERNIN TYTÄRYRITYKSET JA OSAKKUUSYRITYKSET
TYTÄRYRITYKSET

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
Kemira Oyj (emoyhtiö) | Helsinki | Suomi |  |  |
Aliada Quimica de Portugal Lda. | Estarreja | Portugali | 50,1 | 0,0 | 49,9
AS Kemivesi | Lehmja Küla | Viro | 100,0 | 100,0 | 0,0
Corporación Kemira Chemicals de Venezuela, C.A. | Caracas | Venezuela | 100,0 | 0,0 | 0,0
Industry Park i Helsingborg Förvaltning AB | Helsingborg | Ruotsi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemifloc a.s. | Přerov | Tsêkki | 51,0 | 0,0 | 49,0
Kemifloc Slovakia s.r.o. | Prešov | Slovakia | 51,0 | 0,0 | 49,0
Kemipol Sp. z.o.o. | Police | Puola | 51,0 | 0,0 | 49,0
Kemira (Asia) Co., Ltd. | Shanghai | Kiina | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Jining) Environmental Engineering Co., Ltd. | Jining | Kiina | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Malaysia) SDN.BHD | Kuala Lumpur | Malesia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Thailand) Co., Ltd. | Bangkok | Thaimaa | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira (Vietnam) Company Limited | Long Thanh | Vietnami | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Argentina S.A. | Buenos Aires | Argentiina | 100,0 | 51,0 | 0,0
Kemira Australia Pty Ltd | Hallam | Australia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Cell Sp. z.o.o. | Ostroleka | Puola | 55,0 | 55,0 | 45,0
Kemira Chemicals (India) Private Limited | New Delhi | Intia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals (Nanjing) Co., Ltd. | Nanjing | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. | Shanghai | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals (UK) Ltd. | Bradford | Iso-Britannia | 100,0 | 100,0 | 0,0

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
Kemira Chemicals (Yanzhou) Co., Ltd. | Yanzhou City | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals AS | Gamle Fredrikstad | Norja | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Brasil Ltda. | São Paulo | Brasilia | 100,0 | 99,9 | 0,0
Kemira Chemicals Germany GmbH | Frankfurt am Main | Saksa | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals Korea Corporation | Gunsan-City | Etelä-Korea | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chemicals NV | Aartselaar | Belgia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Oy | Helsinki | Suomi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemicals Pte. Ltd. | Singapore | Singapore | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Chemie GesmbH | Krems | Itävalta | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Chile Comercial Limitada | Santiago | Chile | 100,0 | 99,0 | 0,0
Kemira Chimie S.A.S.U. | Strasbourg | Ranska | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Europe Oy | Helsinki | Suomi | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Gdańsk Sp. z o.o. | Gdańsk | Puola | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Hong Kong Company Limited | Hong Kong | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Ibérica S.A. | Barcelona | Espanja | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira International Finance B.V. | Rotterdam | Hollanti | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Italy S.p.A. | San Giorgio di Nogaro | Italia | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Japan Co., Ltd. | Tokyo | Japani | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Kemi AB | Helsingborg | Ruotsi | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Kopparverket KB | Helsingborg | Ruotsi | 100,0 | 0,0 | 0,0

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 164

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, % | Määräys- vallattomien omistus- osuus, %
Kemira KTM d.o.o. | Ljubljana | Slovenia | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Purton Ltd. | Purton | Iso-Britannia | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Research Center Shanghai Co., Ltd. | Shanghai | Kiina | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Rotterdam B.V. | Rotterdam | Hollanti | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira South Africa (Pty) Ltd. | Weltevreden park | Etelä- Afrikka | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Świecie Sp. z.o.o. | Swiecie | Puola | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Taiwan Corporation | Taipei | Taiwan | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira TC Wanfeng Chemicals (Yanzhou) Co., Ltd. | Yanzhou City | Kiina | 80,0 | 0,0 | 20,0
Kemira Uruguay S.A. | Fray Bentos | Uruguay | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Water Danmark A/S | Copenhagen | Tanska | 100,0 | 100,0 | 0,0
Kemira Water Solutions Canada Inc. | Varennes | Kanada | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemira Water Solutions, Inc. | Atlanta, GA | Yhdysvallat | 100,0 | 0,0 | 0,0
Kemwater ProChemie s.r.o. | Bradlec | Tsêkki | 95,1 | 0,0 | 4,9
PT Kemira Chemicals Indonesia | Pasuruan | Indonesia | 99,8 | 99,8 | 0,2
PT Kemira Indonesia | Surabaya | Indonesia | 100,0 | 76,2 | 0,0
SimAnalytics Oy | Helsinki | Suomi | 100,0 | 100,0 | 0,0

OSAKKUUSYRITYKSET

| Kaupunki | Maa | Konsernin omistusosuus, % | Emoyhtiön omistusosuus, %
Honkalahden Teollisuuslaituri Oy | Lappeenranta | Suomi | 50,0 | 0,0
Kemira Yongsan Chemicals Co., Ltd ¹⁾ | Seoul | Etelä-Korea | 35,0 | 0,0

1) Osakkuusyritys valmistaa kuivaa polyakryyliamidia ja kationista monomeeria, joita käytetään pakkausmateriaalien ja
paperin tuotannossa sekä jätevesien käsittelyssä ja lietteen kuivatuksessa käytettävinä imeytys- ja
kuivatuskemikaaleina.
OSUUDET OSAKKUUSYRITYKSISSÄ

Milj. euroa | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. | 4,8 | 5,1
Lisäykset | 0,0 | 0,0
Vähennykset | 0,0 | 0,0
Osuus tilikauden voitosta (+) / tappiosta (-) | 0,3 | 0,1
Valuuttakurssierot | -0,3 | -0,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 4,8 | 4,8

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto osakkuusyritysten taloudellisesta
informaatiosta. Esitetyt luvut vastaavat osakkuusyritysten tilinpäätöksessä esitettyjä lukuja,
eivät siis Kemira konsernin osuutta.

Milj. euroa | 2024 | 2023
Varat | 43,3 | 52,3
Velat | 29,8 | 38,6
Liikevaihto | 32,5 | 33,4
Tilikauden voitto (+) / tappio (-) | 1,2 | 0,6

Osakkuusyritysten kanssa toteutetut lähipiiriliiketoimet on esitetty liitetiedossa 6.1. Lähipiiri.
MÄÄRÄYSVALLATTOMIEN OMISTAJIEN OSUUDET

Milj. euroa | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. | 19,4 | 14,7
Osingot | -14,4 | -8,3
Osuus tilikauden tuloksesta | 13,2 | 12,2
Valuuttakurssierot | -0,1 | 0,8
Kirjanpitoarvo 31.12. | 18,1 | 19,4

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 165

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

MUUTOKSET KONSERNIRAKENTEESSA
Hankitut ja perustetut uudet tytäryhtiöt
• Kemira perusti uuden yhtiön Kemira Chemicals (India) Private Limited 8.8.2024.
• Kemira hankki uuden yhtiön Kemira Purton Ltd 2.10.2024.
Myydyt tytäryhtiöt
• Kemira myi yhtiön Kemira Chemicals, Inc. 2.2.2024.
• Kemira myi yhtiön JSC "Kemira HIM" 30.9.2024.
Konserniyritysten muutokset konsernin sisällä
• Kemira Chemicals Canada Inc. fuusioitui Kemira Water Solutions Canada Inc:iin 1.9.2024.
• Kemira Germany GmbH fuusioitui Kemira Chemicals Germany GmbH:on 1.1.2024.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 166

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

7. Taseen ulkopuoliset erät
7.1 VASTUUSITOUMUKSET JA EHDOLLISET VELAT
VASTUUSITOUMUKSET

Milj. euroa | 2024 | 2023
Takaukset |  |
Omien sitoumusten puolesta | 114,8 | 109,5
Osakkuusyhtiöiden puolesta | 10,9 | 11,7
Muiden puolesta | 2,8 | 2,7
Muut vastuut |  |
Omien sitoumusten puolesta | 0,8 | 0,7

Merkittävimmät taseen ulkopuoliset investointisitoumukset
Merkittävimmät aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankintaa koskevat sopimuksiin
perustuvat sitoumukset 31.12.2024 olivat 18,7 miljoonaa euroa (6,0) liittyen
tehdasinvestointeihin.
Lisäksi konsernilla on Suomeen rakennettavaan tutkimuskeskukseen liittyvä vuokravastuu,
jonka arvo on 46,5 miljoonaa euroa.
Oikeudenkäynnit
Kemira sai marraskuussa 2024 Kiinan Yanzhoussa oikeuden päätöksen, joka liittyy tapaan,
jolla Kemiran yhteisyritystä Tiancheng Wanfeng Chemical Technology Co:n (TCWF) kanssa
johdetaan. Yhteisyritys, jossa Kemira omistaa 80 % ja TCWF 20 %, tuottaa pääasiassa AKD-
vahaa ja sen keskeistä raaka-ainetta rasvahappokloridia, ja se on toiminut vuodesta 2018
Shandongin maakunnassa Kiinassa. Kemira on valittanut Kiinan ylempään oikeusasteeseen,
koska se uskoo, että Yanzhoun tuomioistuimen päätös on perusteeton. On olemassa riski, että
yhteisyrityksen toimintaan voi kohdistua vaikutuksia ylemmän oikeusasteen tuomioistuimen
tuloksesta riippuen.
Lisäksi konserni on osallisena joissakin muissa oikeudellisissa menettelyissä, kuten
oikeudenkäynneissä, välimiesmenettelyissä, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä
menettelyissä, jotka liittyvät sen maailmanlaajuiseen toimintaan, konserni ei odota minkään
näiden oikeudellisten menettelyiden lopputuloksella olevan olennaista kielteistä vaikutusta
konsernin tulokseen tai taloudelliseen asemaan.
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Ehdolliset velat
Ehdollinen velka on aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyt mahdollinen velvoite,
jonka olemassaolo varmistuu vasta konsernin ulkopuolella olevan epävarman tapahtuman
realisoituessa. Ehdolliseksi velaksi katsotaan myös sellainen olemassa oleva velvoite, joka ei
todennäköisesti edellytä maksuvelvoitteen täyttämistä, tai jonka suuruutta ei voida
määrittää luotettavasti. Ehdollinen velka esitetään liitetietona.
7.2 TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT
Konsernilla ei ole olennaisia tilinpäätöspäivän jälkeisiä tapahtumia.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 167

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Kemira Oyj:n tuloslaskelma

Tuhatta euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevaihto | 2 | 1 950 291 | 2 030 416
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varaston muutos +/- | 4 | 991 | -60 079
Liiketoiminnan muut tuotot | 3 | 475 | 3 262
Materiaalit ja palvelut | 4 | -1 076 131 | -1 077 936
Henkilöstökulut | 5 | -61 562 | -68 544
Poistot ja arvonalentumiset | 6 | -21 760 | -23 738
Liiketoiminnan muut kulut | 7 | -665 570 | -631 371
Liikevoitto |  | 126 734 | 172 010
Rahoitustuotot ja -kulut | 8 | 97 866 | -24 926
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja |  | 224 600 | 147 084
Tilinpäätössiirrot | 9 | -8 134 | -2 739
Tuloverot | 10 | -32 856 | -40 154
Tilikauden voitto |  | 183 610 | 104 191

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 168

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Kemira Oyj:n tase

Tuhatta euroa | Liite | 2024 | 2023
VASTAAVAA |  |  |
PYSYVÄT VASTAAVAT |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 11 | 41 328 | 51 537
Aineelliset hyödykkeet | 12 | 38 213 | 36 383
Sijoitukset | 13 |  |
Osuudet saman konsernin yrityksissä |  | 1 013 089 | 1 090 711
Saamiset saman konsernin yrityksiltä |  | 372 002 | 445 180
Muut osakkeet ja osuudet |  | 98 339 | 98 339
Muut sijoitukset |  | 6 127 | 6 127
Sijoitukset yhteensä |  | 1 489 557 | 1 640 357
Pysyvät vastaavat yhteensä |  | 1 569 098 | 1 728 277
VAIHTUVAT VASTAAVAT |  |  |
Vaihto-omaisuus | 14 | 143 985 | 141 366
Pitkäaikaiset saamiset | 15 |  |
Laskennalliset verosaamiset |  | 16 181 | 15 595
Lainasaamiset |  | 400 | 400
Muut saamiset |  | 132 | 1 608
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä |  | 16 713 | 17 603
Lyhytaikaiset saamiset | 15 | 518 239 | 460 922
Rahoitusarvopaperit | 16 | 247 602 | 119 822
Rahat ja pankkisaamiset |  | 217 925 | 215 787
Vaihtuvat vastaavat yhteensä |  | 1 144 464 | 955 499
Vastaavaa yhteensä |  | 2 713 562 | 2 683 777

Tuhatta euroa | Liite | 2024 | 2023
VASTATTAVAA |  |  |
OMA PÄÄOMA | 17 |  |
Osakepääoma |  | 221 762 | 221 762
Ylikurssirahasto |  | 257 878 | 257 878
Käyvän arvon rahasto |  | -2 217 | 9 961
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 199 964 | 199 964
Edellisten tilikausien voitto |  | 410 456 | 409 525
Tilikauden voitto |  | 183 610 | 104 191
Oma pääoma yhteensä |  | 1 271 452 | 1 203 281
TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ | 18 | 16 971 | 15 837
PAKOLLISET VARAUKSET | 19 | 52 464 | 52 957
VIERAS PÄÄOMA |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma | 20 |  |
Laskennallinen verovelka |  | 281 | 2 581
Muu pitkäaikainen vieras pääoma |  | 445 058 | 525 786
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 445 340 | 528 367
Lyhytaikainen vieras pääoma | 21 | 927 335 | 883 335
Vieras pääoma yhteensä |  | 1 372 675 | 1 411 702
Vastattavaa yhteensä |  | 2 713 562 | 2 683 777

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 169

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Kemira Oyj:n rahoituslaskelma

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
LIIKETOIMINNAN RAHAVIRTA |  |
Tilikauden tulos | 183 610 | 104 191
Oikaisut |  |
Suunnitelmanmukaiset poistot | 21 760 | 23 738
Realisoitumattomat valuuttakurssierot (netto) | -7 274 | 8 733
Rahoitustuotot ja -kulut (+/-) | -97 866 | 24 926
Tuloverot | 32 856 | 40 154
Muut oikaisut (+/-) | -2 575 | 4 070
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta | 130 510 | 205 814
Käyttöpääoman muutos |  |
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten lisäys (-) / vähennys (+) | -58 066 | 18 283
Vaihto-omaisuuden lisäys (-) / vähennys (+) | -2 620 | 70 237
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+) / vähennys (-) | 134 495 | -46 073
Käyttöpääoman muutos | 73 809 | 42 448
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja | 204 320 | 248 261
Maksetut korot ja muut rahoituskulut | -32 413 | -33 531
Saadut korot ja muut rahoitustuotot | 92 233 | 78 136
Realisoituneet valuuttakurssierot (netto) | 985 | 11 591
Saadut osingot | 44 580 | 39 621
Maksetut välittömät verot | -43 071 | -59 530
Liiketoiminnan rahavirta | 266 633 | 284 549

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
INVESTOINTIEN RAHAVIRTA |  |
Investoinnit tytäryhtiöosakkeisiin | -3 159 | -6 476
Investoinnit aineettomiin hyödykkeisiin | -6 477 | -10 244
Investoinnit aineellisiin hyödykkeisiin | -8 877 | -7 987
Luovutustulot tytäryhtiöosakkeista | 94 056 | 28 259
Luovutustulot muista sijoituksista | 0 | 400
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot | 1 866 | 0
Lainasaamisten lisäys (-) / vähennys (+) | 40 392 | -9 131
Investointien rahavirta | 117 800 | -5 178
Rahavirta ennen rahoitusta | 384 433 | 279 371
RAHOITUKSEN RAHAVIRTA |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot (+) | 50 000 | 127
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut (-) | -200 000 | 0
Lyhytaikaisten lainojen nostot (+) / takaisinmaksut (-) | 3 050 | -35 730
Maksetut osingot | -104 702 | -95 236
Maksetut konserniavustukset | 0 | -9 000
Rahoituksen rahavirta | -251 652 | -139 839
Rahavarojen muutos lisäys (+) / -vähennys (-) | 132 781 | 139 532
Rahavarat 31.12. | 465 527 | 335 609
Valuuttakurssivoitot (+) / -tappiot (-) rahavaroista | -2 863 | 1 612
Rahavarat 1.1. | 335 609 | 194 464
Rahavarojen muutos lisäys (+) / -vähennys (-) | 132 781 | 139 532

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 170

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
1. Emoyhtiön tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
LAATIMISPERUSTE
Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu Suomessa voimassa olevien
lakien ja säännösten mukaan (FAS). Kemira-konsernin
tilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien
(IFRS) mukaisesti, ja emoyhtiö noudattaa konsernin
laatimisperiaatteita aina kun se on FAS:n mukaan
mahdollista.
ARVOSTUS JA JAKSOTUSPERIAATTEET
PYSYVIEN VASTAAVIEN ARVOSTAMINEN
Taseeseen merkittyjen aineettomien ja aineellisten
hyödykkeiden hankintamenosta on vähennetty suunnitelman
mukaiset poistot ja arvonalentumiset. Hankintamenoon on
luettu hankinnasta ja valmistuksesta aiheutuneet muuttuvat
menot. Saadut julkiset avustukset on kirjattu
käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitoarvojen
vähennykseksi. Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu
tasapoistoina aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden
taloudellisen pitoajan perusteella. Poistot on tehty
hyödykkeen käyttöönottokuukaudesta alkaen.
Poistoajat ovat:
Muut aineettomat hyödykkeet 5–10 vuotta
Rakennukset ja rakennelmat 20–40 vuotta
Koneet ja kalusto 3–15 vuotta
Pysyvien vastaavien osakkeet on arvostettu
hankintamenoonsa tai arvonalennuksella vähennettyyn
arvoon.
VAIHTO-OMAISUUDEN ARVOSTAMINEN
Vaihto-omaisuus on merkitty taseeseen hankintamenoonsa
tai sitä alempaan jälleenhankintahintaan tai todennäköiseen
myyntihintaan. Vaihto-omaisuuden hankintamenoon on
sisällytetty muuttuvien menojen lisäksi osuus hankinnan ja
valmistuksen kiinteistä menoista. Raaka-ainevaraston
hankintameno on määritetty painotetun keskihinnan
menetelmää käyttäen. Valmiiden ja keskeneräisten
tuotteiden hankintameno sisältää normaalin toiminta-asteen
mukaisen osuuden valmistuksen välillisistä kustannuksista.
RAHOITUSVÄLINEIDEN ARVOSTAMINEN
Kemira konsernin rahoitusriskien suojaaminen on keskitetty
Kemira Oyj:hin, joka solmii valuutta-, korko- ja
hyödykejohdannaissopimuksia konsernin ulkopuolisten
vastapuolien kanssa. Konsernissa suojauslaskennassa
olevien valuuttajohdannaisten, jotka eivät täytä emoyhtiössä
suojauslaskennan ehtoja niiden suojatessa konserniyhtiöiden
kaupallisia virtoja, käyvän arvon muutos kirjataan emon
tuloslaskelmaan. Samoin myös konsernissa muiden
suojauslaskennan ulkopuolella olevien
valuuttajohdannaisten, jotka on tehty suojaamaan konsernin
liiketoiminnan valuuttamääräisiä ostoja tai myyntejä tai
rahoituseriä, käyvän arvon muutos kirjataan tuloslaskelmaan.
Korkojohdannaisten käyvän arvon muutos kirjataan aina
rahoituseriin riippumatta siitä täyttääkö johdannainen
suojauslaskennan ehdot. Hyödykejohdannaiset koostuvat
sähkö- ja maakaasujohdannaissopimuksista.
Suojauslaskennan piirissä olevien hyödykejohdannaisten,
jotka suojaavat Kemira Oyj:n hyödykeostoja, käypä arvo
kirjataan käyvän arvon rahastoon, samoin kuin niiden
valuuttasuojausten, jotka suojaavat Kemira Oyj:n omia
liiketoiminnan valuuttamääräisiä kassavirtoja seuraavan 12
kuukauden ajalta. Suojauslaskennassa olevan
johdannaissopimuksen eräännyttyä tai suojauslaskennan
päätyttyä sen ollessa tehotonta käyvän arvon rahastoa
oikaistaan johdannaisen arvolla kirjaamalla se
tuloslaskelmaan.
Johdannaisten käypään arvoon arvostamisessa ja
kirjaamisessa käyvän arvon rahastoon sovelletaan
kirjanpitolain luvun 5 pykälä 2a:ta.
Johdannaissopimusten arvostusmenetelmistä on kerrottu
konsernin liitetiedoissa 5.4 ja 5.6.
Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon määrittäminen on
kuvattu konsernin liitetiedossa 5.4. Rahoitusriskien hallinnan
periaatteet löytyvät konsernin liitetiedosta 5.5.
Suojauslaskennan periaatteet sekä johdannaisten
arvostamisesta on kerrottu konsernin liitetiedossa 5.6.
Muiden pitkäaikaisten velkojen pääoma-alennuksia sekä
lainojen liikkeeseenlaskumenoja on aktivoitu kirjanpitolain
sallimalla tavalla emoyhtiön tilinpäätöksessä. Näiden
menojen kuluksi kirjaamaton määrä 1,1 miljoonaa euroa (1,6)
sisältyy taseeseen.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 171

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

PAKOLLISET VARAUKSET
Pakolliset varaukset muodostuvat eläke- ja
henkilöstömenojen, ympäristövelvoitteiden sekä
uudelleenjärjestelyjen aiheutuneista velvoitteista.
LIIKEVAIHTO
Kemira Oyj:n liikevaihto koostuu pääsääntöisesti tavaroiden
ja palveluiden myynnistä. Liikevaihtoon on sisällytetty myös
konsernin sisäiset palveluveloitukset bruttona.
ELÄKEJÄRJESTELYT
Yhtiön lakisääteiset eläkkeet on hoidettu
eläkevakuutusyhtiöissä ja lisäeläkkeet pääosin omassa
eläkesäätiössä. Eläkekulut muodostuvat maksuista
eläkevakuutusyhtiöille sekä mahdollisista eläkesäätiön
kannatusmaksuista ja kirjataan tulosvaikutteisesti.
HENKILÖSTÖN OSAKEPOHJAINEN
KANNUSTINJÄRJESTELMÄ
Osakepalkkiojärjestelmien kirjanpitokäsittely on selostettu
konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteissa. Emoyhtiössä
osakepalkkioiden rahaosuus kirjataan kuluksi palkkion
ansaintavuonna ja osakeosuus osakkeiden luovutusvuonna
keskimääräiseen hankintahintaan.
ULKOMAAN RAHAN MÄÄRÄISTEN ERIEN
ARVOSTUS
Ulkomaanrahan määräiset päivittäiset liiketapahtumat
muutetaan toimintavaluutaksi tapahtumapäivän kursseja
käyttäen. Tilinpäätöksessä valuuttamääräiset saamiset ja
velat arvostetaan käyttäen tilinpäätöspäivän
valuuttakursseja. Liiketoimintaan liittyvät kurssierot ja
liiketoimintaan liittyvät ulkomaan rahan määräiset
valuuttavirtojen suojaamiseen liittyvät kurssierot käsitellään
myyntien ja ostojen oikaisuina. Rahoitukseen suojaamiseen
liittyvät kurssierot esitetään rahoitustuotoissa ja -kuluissa.
LASKENNALLISET VEROT
Laskennallinen verovelka tai -saaminen on laskettu
verotuksen ja tilinpäätöksen välisille väliaikaisille eroille
käyttäen tilinpäätöshetkellä vahvistettua seuraavien vuosien
verokantaa. Taseeseen sisältyy laskennallinen verovelka
kokonaisuudessaan ja laskennallinen verosaaminen arvioidun
todennäköisen saamisen suuruisena johdon arvion mukaan.
Suojauslaskennan piirissä olevien sähkösuojauksien sekä
ostojen ja myyntien valuuttasuojauksien markkina-arvojen
tehokas osuus on kirjattu käyvän arvon rahastoon
laskennallisella verolla vähennettynä.
VUOKRASOPIMUKSET
Kaikki leasingmaksut on käsitelty vuokrakuluina.
RAHOITUSLASKELMA
Emoyhtiön rahoituslaskelma on laadittu
Kirjanpitolautakunnan rahoituslaskelmaa koskevan
yleisohjeen (30.1.2007) mukaisesti.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 172

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

2. Liikevaihto

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Liikevaihto toimialoittain |  |
Pulp & Paper | 803 954 | 887 894
Industry & Water | 547 696 | 524 291
Konsernin sisäinen | 598 640 | 618 231
Yhteensä | 1 950 291 | 2 030 416
Liikevaihdon jakauma markkina-alueittain, % liikevaihdosta |  |
Suomi, emoyhtiön kotipaikka | 22 | 25
Muu Eurooppa, Lähi-Itä ja Afrikka | 55 | 53
Americas-alue | 13 | 12
APAC-alue | 10 | 9
Yhteensä | 100 | 100

3. Liiketoiminnan muut tuotot

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Käyttöomaisuuden myyntivoitot | 152 | 143
Saadut vakuutuskorvaukset | 53 | 2 481
Muut liiketoiminnan tuotot | 270 | 638
Yhteensä | 475 | 3 262

4. Materiaalit ja palvelut

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varaston muutos | -991 | 60 079
Materiaalit ja palvelut |  |
Aineet ja tarvikkeet |  |
Ostot tilikauden aikana | 1 074 630 | 1 055 338
Varaston muutos (lisäys - / vähennys +) | -7 153 | 13 628
Ulkopuoliset palvelut | 8 654 | 8 970
Yhteensä | 1 076 131 | 1 077 936
Materiaalit ja palvelut yhteensä | 1 075 140 | 1 138 015

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 173

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

5. Henkilöstökulut ja henkilöstömäärä
Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Henkilöstökulut |  |
Palkat ja palkkiot | 64 092 | 58 900
Eläkekulut ¹⁾ | -4 064 | 8 101
Muut henkilöstösivukulut | 1 534 | 1 544
Yhteensä | 61 562 | 68 544
Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Johdon palkat ja palkkiot ²⁾ |  |
Toimitusjohtaja | 3 511 | 4 604
Toimitusjohtajan sijainen | 906 | 609
Hallituksen jäsenet | 614 | 606
Yhteensä | 5 031 | 5 819
Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Palkkoihin ja palkkioihin sisältyvät tulos- ja osakepalkkiot |  |
Toimitusjohtaja | 2 590 | 3 815
Toimitusjohtajan sijainen | 703 | 411
Yhteensä | 3 293 | 4 226

Vuonna 2022 palkat ja palkkiot olivat yhteensä 49 228 tuhatta euroa.
1) Vuonna 2024 eläkekulut sisältävät ylikatteen palautusta 11,9 milj. euroa Eläkesäätiö Neliapilasta.
2) Kemira Oyj:n toimitusjohtajalle sekä toimitusjohtajan sijaiselle maksetut palkat sisältävät luontaisedut.
Muut lähipiiritapahtumat esitetään konsernin liitetiedossa 6.1.

Henkilöstö 31.12. | 2024 | 2023
Pulp & Paper segmentti | 107 | 101
Industry & Water segmentti | 35 | 39
Muut, josta | 339 | 357
Tutkimus ja tuotekehitys | 149 | 164
Yhteensä | 481 | 497
Henkilöstö keskimäärin | 506 | 500

6. Poistot ja arvonalentumiset

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Suunnitelman mukaiset poistot ja arvonalentumiset |  |
Aineettomat oikeudet | 10 681 | 13 219
Aineettomien oikeuksien arvonalentumiset | 536 | 55
Liikearvo | 3 634 | 3 626
Rakennukset ja rakennelmat | 678 | 666
Koneet ja kalusto | 6 188 | 6 154
Koneiden ja kaluston arvonalentumiset | 42 | 17
Yhteensä | 21 760 | 23 738

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 174

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

7. Liiketoiminnan muut kulut

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Vuokrat | 8 636 | 9 363
Konsernin sisäiset palkkiovalmistuksen kulut | 250 911 | 241 571
Muut konsernin sisäiset veloitukset | 161 546 | 166 582
Rahdit ja toimituskulut | 123 583 | 125 373
Ulkopuoliset palvelut | 22 377 | 22 082
Muut liiketoiminnan kulut ¹⁾ | 98 516 | 66 399
Yhteensä | 665 570 | 631 371

1) Vuonna 2024 liiketoiminnan muut kulut sisältävät pakollisten varausten nettolvähennystä 322 tuhatta euroa
(ympäristökuluissa 2 715 tuhatta euroa vähennystä sekä lisäystä uudelleenjärjestelykuluissa 223 tuhatta euroa ja
henkilöstökuluissa 2 170 tuhatta euroa). Vuonna 2023 liiketoiminnan kulut sisälsivät pakollisten varausten nettolisäystä
660 tuhatta euroa (ympäristökuluissa 5 243 tuhatta euroa vähennystä ja uudelleenjärjestelykuluissa 5 903 tuhatta euroa
lisäystä). Muut liiketoiminan kulut sisältävät myös 28 798 tuhatta euroa kuluja Oil & Gas -liiketoiminnan myyntiin liittyen.
TILINTARKASTAJAN PALKKIOT JA PALVELUT

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Tilintarkastus | 542 | 612
Veroneuvonta | 61 | 37
Muut palvelut | 139 | 116
Yhteensä | 782 | 765

Ernst & Young Oy toimii yhtiön tilintarkastajana.
8. Rahoitustuotot ja -kulut

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Osinkotuotot |  |
Konserniyhtiöiltä | 44 553 | 39 621
Muilta | 26 | 0
Yhteensä | 44 580 | 39 621
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Korkotuotot konserniyhtiöiltä | 48 504 | 63 275
Korkotuotot muilta | 14 266 | 7 953
Muut rahoitustuotot konserniyhtiöiltä ¹⁾ | 16 720 | 572
Muut rahoitustuotot muilta ²⁾ | 3 055 | 0
Valuuttakurssivoitot konserniyhtiöiltä (netto) | 21 206 | 0
Valuuttakurssivoitot muilta (netto) | 0 | 10 059
Yhteensä | 103 751 | 81 859
Rahoitustuotot yhteensä | 148 330 | 121 481
Arvonmuutokset pysyvien vastaavien sijoituksista |  |
Konserniyhtiöt ³⁾ | -10 376 | -97 024
Yhteensä | -10 376 | -97 024
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  |
Korkokulut konserniyhtiöille | -9 914 | -6 767
Korkokulut muille | -22 179 | -25 604
Muut rahoituskulut muille | -2 001 | -2 121
Valuuttakurssitappiot konserniyhtiöiltä (netto) | 0 | -14 889
Valuuttakurssitappiot muilta (netto) | -5 995 | 0
Yhteensä | -40 088 | -49 382
Rahoituskulut yhteensä | -50 464 | -146 406
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | 97 866 | -24 926

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 175

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Kurssierot |  |
Realisoituneet | 1 203 | 11 591
Realisoitumattomat | 14 009 | -16 422
Yhteensä | 15 211 | -4 830

1) Muut rahoitustuotot konserniyhtiöiltä sisältävät 16 720 tuhatta euroa myyntivoittoa Kemira Chemicals Canada Inc.:n
osakkeiden myymisestä Kemira Europe Oy:lle.
2) Muut rahoitustuotot muilta sisältävät 3 055 tuhatta euroa Kemira Chemicals, Inc osakkeiden myymisestä Artek US
Holding Corp.:lle.
3) Vuonna 2024 arvonmuutokset pysyvien vastaavien sijoituksista konserniyhtiöille sisältävät tytäryhtiöosakkeiden
alaskirjauksia ja vuonna 2023 pääosin Kemira Chemicals Inc. tytäryhtiöosakkeiden alaskirjauksesta liittyen Oil & Gas -
liiketoiminnan myyntiin.
9. Tilinpäätössiirrot

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Poistoeron muutos (lisäys - / vähennys +) |  |
Aineettomat oikeudet | 215 | 382
Muu aineeton omaisuus | 0 | -457
Liikearvo | 2 | -6
Rakennukset ja rakennelmat | -215 | -268
Koneet ja kalusto | -1 136 | -2 386
Muut aineelliset hyödykkeet | 0 | -3
Yhteensä | -1 134 | -2 739
Konserniavustus |  |
Saadut konserniavustukset | 0 | 7 000
Annetut konserniavustukset | -7 000 | -7 000
Yhteensä | -7 000 | 0
Tilinpäätössiirrot yhteensä | -8 134 | -2 739

10. Tuloverot

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta | -30 267 | -38 578
Tuloverot aikaisemmilta tilikausilta | -238 | 69
Laskennallisten verojen muutos | -159 | 59
Muut verot ja veronluonteiset maksut | -2 192 | -1 704
Yhteensä | -32 856 | -40 154

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 176

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

11. Aineettomat hyödykkeet

2024, Tuhatta euroa | Aineettomat oikeudet | Liikearvo | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Muu aineeton omaisuus | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 292 837 | 32 597 | 1 692 | 39 878 | 367 005
Lisäykset | 4 244 | 0 | 2 234 | 0 | 6 477
Vähennykset | -7 468 | 0 | 0 | 0 | -7 468
Siirrot erien välillä | 827 | 0 | -827 | 0 | 0
Hankintameno 31.12. | 290 440 | 32 597 | 3 099 | 39 878 | 366 014
Kertyneet poistot 1.1. | -257 531 | -18 059 | 0 | -39 878 | -315 468
Vähennysten kertyneet poistot | 5 096 | 0 | 0 | 0 | 5 096
Tilikauden poistot | -10 681 | -3 634 | 0 | 0 | -14 315
Kertyneet poistot 31.12. | -263 115 | -21 693 | 0 | -39 878 | -324 686
Kirjanpitoarvo 31.12. | 27 325 | 10 905 | 3 099 | 0 | 41 328
2023, Tuhatta euroa | Aineettomat oikeudet | Liikearvo | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Muu aineeton omaisuus | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 279 833 | 32 364 | 9 334 | 39 878 | 361 408
Lisäykset | 9 100 | 234 | 910 | 0 | 10 244
Vähennykset | -4 648 | 0 | 0 | 0 | -4 648
Siirrot erien välillä | 8 552 | 0 | -8 552 | 0 | 0
Hankintameno 31.12. | 292 837 | 32 597 | 1 692 | 39 878 | 367 005
Kertyneet poistot 1.1. | -248 890 | -14 433 | 0 | -39 878 | -303 200
Vähennysten kertyneet poistot | 4 578 | 0 | 0 | 0 | 4 578
Tilikauden poistot | -13 219 | -3 626 | 0 | 0 | -16 845
Kertyneet poistot 31.12. | -257 531 | -18 059 | 0 | -39 878 | -315 468
Kirjanpitoarvo 31.12. | 35 306 | 14 539 | 1 692 | 0 | 51 537

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 177

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

12. Aineelliset hyödykkeet

2024, Tuhatta euroa | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 618 | 17 619 | 108 873 | 343 | 3 877 | 132 330
Lisäykset | 0 | 467 | 3 518 | 0 | 4 893 | 8 877
Vähennykset | 0 | 0 | -1 399 | 0 | 0 | -1 399
Siirrot erien välillä | 0 | 21 | 1 618 | 0 | -1 639 | 0
Hankintameno 31.12. | 1 618 | 18 107 | 112 609 | 343 | 7 131 | 139 808
Kertyneet poistot 1.1. | -110 | -8 165 | -87 330 | -341 | 0 | -95 947
Vähennysten kertyneet poistot | 0 | 0 | 1 218 | 0 | 0 | 1 218
Tilikauden poistot | 0 | -678 | -6 188 | 0 | 0 | -6 866
Kertyneet poistot 31.12. | -110 | -8 843 | -92 300 | -342 | 0 | -101 595
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 509 | 9 263 | 20 309 | 2 | 7 131 | 38 213
2023, Tuhatta euroa | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 263 | 16 261 | 102 080 | 343 | 4 725 | 124 671
Lisäykset | 59 | 311 | 4 268 | 0 | 3 349 | 7 987
Vähennykset | 0 | 0 | -327 | 0 | 0 | -327
Siirrot erien välillä | 297 | 1 047 | 2 853 | 0 | -4 196 | 0
Hankintameno 31.12. | 1 618 | 17 619 | 108 873 | 343 | 3 877 | 132 330
Kertyneet poistot 1.1. | -110 | -7 499 | -81 443 | -341 | 0 | -89 393
Vähennysten kertyneet poistot | 0 | 0 | 268 | 0 | 0 | 268
Tilikauden poistot | 0 | -666 | -6 154 | 0 | 0 | -6 821
Kertyneet poistot 31.12. | -110 | -8 165 | -87 330 | -341 | 0 | -95 947
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 509 | 9 453 | 21 543 | 2 | 3 877 | 36 383

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 178

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

13. Sijoitukset

2024, Tuhatta euroa | Osuudet saman konsernin yrityksissä | Saamiset saman konsernin yrityksiltä | Muut osakkeet ja osuudet | Muut Saamiset | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 090 711 | 445 180 | 98 339 | 6 127 | 1 640 357
Lisäykset | 7 035 | 0 | 0 | 0 | 7 035
Vähennykset | -74 281 | -73 178 | 0 | 0 | -147 459
Arvonalentumiset | -10 376 | 0 | 0 | 0 | -10 376
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 013 089 | 372 002 | 98 339 | 6 127 | 1 489 557
2023, Tuhatta euroa | Osuudet saman konsernin yrityksissä | Saamiset saman konsernin yrityksiltä | Muut osakkeet ja osuudet | Muut Saamiset | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 049 503 | 552 996 | 99 609 | 6 127 | 1 708 236
Lisäykset | 165 492 | 0 | 0 | 0 | 165 492
Vähennykset | -31 767 | -107 817 | -270 | 0 | -139 854
Arvonalentumiset | -93 516 | 0 | 0 | 0 | -93 516
Siirrot erien välillä | 1 000 | 0 | -1 000 | 0 | 0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 090 711 | 445 180 | 98 339 | 6 127 | 1 640 357

14. Vaihto-omaisuus

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Aineet ja tarvikkeet | 50 379 | 43 225
Valmiit tuotteet | 88 455 | 88 525
Ennakkomaksut | 5 152 | 9 615
Yhteensä | 143 985 | 141 366

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 179

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

15. Saamiset

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Saamiset muilta |  |
Lainasaamiset | 400 | 400
Muut saamiset | 132 | 1 608
Yhteensä | 532 | 2 008
Laskennalliset verosaamiset |  |
Tilinpäätössiirroista | 229 | 289
Varauksista | 9 759 | 9 823
Valuutta- ja sähkönsuojauksesta | 835 | 91
Arvostuksista | 4 285 | 4 285
Muista laskennallisista verosaamisista | 1 073 | 1 107
Yhteensä | 16 181 | 15 595
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 16 713 | 17 603
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 391 | 40
Yhteensä | 391 | 40

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Saamiset saman konsernin yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 156 789 | 131 920
Lainasaamiset | 143 326 | 93 415
Maksetut ennakot | 18 066 | 18 836
Muut saamiset | 237 411 | 206 754
Siirtosaamiset | 8 266 | 25 604
Yhteensä | 563 858 | 476 529
Saamiset muilta |  |
Myyntisaamiset | 123 785 | 137 406
Lainasaamiset | 500 | 0
Maksetut ennakot | 112 | 133
Muut saamiset | 5 934 | 3 626
Siirtosaamiset | 12 941 | 42 924
Yhteensä | 143 272 | 184 088
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 707 522 | 660 657
Saamiset yhteensä | 724 234 | 678 261
Siirtosaamiset muilta |  |
Verot | 0 | 18 251
Jaksotetut suojauskulut | 5 836 | 18 060
Ennakkoon maksetut kulut | 4 989 | 4 285
Kertyneet tulot | 446 | 1 486
Muut erät | 1 670 | 841
Yhteensä | 12 941 | 42 924

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 180

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

16. Rahoitusarvopaperit

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Rahoitusarvopaperit |  |
Kirjanpitoarvo | 247 602 | 119 822
Jälleenhankintahinta | 248 000 | 120 000
Erotus | -398 | -178

Rahoitusarvopaperit sisältävät maturiteetiltaan alle kolmen kuukauden pituisia talletuksia ja
yritystodistussijoituksia.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 181

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

17. Oma pääoma

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Sidottu oma pääoma |  |
Osakepääoma 1.1. | 221 762 | 221 762
Osakepääoma 31.12. | 221 762 | 221 762
Ylikurssirahasto 1.1. | 257 878 | 257 878
Ylikurssirahasto 31.12. | 257 878 | 257 878
Käyvän arvon rahasto 1.1. | 9 961 | 56 764
Rahavirran suojaus | -12 178 | -46 803
Käyvän arvon rahasto 31.12. | -2 217 | 9 961
Sidottu oma pääoma yhteensä 31.12. | 477 422 | 489 600
Vapaa oma pääoma |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. | 199 964 | 199 964
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 199 964 | 199 964
Edellisten tilikausien voitto 1.1. | 513 716 | 502 839
Osingonjako | -104 702 | -95 236
Osakepohjainen kannustinjärjestelmä |  |
Luovutetut osakkeet | 3 372 | 1 922
Palautuneet osakkeet | -1 931 | 0
Edellisten tilikausien voitto 31.12. | 410 456 | 409 525
Tilikauden voitto | 183 610 | 104 191
Vapaa oma pääoma yhteensä 31.12. | 794 029 | 713 680
Oma pääoma yhteensä 31.12. | 1 271 452 | 1 203 281
Voitonjakokelpoiset varat yhteensä 31.12. | 794 029 | 713 680

OMIEN OSAKKEIDEN MUUTOKSET

Tuhatta | Euroa | Kpl
Hankintameno/määrä 1.1.2024 | 11 596 | 1 723
Muutos | -1 298 | -363
Hankintameno/määrä 31.12.2024 | 10 299 | 1 359

18. Tilinpäätössiirtojen kertymä

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Tilinpäätössiirtojen kertymä |  |
Kertynyt poistoero | 16 971 | 15 837
Kertyneiden poistoerojen laskennallinen verovelka | 3 394 | 3 167

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 182

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

19. Pakolliset varaukset

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset varaukset |  |
Eläkevaraukset | 5 365 | 5 536
Ympäristövaraukset | 9 960 | 9 835
Henkilöstökuluvaraukset | 127 | 0
Uudelleenjärjestelyvaraukset | 24 943 | 24 390
Pitkäaikaiset varaukset yhteensä | 40 396 | 39 762
Lyhytaikaiset varaukset |  |
Ympäristövaraukset | 2 383 | 4 890
Henkilöstökuluvaraukset | 2 042 | 0
Uudelleenjärjestelyvaraukset | 7 643 | 8 305
Lyhytaikaiset varaukset yhteensä | 12 069 | 13 195
Varaukset yhteensä | 52 464 | 52 957
Muutos pakollisissa varauksissa |  |
Pakolliset varaukset 1.1. | 52 957 | 52 230
Varausten käyttö tilikauden aikana | -12 332 | -12 031
Käyttämättömien varausten peruuttaminen | -362 | 0
Varausten lisäys tilikauden aikana | 12 202 | 12 758
Pakolliset varaukset 31.12. | 52 464 | 52 957

Ympäristöriskit ja -vastuut esitetään konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 4.6.
20. Pitkäaikainen vieras pääoma

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Lainat rahoituslaitoksilta | 230 000 | 310 887
Joukkovelkakirjalaina | 198 895 | 198 850
Muut pitkäaikaiset velat | 16 163 | 16 049
Yhteensä | 445 058 | 525 786
Velat, jotka erääntyvät myöhemmin kuin viiden vuoden kuluttua |  |
Muut velat | 16 037 | 16 037
Yhteensä | 16 037 | 16 037
Laskennalliset verovelat |  |
Valuutta- ja sähkönsuojauksesta | 281 | 2 581
Yhteensä | 281 | 2 581
Pitkäaikainen vieraspääoma yhteensä | 445 340 | 528 367

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 183

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

21. Lyhytaikainen vieras pääoma

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Lainat | 11 488 | 8 438
Ostovelat | 219 300 | 155 944
Muut velat | 363 798 | 285 937
Siirtovelat | 6 559 | 7 663
Yhteensä | 601 145 | 457 981
Velat muille |  |
Joukkovelkakirjalainat | 0 | 199 597
Lainat rahoituslaitoksilta | 133 488 | 0
Saadut ennakot | 437 | 1 064
Ostovelat | 94 762 | 95 134
Muut velat | 9 117 | 9 235
Siirtovelat | 88 387 | 120 323
Yhteensä | 326 190 | 425 354
Lyhytaikaiset velat yhteensä | 927 335 | 883 335
Siirtovelat |  |
Henkilökulujaksotukset | 26 659 | 22 727
Korot ja kurssierot | 12 127 | 10 958
Kulujaksotukset | 32 869 | 44 827
Tuloverojaksotukset | 9 953 | 38 578
Muut | 6 780 | 3 233
Yhteensä | 88 387 | 120 323

22. Johdannaisinstrumentit

| 2024 | 2023
Nimellisarvot, tuhatta euroa | Yhteensä | Yhteensä
Valuuttajohdannaiset |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 612 726 | 812 819
joista rahavirran suojaukseen | 127 134 | 110 463
Hyödykejohdannaiset |  |
Hyödyketermiinisopimukset (MWh) ¹⁾ | 230 656 | 525 989
joista rahavirran suojaukseen | 230 656 | 525 989

1) Pääosin sähkötermiinisopimuksia

| 2024
Käyvät arvot, tuhatta euroa | Positiivinen | Negatiivinen | Netto
Valuuttajohdannaiset |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 5 369 | 7 600 | -2 231
joista rahavirran suojaukseen | 495 | 4 331 | -3 836
Hyödykejohdannaiset |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset ¹⁾ | 1 567 | 161 | 1 406
joista rahavirran suojaukseen | 1 567 | 161 | 1 406

1) Hyödyketermiinisopimusten käyvistä arvoista 6 tuhatta euroa erääntyy vuoden 2024 jälkeen (1 597 tuhatta euroa)

| 2023
Käyvät arvot, tuhatta euroa | Positiivinen | Negatiivinen | Netto
Valuuttajohdannaiset |  |  |
Valuuttatermiinisopimukset | 8 571 | 4 258 | 4 313
joista rahavirran suojaukseen | 2 190 | 136 | 2 054
Hyödykejohdannaiset |  |  |
Hyödyketermiinisopimukset | 10 836 | 533 | 10 303
joista rahavirran suojaukseen | 10 836 | 533 | 10 303

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 184

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

23. Vakuudet ja vastuusitoumukset

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Annetut vakuudet |  |
Omien sitoumusten puolesta |  |
Liiketoimintaan liittyvät toimitus-, ympäristö- ja muut takaukset | 18 964 | 35 482
Samaan konserniin kuuluvien yritysten puolesta |  |
Liiketoimintaan ja rahoitukseen liittyvät takaukset | 523 933 | 527 802
Osakkuusyritysten puolesta |  |
Liiketoimintaan ja rahoitukseen liittyvät takaukset | 10 915 | 11 718
Muiden puolesta |  |
Takaukset | 2 582 | 2 436
Vuokravastuut |  |
Seuraavalla tilikaudella maksettavat | 2 923 | 2 767
Myöhemmin maksettavat | 3 566 | 3 765
Yhteensä | 6 489 | 6 532
Leasingvastuut |  |
Seuraavalla tilikaudella maksettavat | 2 513 | 1 870
Myöhemmin maksettavat | 4 528 | 3 551
Yhteensä | 7 041 | 5 421

Taloudelliset vastuut
Yhtiö on velvollinen tarkistamaan vuosina 2016 - 2024 valmistuneista kiinteistöinvestoinneista
tekemiään arvonlisäverovähennyksiä, jos kiinteistöjen verollinen käyttö vähenee
tarkistuskauden aikana. Vastuun enimmäismäärä on 1,2 miljoonaa euroa ja viimeinen
tarkistusvuosi on 2033.
24. Lähipiiriliiketoimet

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Osakeyhtiölain vaatimat lähipiiriliitetiedot |  |
Merkittävimmät konserniyhtiöt, joiden kanssa yhtiöllä on lainoja |  |
Kemira Water Solutions Inc. | 173 041 | 162 690
Kemira Chemicals Oy | 67 400 | 77 400
Kemira Chemicals (Nanjing) Co.,Ltd. | 59 679 | 56 109
Muut konserniyhtiöt | 215 208 | 242 396
Yhteensä | 515 327 | 538 594

Kemira Oyj toimii päämiehenä EMEA ja APAC liiketoiminnassa. Merkittävimmät taseen
lähipiiritapahtumat ovat konserniyhtiöiden lainat. Pääosin laina annetaan tytäryhtiön
kirjanpitovaluutassa emoyhtiön suojatessa valuuttariskin. Lainojen viitekorkoihin lisättävät
marginaalit ovat markkinaehtoisia.
Konsernissa käytetään konsernipankkitilijärjestelmiä kassanhallinnan välineenä. Mukana
ollessaan emoyhtiö toimii konsernitilien haltijana. Tytäryhtiöillä on aina oikeus sen
konsernisaamistilillä oleviin varoihin, eikä konsernitilitoiminta vaikuta tytäryhtiöiden toiminnan
jatkuvuutta heikentävästi.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 185

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS  (FAS) | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

25. Tytäryritykset

| Konsernin omistusosuus, % | Emoyhtiön omistusosuus, % |
AS Kemivesi | 100,00 | 100,00 |
Kemira Argentina S.A. | 100,00 | 51,00 |
Kemira Cell Sp. z.o.o. | 55,00 | 55,00 |
Kemira Chemicals (Nanjing) Co., Ltd. | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chemicals (UK) Ltd. | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chemicals (Yanzhou) Co., Ltd. | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chemicals Germany GmbH | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chemicals Korea Corporation | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chemie GesmbH | 100,00 | 100,00 |
Kemira Chile Comercial Limitada | 100,00 | 99,00 |
Kemira Europe Oy | 100,00 | 100,00 |
Kemira Hong Kong Company Limited | 100,00 | 100,00 |
Kemira International Finance B.V. | 100,00 | 100,00 |
Kemira KTM d.o.o. | 100,00 | 100,00 |
Kemira Purton Ltd | 100,00 | 100,00 |
Kemira Świecie Sp. z o.o. | 100,00 | 100,00 |
Kemira Water Danmark A/S | 100,00 | 100,00 |
PT Kemira Chemicals Indonesia | 99,77 | 99,77 |
PT Kemira Indonesia | 100,00 | 76,23 |
SimAnalytics Oy | 100,00 | 100,00 |

Muutokset konsernirakenteessa
Kemira Oyj osti 100% isobritannialaisen Purton Carbons Ltd.:n (nykyinen Kemira Purton Ltd.)
osakekannasta 2.10.2024.
Kemira Oyj hankki 35,2% Kemira Argentina S.A:n osakekannasta 24.9.2024.
Kemira Germany GmbH fuusioitui Kemira Chemicals Germany GmbH:on 1.1.2024.
Kemira Oyj myi Kemira Chemicals Canada Inc.:n osakkeet Kemira Europe Oy:lle 1.7.2024.
Kemira Oyj myi Kemira Chemicals, Inc osakkeet Artek US Holding Corp:lle 2.2.2024.
Konsernin tytäryritykset ja osakkuusyritykset on esitetty konsernin liitetiedossa 6.2.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 186

HALLITUKSEN VOITONJAKOEHDOTUS JA ALLEKIRJOITUKSET | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

Kemira Oyj:n hallituksen voitonjakokelpoisten varojen jakoehdotus
yhtiökokoukselle sekä tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset
Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12.2024 ovat 794 029 352 euroa, josta tilikauden
tulos on 183 609 785 euroa.
Hallitus ehdottaa 20.3.2025 pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osinkoa jaetaan
0,74 euroa osaketta kohden. Osingonmaksun täsmäytyspäivänä yhtiön hallussa oleville omille
osakkeille ei makseta osinkoa.
Voitonjakoehdotuksen tekopäivänä yhtiön ulkopuolisessa omistuksessa on 153 983 209
osaketta, jota vastaava osingon kokonaismäärä on 113 947 575 euroa. Voitonjakokelpoisia
varoja jätetään omaan pääomaan 680 081 777 euroa.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia
muutoksia. Yhtiön maksuvalmius on hyvä, eikä ehdotettu voitonjako hallituksen näkemyksen
mukaan vaaranna yhtiön maksukykyä.
Tilinpäätös on laadittu sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen ja antaa oikean ja
riittävän kuvan sekä emoyhtiöstä että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yhtiöiden
varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Lisäksi vahvistamme, että hallituksen toimintakertomus sisältää:
– Todenmukaisen kuvan liiketoiminnan kehittymisestä ja taloudellisesta tuloksesta,
– Kuvauksen merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä sekä muusta yrityksen
tilasta ja
– Kestävyysraportin, joka on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja
raportointistandardeja ja taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.
Helsingissä 10. päivänä helmikuuta 2025

Matti Kähkönen |  | Annika Paasikivi |  | Tina Sejersgård Fanø
Puheenjohtaja |  | Varapuheenjohtaja |  |
Werner Fuhrmann |  | Timo Lappalainen |  | Kristian Pullola
Mikael Staffas |  | Antti Salminen |  |
|  | Toimitusjohtaja |  |

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 187

HALLITUKSEN VOITONJAKOEHDOTUS JA ALLEKIRJOITUKSET | OSA TILINTARKASTETTUA TILINPÄÄTÖSTÄ 2024

TILINPÄÄTÖSMERKINTÄ
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä 10. päivänä helmikuuta 2025
Ernst & Young Oy
Tilintarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KHT
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 188

TILINTARKASTUSKERTOMUS

Tilintarkastuskertomus

Ernst & Young Oy Korkeavuorenkatu 32-34 00130 Helsinki Finland | Puhelin: 020 728 0190 www.ey.com/fi Y-tunnus 2204039-6 kotipaikka Helsinki

Kemira Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
LAUSUNTO
Olemme tilintarkastaneet Kemira Oyj:n (y-tunnus 0109823-0) tilinpäätöksen tilikaudelta
1.1.–31.12.2024. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, tuloslaskelman, laajan tuloslaskelman,
laskelman oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien
olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön taseen,
tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot .
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä
sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja
taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
LAUSUNNON PERUSTELUT
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat
parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja
koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5. artiklan 1
kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut
on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.2.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
TILINTARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme
mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden
tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena
kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa,
emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme täyttäneet kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
kuvatut velvollisuutemme tilinpäätöksen tilintarkastuksessa mukaan lukien näihin seikkoihin
liittyvät velvoitteemme. Tämän mukaisesti suoritimme suunnittelemamme
tilintarkastustoimenpiteet, jotka kohdistuivat arviomme mukaisesti riskeihin, jotka voivat
johtaa tilinpäätöksen olennaiseen virheellisyyteen. Suorittamamme
tilintarkastustoimenpiteet, jotka kohdistuivat myös alla mainittuihin seikkoihin, ovat olleet
perustana oheista tilinpäätöstä koskevalle lausunnollemme.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa
kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon
tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen
virheellisyyden riski.

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 189

TILINTARKASTUSKERTOMUS

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Liikearvon arvostus Liikearvoa koskevat laadintaperiaatteet ja liitetiedot esitetään liitetiedossa 3.1. Liikearvon arvostaminen on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka, koska • vuosittain suoritettavaan arvonalentumistestaukseen liittyy arvionvaraisuutta, • se perustuu pitkälle tulevaisuuteen ulottuviin markkinoita ja taloutta koskeviin oletuksiin, ja koska • liikearvon määrä on olennainen tilinpäätöksen kannalta. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2024 liikearvon määrä oli 491 miljoonaa euroa, joka on 15 % konsernin kokonaisvaroista ja 27 % konsernin omasta pääomasta. Liikearvon arvostus perustuu johdon arvioihin konsernin rahavirtaa tuottavien yksiköiden käyttöarvosta. Käyttöarvon määritykseen vaikuttavia tulevaisuuteen kohdistuvia oletuksia ovat mm. liikevaihdon kasvu, käyttökate sekä rahavirtojen diskonttauksessa käytetty diskonttokorko. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden arvioidut käyttöarvot voivat vaihdella merkittävästi niihin sisältyvien oletusten muuttuessa ja muutokset edellä mainituissa yksittäisissä oletuksissa voivat johtaa liikearvon arvon alentumiseen. | Liikearvon arvostukseen liittyvissä tarkastustoimenpiteissä hyödynsimme EY:n arvonmääritysasiantuntijoita, jotka avustivat meitä johdon arvonalentumistestauksessa käyttämien menetelmien, arvostuslaskelmien sekä laskelmiin sisältyvien oletusten asianmukaisuuden arvioinnissa. Osana johdon käyttämien menetelmien tarkastusta vertasimme arvonalentumistestauksessa noudatettuja periaatteita IAS 36 Omaisuuserien arvon alentuminen –standardin vaatimuksiin sekä tarkastimme arvonalentumislaskelmien täsmällisyyttä. Johdon arvonalentumistestauksessa tekemiä oletuksia vertasimme • hyväksyttyihin budjetteihin ja pitkän aikavälin ennusteisiin, • ulkoisista tietolähteistä saataviin tietoihin sekä • itse laskemiimme toimialan keskiarvoihin esimerkiksi rahavirtojen diskonttaamisessa käytetyn pääoman keskimääräisen kustannuksen osalta. Tämän lisäksi vertasimme johdon arvonalentumistestauksen lopputulemaa Kemiran markkina-arvoon Arvioimme myös tilinpäätöksessä liikearvon ja arvonalentumistestauksen osalta esitettyjen liitetietojen riittävyyttä sekä asianmukaisuutta.

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Muiden osakkeiden käyvän arvon määrittely Muiden osakkeiden käyvän arvon määrittelyä koskevat laadintaperiaatteet ja liitetiedot esitetään liitetiedossa 3.5. Pohjolan Voima Oyj:n (PVO) ja Teollisuuden Voima Oyj:n (TVO) osakkeiden käyvän arvon määrittely on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka koska • PVO / TVO -osakkeiden arvo on tilinpäätöksen kannalta olennainen, ja koska • käyvän arvon määrittely edellyttää johdolta merkittävää harkintaa. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2024 muihin osakkeisiin sisältyvien PVO / TVO -osakkeiden käypä arvo oli 269 miljoonaa euroa, joka on 8 % konsernin kokonaisvaroista ja 15 % konsernin omasta pääomasta. PVO / TVO -osakkeet muodostavat pääosan taseen osoittamasta muiden osakkeiden tasearvosta. Määritellessään PVO / TVO -osakkeiden käyvän arvon, Kemiran johto joutuu laatimaan mm. arvion • PVO:n sekä TVO:n sähkön tuotantokustannuksista tulevaisuudessa, • Suomessa tulevaisuudessa toteutuvista sähkön markkinahinnoista, sekä • rahavirtojen diskonttaamisessa käytettävän diskonttokoron suuruudesta. Käypään arvoon määritettyjen PVO:n ja TVO:n osakkeiden arvot voivat vaihdella merkittävästi mm. yllä olevien arvioiden muuttuessa. Muiden osakkeiden käyvän arvon määrittely oli tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka sekä EU-asetuksen 537/2014 10. artiklan 2 c -kohdassa tarkoitettu merkittävä olennaisen virheellisyyden riski. | Muiden osakkeiden käypiin arvoihin liittyvissä tarkastustoimenpiteissä, joissa on huomioitu riski olennaisesta virheellisyydestä, hyödynsimme EY:n arvonmääritysasiantuntijoita, jotka avustivat meitä johdon käyttämien menetelmien, arvostuslaskelmien sekä laskelmiin sisältyvien oletusten asianmukaisuuden arvioinnissa. Johdon käyvän arvon määrittelyssä tekemiä oletuksia vertasimme • ulkoisista tietolähteistä saatavaan arvioon sähkön tulevista tuotantokustannuksista, • ulkoisista tietolähteistä saatavaan arvioon sähkön tulevista markkinahinnoista Suomessa, ja • itse laskemaamme tulevien rahavirtojen diskonttaukseen soveltuvaan diskonttokorkoon. Tämän lisäksi arvioimme kokonaisuutena johdon tekemien arvioiden asianmukaisuutta. Arvioimme myös tilinpäätöksessä muiden osakkeiden osalta esitettyjen liitetietojen riittävyyttä sekä asianmukaisuutta.

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 190

TILINTARKASTUSKERTOMUS

TILINPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT HALLITUKSEN JA TOIMITUSJOHTAJAN
VELVOLLISUUDET
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja
täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta
sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa
ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja
konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka
liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen
perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai
konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin
tehdä niin.
TILINTARKASTAJAN VELVOLLISUUDET TILINPÄÄTÖKSEN
TILINTARKASTUKSESSA
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä
kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea
varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi
aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden
yksin tai yhdessä voitaisiin kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita
käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen
olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että
virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi
liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä
johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista
laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme
hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö
sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa
merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos
johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää
tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole
riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai
konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä
esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia
liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin
tilintarkastusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja
läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta
laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien
mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme
tilintarkastuksen aikana.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 191

TILINTARKASTUSKERTOMUS

Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet
riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden
kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan
riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä
tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen
kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös
tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa
toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä
aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voitaisiin kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin
tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
TILINTARKASTUSTOIMEKSIANTOA KOSKEVAT TIEDOT
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 21.3.2019 alkaen kuuden
vuoden ajan.
MUU INFORMAATIO
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä
tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet
toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja
odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen
yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa
tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suorittaessa hankkimamme tietämyksen kanssa tai
vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta
velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen
sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista
säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat
yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia
säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista
säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme
muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä
muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta.
Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
HALLITUKSEN TOIMEKSIANNOSTA ANNETTAVAT LAUSUMAT
Puollamme tilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys taseen osoittamien
voitonjakokelpoisten varojen käsittelystä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme
vastuuvapauden myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle
tarkastamaltamme tilikaudelta.
Helsingissä, 10. helmikuuta 2025
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KHT
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 192

VARMENNUSKERTOMUS

K estävyysraportin
varmennuskertomus

Ernst & Young Oy Korkeavuorenkatu 32-34 00130 Helsinki Finland | Puhelin: 020 728 0190 www.ey.com/fi Y-tunnus 2204039-6, kotipaikka Helsinki

Kestävyysraportin varmennus
KEMIRA OYJ:N YHTIÖKOKOUKSELLE
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kemira Oyj:n (0109823-0) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2024.
LAUSUNTO
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole
tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysraportissa ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
1) kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
2) kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088
muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852
artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Kemira Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi), sekä tietojen merkitsemisen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla
tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista
konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
LAUSUNNON PERUSTELUT
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoitetun varmuuden
antavana toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja
kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut
varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon
kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
MUU SEIKKA
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Kemira Oyj:n kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta 1.1.–
31.12.2024. Lausuntomme ei kata konsernikestävyysraportissa esitettyjä vertailutietoja.
Lausuntoamme ei ole mukautettu tämän seikan osalta.
KONSERNINKESTÄVYYSTARKASTAJAN RIIPPUMATTOMUUS JA
LAADUNHALLINTA
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä
toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten
noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 193

VARMENNUSKERTOMUS

HALLITUKSEN JA TOIMITUSJOHTAJAN VELVOLLISUUDET
Kemira Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa
säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty
prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia
varten ja tietojen merkitseminen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
• siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta
kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia;
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia
konsernikestävyysraportin, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
LUONTAISET RAJOITUKSET KESTÄVYYSRAPORTIN LAATIMISESSA
Konsernikestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien
raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja
valintoja. Konsernikestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten
tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja
arviointiepävarmuutta.
Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epävarmuutta, koska päästökertoimien
ja eri kaasujen päästöjen yhdistämiseen tarvittavien lukuarvojen määrittämisessä käytettävä
tieteellinen tieto on epätäydellistä.
Lisäksi raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja yhtiön on esitettävä mahdollisia
tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista
toimista näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen lopputulos saattaa olla erilainen, koska
ennustetut tapahtumat eivät aina toteudu odotetulla tavalla.
KONSERNIKESTÄVYYSTARKASTAJAN VELVOLLISUUDET
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden
siitä, onko konsernikestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden
katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan
päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat
konsernikestävyysraportin olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen
toimeksiannon kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta
emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin
sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen
tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen
valvonnan sivuuttamista.
KUVAUS SUORITETUISTA TOIMENPITEISTÄ
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat
luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä,
ja ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa
toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka
saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Olemme haastatelleet konsernikestävyysraportin sisältämien tietojen keräämisestä ja
raportoinnista vastaavia avainhenkilöitä.
• Hankimme haastatteluilla ymmärryksen yrityksen kontrolliympäristöstä
konsernikestävyysraportointiprosessiin liittyen.
• Arvioimme yrityksen kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin toteuttamista
suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että kaksoisolennaisuusarvioinnista
annetut tiedot ovat ESRS-standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö konsernikestävyysraportti olennaisia kestävyysteemoja koskevat
ESRS-standardien vaatimukset olennaisilta osin:
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 194

VARMENNUSKERTOMUS

– Olemme testanneet konsernikestävyysraportissa esitetyn informaation oikeellisuutta
vertaamalla informaatiota otosperusteisesti tätä tukevaan yrityksen
dokumentaatioon.
– Olemme otosperusteisesti suorittaneet analyyttisiä tarkastustoimenpiteitä ja niihin
liittyviä kyselyitä, uudelleenlaskentaa ja aineistotarkastusta, sekä testanneet tietojen
yhdistelyä arvioidaksemme konsernikestävyysraportin oikeellisuutta.
• Hankimme ymmärryksen prosessista, joilla yritys on määritellyt taksonomiakelpoiset ja
taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä annettujen tietojen
säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä 10.2.2025
Ernst & Young Oy
kestävyystarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KRT
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 195

ESEF-TILINPÄÄTÖKSEN VARMENNUSRAPORTTI

ESEF-tilinpäätöksen varmennusraportti

Ernst & Young Oy Korkeavuorenkatu 32-34 00130 Helsinki Finland | Puhelin: 020 728 0190 www.ey.com/fi Y-tunnus 2204039-6, kotipaikka Helsinki

Riippumattoman tilintarkastajan raportti Kemira Oyj:n
ESEF-tilinpäätöksestä
KEMIRA OYJ:N HALLITUKSELLE
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kemira Oyj:n (y-tunnus: 0109823-0) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu
tilinpäätös 74370031Y7RK5H88CQ48-2024-12-31-fi.zip tilikaudella 1.1.-31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-
tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu,
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen sääntelystandardin artiklan 3
mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja
yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti
sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen
yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne
katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen
sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastusyhteisömme soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien
sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista
koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission
teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko
ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission
teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on
suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon
kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin
merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten
mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen
sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 196

ESEF-TILINPÄÄTÖKSEN VARMENNUSRAPORTTI

Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat tilintarkastajan
harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä
johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Kemira Oyj:n
ESEF-tilinpäätökseen 74370031Y7RK5H88CQ48-2024 -12-31-fi.zip sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta
1.1.-31.12.2024 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin
vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Kemira Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta
1.1.-31.12.2024 on annettu 10.2.2025 päivätyllä tilintarkastuskertomuksellamme. Tällä raportilla
emme anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta
varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 20.2.2025
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Mikko Rytilahti
KHT
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 197

KONSERNIN TUNNUSLUVUT

Konsernin tunnusluvut
Kemira esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja (vaihtoehtoiset tunnusluvut), joita ei ole
määritelty IFRS-standardissa. Kemira uskoo pääomamarkkinoiden ja Kemiran johdon
seuraamien vaihtoehtoisten tunnuslukujen, kuten liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa,
yritysostot ja -myynnit pois lukien (=orgaaninen kasvu), käyttökate, operatiivinen käyttökate,
operatiivinen liikevoitto, rahavirta investointien jälkeen ja velkaantumisaste, antavan
hyödyllistä ja vertailukelpoista tietoa Kemiran liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta
tilanteesta. Tietyt vaihtoehtoiset tunnusluvut ovat myös palkitsemisen tuloskriteerejä.
Kemiran esittämiä vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään vastaavista IFRS-
tunnusluvuista, ja niitä tulee lukea yhdessä lähinnä vastaavien IFRS-tunnuslukujen kanssa.
Tunnuslukujen laskentakaavat ovat luettavissa tässä tilinpäätöksessä ja osoitteessa
www.kemira.fi > Sijoittajat > Taloustieto.

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
TULOSLASKELMA JA KANNATTAVUUS |  |  |  |  |
Liikevaihto, milj. euroa | 2 948 | 3 384 | 3 570 | 2 674 | 2 427
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 2 904 | 2 889 | — | — | —
Operatiivinen käyttökate, milj. euroa | 585 | 667 | 572 | 426 | 435
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 582 | 596 | — | — | —
Operatiivinen käyttökate, % | 19,9 | 19,7 | 16,0 | 15,9 | 17,9
Operatiivinen käyttökate, %, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 20,0 | 20,6 | — | — | —
Käyttökate (EBITDA), milj. euroa | 551 | 540 | 559 | 373 | 413
Käyttökate (EBITDA), % | 18,7 | 16,0 | 15,7 | 14,0 | 17,0
Operatiivinen liikevoitto, milj. euroa | 399 | 463 | 362 | 225 | 238
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 395 | 415 | — | — | —
Operatiivinen liikevoitto, % | 13,5 | 13,7 | 10,1 | 8,4 | 9,8
Operatiivinen liikevoitto, %, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 13,6 | 14,4 | — | — | —

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
Liikevoitto (EBIT), milj. euroa | 363 | 336 | 348 | 170 | 216
Liikevoitto (EBIT), % | 12,3 | 9,9 | 9,7 | 6,4 | 8,9
Rahoituskulut (netto), milj. euroa | 27 | 44 | 39 | 27 | 35
% liikevaihdosta | 0,9 | 1,3 | 1,1 | 1,0 | 1,4
Voitto ennen veroja, milj. euroa | 336 | 292 | 308 | 143 | 181
% liikevaihdosta | 11,4 | 8,6 | 8,6 | 5,4 | 7,5
Tilikauden tulos (emoyhtiön omistajien osuus), milj. euroa | 249 | 199 | 232 | 108 | 131
% liikevaihdosta | 8,4 | 5,9 | 6,5 | 4,0 | 5,4
Sijoitetun pääoman tuotto (ROI), % | 13,2 | 11,6 | 12,7 | 7,2 | 9,1
Oman pääoman tuotto (ROE), % | 14,5 | 11,9 | 15,4 | 8,6 | 10,9
Sidottu pääoma, milj. euroa | 1 920 | 2 156 | 2 238 | 1 995 | 1 965
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto (Operatiivinen ROCE), % ¹⁾ | 20,8 | 21,5 | 16,2 | 11,3 | 12,1
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto*, %, O&G-myynti huomioiden ⁵⁾ | 20,6 | 22,4 | — | — | —
Sidotun pääoman tuotto (ROCE), % ¹⁾ | 18,9 | 15,6 | 15,5 | 8,5 | 11,0
Tutkimus- ja kehittämiskulut, milj. euroa ¹⁾ | 34 | 34 | 33 | 28 | 29
% liikevaihdosta | 1,1 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,2
Orgaaninen kasvu, % | -1 | -2 | 27 | 11 | -7

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 198

KONSERNIN TUNNUSLUVUT

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
RAHAVIRTA |  |  |  |  |
Liiketoiminnan nettorahavirta, milj. euroa | 485 | 546 | 400 | 220 | 375
Luovutustulot käyttöomaisuuden ja tytäryritysten myynnistä, milj. euroa | 144 | 10 | 19 | 7 | 2
Investoinnit, milj. euroa | 170 | 207 | 198 | 170 | 198
% liikevaihdosta | 5,8 | 6,1 | 5,5 | 6,3 | 8,2
Investoinnit ilman yritysostoja, milj. euroa | 167 | 205 | 198 | 169 | 196
% liikevaihdosta | 5,7 | 6,1 | 5,5 | 6,3 | 8,1
Rahavirta investointien jälkeen, milj. euroa | 412 | 349 | 222 | 57 | 173
TASE JA VAKAVARAISUUS |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset varat, milj. euroa | 2 060 | 2 051 | 2 323 | 2 155 | 2 018
Oma pääoma (emoyhtiön omistajien osuus), milj. euroa | 1 785 | 1 665 | 1 670 | 1 329 | 1 192
Oma pääoma ml. määräysvallattomien omistajien osuus, milj. euroa | 1 804 | 1 684 | 1 685 | 1 343 | 1 205
Vieras pääoma, milj. euroa | 1 566 | 1 700 | 1 966 | 1 797 | 1 590
Taseen loppusumma, milj. euroa | 3 381 | 3 489 | 3 651 | 3 139 | 2 796
Nettokäyttöpääoma | 248 | 279 | 362 | 287 | 197
Korolliset nettovelat, milj. euroa | 291 | 535 | 771 | 850 | 759
Omavaraisuusaste, % | 53 | 48 | 46 | 43 | 43
Velkaantuneisuus (gearing), % | 16 | 32 | 46 | 63 | 63
Korolliset nettovelat / käyttökate | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 2,3 | 1,8

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
HENKILÖSTÖ |  |  |  |  |
Henkilömäärä kauden lopussa | 4 698 | 4 915 | 4 902 | 4 926 | 4 921
Henkilömäärä keskimäärin | 4 746 | 4 946 | 4 936 | 4 947 | 5 038
josta Suomessa | 818 | 806 | 780 | 784 | 790
Palkat ja palkkiot, milj. euroa | 335 | 343 | 339 | 288 | 303
VALUUTTAKURSSIT |  |  |  |  |
Merkittävimmät valuuttakurssit 31.12. |  |  |  |  |
USD | 1,039 | 1,105 | 1,067 | 1,133 | 1,227
CAD | 1,495 | 1,464 | 1,444 | 1,439 | 1,563
SEK | 11,459 | 11,096 | 11,122 | 10,250 | 10,034
CNY | 7,583 | 7,851 | 7,358 | 7,195 | 8,023
BRL | 6,425 | 5,362 | 5,639 | 6,310 | 6,374
OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT |  |  |  |  |
Osakekohtainen tulos, laimentamaton, euroa ²⁾ | 1,62 | 1,30 | 1,51 | 0,71 | 0,86
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa ²⁾ | 1,61 | 1,28 | 1,50 | 0,70 | 0,86
Liiketoiminnan nettorahavirta/osake, euroa ²⁾ | 3,15 | 3,56 | 2,61 | 1,44 | 2,45
Osinko/osake, euroa ²⁾ ³⁾ | 0,74 | 0,68 | 0,62 | 0,58 | 0,58
Osinkosuhde, % ²⁾ ³⁾ | 45,7 | 52,4 | 41,0 | 82,2 | 67,5
Efektiivinen osinkotuotto, % ²⁾ ³⁾ | 3,8 | 4,1 | 4,3 | 4,4 | 4,5
Oma pääoma/osake, euroa ²⁾ | 11,59 | 10,84 | 10,89 | 8,68 | 7,80
Hinta/osakekohtainen tulos (P/E) ²⁾ | 12,04 | 12,95 | 9,48 | 18,88 | 15,07
Hinta/oma pääoma per osake ²⁾ | 1,68 | 1,55 | 1,32 | 1,54 | 1,66
Hinta/liiketoiminnan rahavirta per osake ²⁾ | 6,20 | 4,72 | 5,49 | 9,27 | 5,28
Osingonjako, milj. euroa ³⁾ | 113,9 | 104,5 | 95,1 | 88,8 | 88,7

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 199

KONSERNIN TUNNUSLUVUT

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
OSAKKEEN HINTA JA KAUPANKÄYNTI |  |  |  |  |
Osakkeen hinta, ylin, euroa | 24,58 | 18,22 | 14,94 | 14,66 | 14,24
Osakkeen hinta, alin, euroa | 15,96 | 13,51 | 10,36 | 12,64 | 8,02
Osakkeen hinta, keskimäärin, euroa | 19,84 | 15,36 | 12,57 | 13,67 | 11,55
Osakkeen hinta 31.12., euroa | 19,52 | 16,79 | 14,33 | 13,33 | 12,94
Osakkeen vaihto (1 000 kpl) ⁴⁾ | 46 801 | 43 852 | 37 017 | 57 478 | 75 885
Osuus osakekannasta, % | 30 | 29 | 24 | 38 | 50
Osakekannan markkina-arvo 31.12. ²⁾ | 3 006 | 2 579 | 2 198 | 2 041 | 1 979
OSAKEMÄÄRÄT JA OSAKEPÄÄOMA |  |  |  |  |
Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton (1 000 ²⁾ | 153 921 | 153 573 | 153 320 | 153 092 | 152 879
Keskimääräinen osakemäärä, laimennettu (1 000) ²⁾ | 155 234 | 155 051 | 154 261 | 153 785 | 153 373
Osakemäärä 31.12., laimentamaton (1 000) ²⁾ | 153 983 | 153 620 | 153 352 | 153 127 | 152 924
Osakemäärä 31.12., laimennettu (1 000) ²⁾ | 155 409 | 155 303 | 154 894 | 154 068 | 153 744
Ulkona olevien osakkeiden lisäykset (+) / vähennykset (-) (1 000) | 363 | 267 | 225 | 203 | 275
Osakepääoma, milj. euroa | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8 | 221,8

1) 12 kuukauden liukuva keskiarvo.
2) Osakkeiden lukumäärä, joka ei sisällä konsernin omistamia omia osakkeita.
3) Osinko vuodelta 2024 on hallituksen ehdotus osingoksi yhtiökokoukselle.
4) Osakevaihto Nasdaq Helsinki.
5) Vertailuvuoden 2023 luvut on oikaistu, koska Kemira myi Oil & Gas (O&G) -liiketoimintansa 2.2.2024. Oil & Gas -
liiketoiminnan myynnillä oikaistut luvut kuvaavat Kemiran Pulp & Paper - ja Industry & Water -segmenttien liiketoimintaa
myynnin jälkeen.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 200

TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT

Tunnuslukujen laskentakaavat
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | KÄYTTÖTARKOITUS
KÄYTTÖKATE | = |  | Liikevoitto + poistot + arvonalentumiset |  | Käyttökate kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta, kun liikevoittoon lisätään poistot ja arvonalentumiset. Tunnuslukua käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa.
OPERATIIVINEN KÄYTTÖKATE | = |  | Liikevoitto + poistot + arvonalentumiset +/- vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Operatiivinen käyttökate kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta, kun liikevoittoon lisätään poistot ja arvonalentumiset. Tunnuslukua käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa. Tunnusluku lasketaan oikaisemalla käyttökatteesta vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, jolloin se parantaa toiminnan kannattavuuden vertailtavuutta eri kausien välillä.
VERTAILUKELPOISUUTEEN VAIKUTTAVAT ERÄT ¹⁾ | = |  | Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat + transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa + liiketoimintojen ja omaisuuden myynti + muut erät |  | Käytetään osatekijänä operatiivisen käyttökatteen ja operatiivisen liikevoiton laskennassa.
LIIKEVOITTO | = |  | Liikevaihto + liiketoiminnan muut tuotot - liiketoiminnan kulut - poistot ja arvonalentumiset + osuus osakkuusyritysten tuloksista |  | Liikevoittoa käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa. Tunnusluku kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta ennen rahoituseriä ja veroja.
OPERATIIVINEN LIIKEVOITTO | = |  | Liikevoitto +/- vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | Operatiivista liikevoittoa käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa. Tunnusluku kuvaa liiketoiminnan kannattavuutta ennen rahoituseriä ja veroja. Tunnusluku lasketaan oikaisemalla liikevoitosta vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, jolloin se parantaa toiminnan kannattavuuden vertailtavuutta eri kausien välillä.
KOROLLISET NETTOVELAT | = |  | Korolliset velat - rahavarat |  | Korollisia nettovelkoja käytetään konsernin velkaantuneisuuden seurannassa.
OMAVARAISUUSASTE (%) | = | 100 x | Oma pääoma |  | Omavaraisuusaste (%) kertoo kuinka suuri osuus varallisuudesta on katettu omalla pääomalla.
Taseen loppusumma - saadut ennakot |
VELKAANTUNEISUUS (%) | = | 100 x | Korolliset nettovelat |  | Velkaantuneisuus (%) mittaa korollisten nettovelkojen suhdetta omaan pääomaan.
Oma pääoma |
SIJOITETUN PÄÄOMAN TUOTTO (ROI) (%) | = | 100 x | Voitto ennen veroja + korkokulut + muut rahoituskulut |  | Sijoitetun pääoman tuotto (%) mittaa kuinka tehokkaasti sijoitettua pääomaa käytetään.
Taseen loppusumma - korottomat velat ²⁾ |

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 201

TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | KÄYTTÖTARKOITUS
OMAN PÄÄOMAN TUOTTO (ROE) (%) | = | 100 x | Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto |  | Oman pääoman tuottoa (%) käytetään mittaamaan kuinka tehokkaasti emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma on käytössä.
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma ²⁾ |
SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO (%) | = | 100 x | Liikevoitto ³⁾ |  | Sidotun pääoman tuottoa (%) käytetään mittaamaan sidotun pääoman käytön tehokkuutta.
Sidottu pääoma ⁴⁾ |
OPERATIIVINEN SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO (%) (OPERATIIVINEN ROCE) (%) | = | 100 x | Operatiivinen liikevoitto ³⁾ |  | Operatiivisen sidotun pääoman tuottoa (%) käytetään mittaamaan sidotun pääoman käytön tehokkuutta.
Sidottu pääoma ⁴⁾ |
RAHAVIRTA INVESTOINTIEN JÄLKEEN | = |  | Liiketoiminnan nettorahavirta + investointien nettorahavirta |  | Rahavirta investointien jälkeen on tunnusluku, joka kuvaa liiketoiminnan rahavirtaa investointien jälkeen eli vapaata rahavirtaa, joka jää jäljelle esim. osingon ja velkojen maksuun.
KOROLLISET NETTOVELAT / KÄYTTÖKATE | = |  | Korolliset nettovelat |  | Korolliset nettovelat / käyttökate tunnusluku mittaa konsernin pääomarakennetta. Tunnusluku kuvaa kuinka kauan korollisten nettovelkojen maksaminen kestäisi nykyisellä kannattavuustasolla mikäli käyttökate kokonaisuudessaan käytettäisiin velkojen poismaksuun.
Liikevoitto + poistot, arvonalentumiset ja arvonalentumisten peruutukset |
NETTORAHOITUSKUSTANNUS (%) | = | 100 x | Rahoituskulut, netto - osinkotuotot +/- valuuttakurssierot |  | Nettorahoituskustannus (%) kuvaa rahoituskulurakennetta ja tunnuslukua voidaan verratta vallitsevaan keskimääräiseen korkotasoon.
Korolliset nettovelat ²⁾ |
NETTOKÄYTTÖPÄÄOMA | = |  | Vaihto-omaisuus + myyntisaamiset + muut saamiset, pois lukien johdannaissaamiset, jaksotetut korkotuotot ja muut rahoituserät - ostovelat - muut velat, poislukien johdannaisvelat, jaksotetut korkokulut ja muut rahoituserät |  | Nettokäyttöpääomaa kertoo liiketoimintaan sitoutuvan pääoman määrän eli kuvaa rahamäärää, jota tarvitaan pyörittämään konsernin päivittäistä toimintaa.
SIDOTTU PÄÄOMA | = |  | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet + käyttöoikeusomaisuuserät + aineettomat hyödykkeet + nettokäyttöpääoma + osuudet osakkuusyrityksissä |  | Sidottu pääoma kuvaa konsernin toimintaan sitoutunutta pääomaa (esim. tuotantolaitokset), joka on edellytys konsernin myytävien tuotteiden valmistukselle. Sidottua pääomaa käytetään osatekijänä sidotun pääoman tuotto -tunnusluvun laskemisessa.
INVESTOINNIT | = |  | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet + aineettomat hyödykkeet + muut osakkeet + osakkuusyrityssijoitukset |  | Investoinnit ovat pitkäaikaisten omaisuuserien (esim. tuotantolaitosten) hankintaan käytettyä rahaa. Tunnusluku on osa rahavirtalaskelmaa.

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 202

TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | KÄYTTÖTARKOITUS
INVESTOINNIT ILMAN YRITYSOSTOJA | = |  | Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet + aineettomat hyödykkeet + muut osakkeet + osakkuusyrityssijoitukset - yrityskaupat |  | Investoinnit ilman yritysostoja ovat pitkäaikaisten omaisuuserien hankintaan käytettyä rahaa pois lukien yritysostot. Tunnusluku on osa rahavirtalaskelmaa.
ORGAANINEN KASVU (%) | = |  | Liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien |  | Orgaaninen kasvu kuvaa liikevaihdon kasvua paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien.
TUOTTOARVO | = |  | Operatiivinen käyttökate x 8 - korolliset nettovelat |  | Tuottoarvoa käytetään palkitsemisen kriteerinä konsernin osakeperusteisissa kannustimissa.

1) Ne taloudelliset tunnusluvut, jotka eivät ole IFRS-standardien mukaan määriteltyjä, voivat sisältää Kemiran taloudellisen raportoinnin vertailukelpoisuuteen vaikuttavia tuottoja ja kuluja. Yleensä nämä vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät ovat
uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmia, transaktio- ja integraatiokuluja yrityshankinnoista sekä liiketoimintojen ja omaisuuden myyntejä.
2) Keskimäärin.
3) Liikevoitto on 12 kuukauden liukuva luku katsauskauden lopussa.
4) 12 kuukauden liukuva keskiarvo.
Osakekohtaiset tunnusluvut

TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ |  | TUNNUSLUKU |  |  | TUNNUSLUVUN MÄÄRITELMÄ
OSAKEKOHTAINEN TULOS (EPS) | = |  | Emoyhtiön omistajien osuus tilikauden voitosta |  | OSAKKEEN HINTA KESKIMÄÄRIN | = |  | Osakkeen vaihto euroa vuodessa
Keskimääräinen osakemäärä |  | Osakkeen vaihto kpl vuodessa
LIIKETOIMINNAN NETTORAHAVIRTA / OSAKE | = |  | Liiketoiminnasta kertynyt nettorahavirta |  | HINTA / OSAKEKOHTAINEN TULOS (P/E) | = |  | Osakkeen hinta 31.12.
Keskimääräinen osakemäärä |  | Osakekohtainen tulos (EPS), laimentamaton
OSINKO / OSAKE | = |  | Tilikaudelta jaettu osinko |  | HINTA / OMA PÄÄOMA PER OSAKE | = |  | Osakkeen hinta 31.12.
Osakkeiden lukumäärä 31.12. |  | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma per osake
OSINKOSUHDE (%) | = | 100 x | Osakekohtainen osinko |  | HINTA / LIIKETOIMINNAN NETTORAHAVIRTA PER OSAKE | = |  | Osakkeen hinta 31.12.
Osakekohtainen tulos (EPS), laimentamaton |  | Liiketoiminnan nettorahavirta per osake
EFEKTIIVINEN OSINKOTUOTTO (%) | = | 100 x | Osakekohtainen osinko |  | OSAKKEIDEN VAIHDON OSUUS OSAKEKANNASTA (%) | = | 100 x | Kauden aikana vaihdettujen osakkeiden lukumäärä päämarkkinapaikassa
Osakkeen hinta 31.12. |  | Keskimääräinen osakemäärä
OMA PÄÄOMA / OSAKE | = |  | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma 31.12. |  |  |  |  |
Osakkeiden lukumäärä 31.12. |  |  |  |  |

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 203

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

Tunnuslukujen täsmäytys IFRS-lukuihin

|  |  |  |  | 2024 |  |  |  |  | 2023
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Liikevaihto, O&G-myynti huomioiden |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 422,9 | 412,4 | 399,0 | 412,4 | 1 646,7 | 504,6 | 421,2 | 403,6 | 418,8 | 1 748,2
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 295,9 | 321,0 | 328,6 | 311,3 | 1 256,9 | 291,0 | 287,9 | 290,7 | 271,4 | 1 140,9
Yhteensä, O&G-myynti huomioiden | 718,8 | 733,4 | 727,6 | 723,7 | 2 903,5 | 795,6 | 709,1 | 694,3 | 690,2 | 2 889,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevaihdossa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Industry & Water, O&G-myynnin vaikutus | 44,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 44,5 | 110,5 | 131,0 | 134,4 | 118,7 | 494,6
Yhteensä | 44,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 44,5 | 110,5 | 131,0 | 134,4 | 118,7 | 494,6
Liikevaihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 422,9 | 412,4 | 399,0 | 412,4 | 1 646,7 | 504,6 | 421,2 | 403,6 | 418,8 | 1 748,2
Industry & Water | 340,5 | 321,0 | 328,6 | 311,3 | 1 301,4 | 401,5 | 418,9 | 425,1 | 390,0 | 1 635,5
Yhteensä | 763,3 | 733,4 | 727,6 | 723,7 | 2 948,1 | 906,0 | 840,1 | 828,7 | 808,8 | 3 383,7
Operatiivinen käyttökate, O&G-myynti huomioiden |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 88,2 | 67,9 | 70,7 | 76,2 | 303,1 | 109,4 | 65,2 | 68,9 | 87,5 | 330,9
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 71,0 | 72,6 | 76,7 | 58,8 | 279,1 | 60,1 | 68,1 | 75,0 | 61,8 | 265,0
Yhteensä, O&G-myynti huomioiden | 159,2 | 140,5 | 147,4 | 135,0 | 582,1 | 169,4 | 133,3 | 143,8 | 149,3 | 595,9
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät operatiivisessa käyttökatteessa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 3,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3,3 | 23,2 | 17,7 | 16,5 | 13,4 | 70,8
Yhteensä | 3,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3,3 | 23,2 | 17,7 | 16,5 | 13,4 | 70,8

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 204

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

|  |  |  |  | 2024 |  |  |  |  | 2023
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Operatiivinen käyttökate |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 88,2 | 67,9 | 70,7 | 76,2 | 303,1 | 109,4 | 65,2 | 68,9 | 87,5 | 330,9
Industry & Water | 74,3 | 72,6 | 76,7 | 58,8 | 282,3 | 83,3 | 85,8 | 91,5 | 75,2 | 335,8
Yhteensä | 162,5 | 140,5 | 147,4 | 135,0 | 585,4 | 192,6 | 151,0 | 160,3 | 162,7 | 666,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | -0,1 | -0,9 | -4,1 | -15,4 | -20,6 | -8,5 | -1,3 | -0,1 | -13,0 | -22,9
Industry & Water | -8,3 | -2,4 | -0,3 | -3,1 | -14,1 | 0,0 | -2,4 | -3,0 | -98,4 | -103,7
Yhteensä | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -18,5 | -34,8 | -8,5 | -3,7 | -3,1 | -111,4 | -126,7
Käyttökate |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 88,0 | 67,0 | 66,6 | 60,8 | 282,4 | 100,9 | 63,9 | 68,7 | 74,5 | 308,0
Industry & Water | 66,0 | 70,1 | 76,3 | 55,7 | 268,2 | 83,3 | 83,5 | 88,5 | -23,2 | 232,0
Yhteensä | 154,1 | 137,1 | 142,9 | 116,5 | 550,7 | 184,1 | 147,4 | 157,2 | 51,3 | 540,0
Operatiivinen liikevoitto, O&G-myynti huomioiden |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 59,8 | 38,0 | 41,1 | 45,0 | 183,8 | 80,4 | 37,6 | 39,8 | 58,6 | 216,3
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 54,6 | 56,0 | 59,7 | 41,3 | 211,7 | 44,1 | 52,0 | 58,0 | 45,1 | 199,2
Yhteensä, O&G-myynti huomioiden | 114,4 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 395,5 | 124,4 | 89,6 | 97,8 | 103,7 | 415,5
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät operatiivisessa liikevoitossa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Industry & Water, O&G-myynti huomioiden | 3,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3,2 | 17,4 | 11,3 | 9,9 | 8,9 | 47,6
Yhteensä | 3,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3,2 | 17,4 | 11,3 | 9,9 | 8,9 | 47,6
Operatiivinen liikevoitto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 59,8 | 38,0 | 41,1 | 45,0 | 183,8 | 80,4 | 37,6 | 39,8 | 58,6 | 216,3
Industry & Water | 57,8 | 56,0 | 59,7 | 41,3 | 214,9 | 61,5 | 63,3 | 67,8 | 54,1 | 246,7
Yhteensä | 117,6 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 398,7 | 141,9 | 100,9 | 107,6 | 112,6 | 463,0

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 205

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

|  |  |  |  | 2024 |  |  |  |  | 2023
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | -0,1 | -0,9 | -4,1 | -16,1 | -21,3 | -8,5 | -1,3 | -0,1 | -13,0 | -22,9
Industry & Water | -8,3 | -2,4 | -0,3 | -3,1 | -14,1 | 0,0 | -2,4 | -3,0 | -98,4 | -103,7
Yhteensä | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -19,2 | -35,5 | -8,5 | -3,7 | -3,1 | -111,4 | -126,7
Liikevoitto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 59,6 | 37,1 | 36,9 | 28,8 | 162,4 | 71,9 | 36,3 | 39,7 | 45,5 | 193,4
Industry & Water | 49,5 | 53,6 | 59,4 | 38,2 | 200,8 | 61,5 | 61,0 | 64,8 | -44,3 | 143,0
Yhteensä | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2 | 133,4 | 97,2 | 104,5 | 1,3 | 336,4
Operatiivinen käyttökate | 162,5 | 140,5 | 147,4 | 135,0 | 585,4 | 192,6 | 151,0 | 160,3 | 162,7 | 666,7
Uudelleenjärjestely- ja kustannussäästöohjelmat | -0,2 | -1,0 | -1,2 | -10,1 | -12,5 | 0,0 | -1,0 | 0,0 | 0,1 | -0,9
Transaktio- ja integraatiokulut yrityshankinnoissa | -0,1 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | -0,2 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | -0,1 | -0,2
Liiketoimintojen ja omaisuuden myynti | -7,9 | -2,2 | -3,3 | -8,4 | -21,8 | -8,9 | -2,6 | -3,1 | -111,3 | -125,9
Muut erät | -0,1 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | -0,2 | 0,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -18,5 | -34,8 | -8,5 | -3,7 | -3,1 | -111,4 | -126,7
Käyttökate | 154,1 | 137,1 | 142,9 | 116,5 | 550,7 | 184,1 | 147,4 | 157,2 | 51,3 | 540,0
Operatiivinen liikevoitto | 117,6 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 398,7 | 141,9 | 100,9 | 107,6 | 112,6 | 463,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -8,4 | -3,3 | -4,5 | -18,5 | -34,8 | -8,5 | -3,7 | -3,1 | -111,4 | -126,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät poistoissa ja arvonalentumisissa | 0,0 | 0,0 | 0,0 | -0,7 | -0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Liikevoitto | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2 | 133,4 | 97,2 | 104,5 | 1,3 | 336,4
SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO JA OPERATIIVINEN SIDOTUN PÄÄOMAN TUOTTO |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Operatiivinen liikevoitto | 117,6 | 94,0 | 100,8 | 86,2 | 398,7 | 141,9 | 100,9 | 107,6 | 112,6 | 463,0
Liikevoitto | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2 | 133,4 | 97,2 | 104,5 | 1,3 | 336,4
Sidottu pääoma ¹⁾ | 2 092,9 | 2 032,1 | 1 963,2 | 1 920,1 | 1 920,1 | 2 244,5 | 2 221,5 | 2 188,9 | 2 155,5 | 2 155,5
Operatiivinen sidotun pääoman tuotto, % | 21,0 | 21,3 | 21,7 | 20,8 | 20,8 | 19,4 | 21,0 | 21,6 | 21,5 | 21,5
Sidotun pääoman tuotto (ROCE), % | 14,9 | 15,0 | 15,2 | 18,9 | 18,9 | 18,7 | 20,1 | 21,3 | 15,6 | 15,6

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 206

TUNNUSLUKUJEN TÄSMÄYTYS IFRS-LUKUIHIN

|  |  |  |  | 2024 |  |  |  |  | 2023
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
NETTOKÄYTTÖPÄÄOMA |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Vaihto-omaisuus | 292,6 | 299,9 | 301,3 | 307,9 | 307,9 | 421,5 | 383,9 | 347,5 | 281,8 | 281,8
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 449,4 | 434,6 | 434,9 | 420,1 | 420,1 | 517,6 | 494,4 | 496,8 | 468,2 | 468,2
Poislukien rahoituserät muissa saamisissa | -12,1 | -6,7 | -8,1 | -7,1 | -7,1 | -23,7 | -21,9 | -10,0 | -18,6 | -18,6
Ostovelat ja muut velat | 586,8 | 530,9 | 516,4 | 517,8 | 517,8 | 633,2 | 552,6 | 569,4 | 489,4 | 489,4
Poislukien rahoituserät muissa veloissa | -143,3 | -86,9 | -88,1 | -44,5 | -44,5 | -127,7 | -78,2 | -83,1 | -37,0 | -37,0
Nettokäyttöpääoma | 286,4 | 283,8 | 299,8 | 247,7 | 247,7 | 409,9 | 382,0 | 347,9 | 278,9 | 278,9
KOROLLISET NETTOVELAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat | 491,7 | 494,1 | 488,5 | 547,1 | 547,1 | 832,6 | 639,6 | 641,8 | 615,7 | 615,7
Lyhytaikaiset korolliset velat | 456,1 | 258,9 | 254,9 | 263,6 | 263,6 | 148,8 | 325,5 | 327,8 | 322,1 | 322,1
Korolliset velat | 947,8 | 753,0 | 743,5 | 810,7 | 810,7 | 981,4 | 965,1 | 969,6 | 937,8 | 937,8
Rahavarat | 572,2 | 384,6 | 433,6 | 519,2 | 519,2 | 273,2 | 299,5 | 403,1 | 402,5 | 402,5
Korolliset nettovelat | 375,6 | 368,4 | 309,8 | 291,5 | 291,5 | 708,2 | 665,5 | 566,5 | 535,2 | 535,2

1) 12 kuukauden liukuva keskiarvo.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 207

TULOSKEHITYS NELJÄNNESVUOSITTAIN

Tuloskehitys neljännesvuosittain

| 2024 | 2023
Milj. euroa | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä | 1-3 | 4-6 | 7-9 | 10-12 | Yhteensä
Liikevaihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 422,9 | 412,4 | 399,0 | 412,4 | 1 646,7 | 504,6 | 421,2 | 403,6 | 418,8 | 1 748,2
Industry & Water | 340,5 | 321,0 | 328,6 | 311,3 | 1 301,4 | 401,5 | 418,9 | 425,1 | 390,0 | 1 635,5
Yhteensä | 763,3 | 733,4 | 727,6 | 723,7 | 2 948,1 | 906,0 | 840,1 | 828,7 | 808,8 | 3 383,7
Käyttökate ¹⁾ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 88,0 | 67,0 | 66,6 | 60,8 | 282,4 | 100,9 | 63,9 | 68,7 | 74,5 | 308,0
Industry & Water | 66,0 | 70,1 | 76,3 | 55,7 | 268,2 | 83,3 | 83,5 | 88,5 | -23,2 | 232,0
Yhteensä | 154,1 | 137,1 | 142,9 | 116,5 | 550,7 | 184,1 | 147,4 | 157,2 | 51,3 | 540,0
Liikevoitto ¹⁾ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pulp & Paper | 59,6 | 37,1 | 36,9 | 28,8 | 162,4 | 71,9 | 36,3 | 39,7 | 45,5 | 193,4
Industry & Water | 49,5 | 53,6 | 59,4 | 38,2 | 200,8 | 61,5 | 61,0 | 64,8 | -44,3 | 143,0
Yhteensä | 109,2 | 90,7 | 96,3 | 67,0 | 363,2 | 133,4 | 97,2 | 104,5 | 1,3 | 336,4
Rahoituskulut, netto | -8,3 | -6,6 | -6,9 | -5,1 | -26,9 | -10,7 | -12,1 | -9,9 | -11,6 | -44,4
Voitto ennen veroja | 100,9 | 84,1 | 89,4 | 61,9 | 336,3 | 122,7 | 85,1 | 94,6 | -10,3 | 292,0
Tuloverot | -21,9 | -18,7 | -22,2 | -10,8 | -73,6 | -27,2 | -17,4 | -19,3 | -16,7 | -80,7
Tilikauden tulos | 79,0 | 65,4 | 67,2 | 51,1 | 262,7 | 95,4 | 67,7 | 75,2 | -27,1 | 211,3
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Emoyhtiön omistajille | 75,8 | 62,0 | 63,6 | 48,0 | 249,4 | 92,9 | 64,7 | 71,7 | -30,2 | 199,1
Määräysvallattomille omistajille | 3,2 | 3,4 | 3,6 | 3,0 | 13,2 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 3,1 | 12,2
Tilikauden tulos | 79,0 | 65,4 | 67,2 | 51,1 | 262,7 | 95,4 | 67,7 | 75,2 | -27,1 | 211,3
Osakekohtainen tulos, laimentamaton, euroa | 0,49 | 0,40 | 0,41 | 0,31 | 1,62 | 0,61 | 0,42 | 0,47 | -0,20 | 1,30
Osakekohtainen tulos, laimennettu, euroa | 0,49 | 0,40 | 0,41 | 0,31 | 1,61 | 0,60 | 0,42 | 0,46 | -0,20 | 1,28

1) Sisältävät vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 208

OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT

Osakkeet ja osakkeenomistajat
Osakkeet ja osakepääoma
31.12.2024 Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden määrä oli
155 342 557. Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa.
Osakkeenomistajat
Vuoden 2024 lopussa Kemira Oyj:llä oli 48 255 rekisteröityä osakkeenomistajaa (31.12.2023:
49 659). Ulkomaisten osakkeenomistajien osuus oli 38,3 % (31.12.2023: 34,7 %)
hallintarekisteröidyt omistukset mukaan lukien. Kotitalouksien osuus oli
18,1 % (31.12.2023: 19,0 %). Kemiralla oli hallussaan omia osakkeita 1 359 348 kappaletta
(31.12.2023: 1 722 725), mikä vastaa 0,9 % (31.12.2023: 1,1 %) Kemira Oyj:n osakkeista.
Kuukausittain päivitettävä luettelo Kemiran suurimmista osakkeenomistajista on saatavilla
yhtiön internet-sivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat.
Listaus ja kaupankäynti
Kemira Oyj:n osakkeet on listattu Nasdaq Helsingissä. Osakkeiden kaupankäyntitunnus on
KEMIRA ja ISIN-koodi FI0009004824.
Kemira Oyj:n osakekurssi nousi 16 % raportointikauden aikana, ja Kemira Oyj:n osakkeen
päätöskurssi Nasdaq Helsingissä oli joulukuun 2024 lopussa 19,52 euroa (31.12.2023: 16,79).
Osakkeen ylin hinta oli 24,58 euroa ja alin 15,96 euroa tammi-joulukuussa 2024. Osakkeen
keskikurssi oli 19,84 euroa. Yhtiön markkina-arvo omilla osakkeilla vähennettynä oli joulukuun
2024 lopussa 3 006 miljoonaa euroa (31.12.2023: 2 579).
Tammi-joulukuussa 2024 Kemira Oyj:n Nasdaq Helsingissä vaihdettujen osakkeiden
kaupankäyntiarvo oli 892 miljoonaa euroa (1-12/2023: 688). Osakkeiden keskimääräinen
päivävaihto oli 183 567 osaketta (1-12/2023: 174 707). Kemira Oyj:n osakkeiden kokonaisvaihto
tammi-joulukuussa 2024 oli 63 miljoonaa kappaletta (1-12/2023: 57 miljoonaa kappaletta),
josta 25 % (1-12/2023: 23 %) tapahtui muilla kaupankäyntipaikoilla (esim. Turquoise, CBOE
DXE). Lähde: Nasdaq ja Kemira.com.
Kemira pääsi mukaan Stoxx Europe 600 -indeksiin kesäkuussa sekä OMX25-indeksiin
elokuussa.
Ajantasainen tieto Kemiran osakekurssista on luettavissa yhtiön internetsivuilla
kemira.com/sijoittajat.
Osinko ja osinkopolitiikka
Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat 31.12.2024 olivat 794 029 352 euroa, josta tilikauden
tuloksen osuus oli 183 609 785 euroa. Yhtiön taloudellisessa tilanteessa ei ole tilikauden
päättymisen jälkeen tapahtunut olennaisia muutoksia.
Kemira Oyj:n hallitus ehdottaa 20.3.2025 pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että
31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella maksetaan 0,74 euron
osakekohtainen osinko eli yhteensä 114 miljoonaa euroa. Osinko maksetaan kahdessa erässä.
Ensimmäinen erä 0,37 euroa osakkeelta maksetaan osakkeenomistajalle, joka on
osingonmaksun täsmäytyspäivänä 24.3.2025 merkittynä Euroclear Finland Oy:n pitämään
yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingon ensimmäinen erä maksetaan
3.4.2025. Toinen erä 0,37 euroa osakkeelta maksetaan marraskuussa 2025. Toinen erä
maksetaan osakkeenomistajalle, joka on osingonmaksun täsmäytyspäivänä merkittynä
Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus päättää lokakuussa
pidettäväksi sovitussa kokouksessaan toisen erän osingonmaksun täsmäytyspäivän ja
osingonmaksupäivän. Osingonmaksun täsmäytyspäivän suunnitellaan olevan 28.10.2025 ja
osingonmaksupäivän aikaisintaan 4.11.2025. Kemiran tavoitteena on jakaa kilpailukykyistä ja
ajan myötä kasvavaa osinkoa.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 209

OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT

Hallituksen valtuutukset
Vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään 6 500 000
yhtiön oman osakkeen hankkimisesta (”Hankkimisvaltuutus”). Tämä vastaa noin 4,2 % yhtiön
kaikista osakkeista ja äänistä. Omat osakkeet hankitaan yhtiön vapaalla omalla pääomalla joko
kaikille osakkeenomistajille osoitetulla ostotarjouksella yhtäläisin ehdoin ja hallituksen
päättämään hintaan tai muutoin kuin yhtiön osakkeenomistajien omistamien osakkeiden
suhteessa (suunnattu hankkiminen). Valtuutuksen nojalla ostotarjouksella hankittavista
osakkeista maksettavan vastikkeen tulee perustua yhtiön osakkeen hintaan julkisessa
kaupankäynnissä siten, että hankittavien osakkeiden vähimmäishinta on osakkeen alin
julkisessa kaupankäynnissä noteerattu markkinahinta valtuutuksen voimassaoloaikana ja
enimmäishinta vastaavasti osakkeen korkein julkisessa kaupankäynnissä noteerattu
markkinahinta valtuutuksen voimassaoloaikana. Valtuutuksen nojalla suunnatusti
hankittavista osakkeista maksettavan vastikkeen tulee perustua osakkeiden hankintapäivänä
julkisessa kaupankäynnissä muodostuvaan hintaan tai muuten markkinoilla muodostuvaan
hintaan. Osakkeet hankitaan ja maksetaan Nasdaq Helsingin sääntöjen ja Euroclear Finland
Oy:n sääntöjen sekä muun soveltuvan sääntelyn mukaisesti. Osakkeita hankitaan
käytettäväksi mahdollisten yrityskauppojen tai ‑järjestelyjen rahoittamisessa tai
toteuttamisessa, yhtiön pääomarakenteen kehittämiseksi, osakkeen likviditeetin
parantamiseksi tai käytettäväksi yhtiön hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamiseen
tai yhtiön osakepalkkiojärjestelmien toteuttamiseen. Osakkeet voidaan edellä mainittujen
tarkoitusten toteuttamiseksi pitää yhtiöllä, luovuttaa edelleen tai mitätöidä. Hallitus päättää,
miten osakkeita hankitaan ja muista omien osakkeiden hankkimiseen liittyvistä ehdoista.
Hankkimisvaltuutus on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka.
Valtuutusta ei ollut käytetty 31.12.2024 mennessä.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhdessä tai useammassa erässä enintään 15
600 000 uuden osakkeen antamisesta sekä enintään 7 800 000 yhtiön hallussa olevan yhtiön
oman osakkeen luovuttamisesta (”Osakeantivaltuutus”). Uudet osakkeet voidaan antaa ja
yhtiön hallussa olevat omat osakkeet luovuttaa joko maksua vastaan tai maksutta. Uudet
osakkeet voidaan antaa ja yhtiöllä olevat omat osakkeet luovuttaa yhtiön osakkeenomistajille
siinä suhteessa kuin he ennestään omistavat yhtiön osakkeita tai osakkeenomistajan
etuoikeudesta poiketen suunnatulla osakeannilla, jos siihen on yhtiön kannalta painava
taloudellinen syy, kuten yrityskauppojen tai -järjestelyjen rahoittaminen tai toteuttaminen,
yhtiön pääomarakenteen kehittäminen, osakkeen likviditeetin parantaminen tai, jos se on
perusteltua, yhtiön hallituksen jäsenten vuosipalkkioiden maksamisen tai yhtiön
osakepalkkiojärjestelmien toteuttaminen. Suunnattu osakeanti voi olla maksuton vain yhtiön
osakepalkkiojärjestelmien toteuttamisen yhteydessä. Uusia osakkeita annettaessa
osakkeiden merkintähinta merkitään sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Yhtiön omia
osakkeita luovutettaessa merkitään osakkeesta maksettava määrä sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastoon. Hallitus päättää muista osakeanteihin liittyvistä ehdoista.
Osakeantivaltuutus on voimassa 31.5.2025 saakka. Osakeantivaltuutusta on käytetty
luovuttamalla yhtiön hallussa olevia omia osakkeita yhtiön hallituksen jäsenten ja
avainhenkilöiden palkitsemiseen.
Johdon osakkeenomistus
Yhtiön hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja toimitusjohtajan sijainen omistivat 280 562 ( 214
529) Kemira Oyj:n osaketta 31.12.2024 eli 0,18 % (0,14 %) osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön
oman, lähipiirin ja määräysvaltayhteisöjen omistuksen. Toimitusjohtaja Antti Salminen omisti
99 166 osaketta 31.12.2024. Konsernin johtoryhmän jäsenet, lukuun ottamatta toimitusjohtajaa
ja hänen sijaistaan, omistivat 286 517 (245 128) Kemira Oyj:n osaketta 31.12.2024, mikä vastasi
0,18 % (0,16 %) osakkeista ja äänistä, sisältäen yhtiön oman, lähipiirin ja
määräysvaltayhteisöjen omistuksen. Ajantasainen tieto hallituksen ja johdon
osakeomistuksista on nähtävissä yhtiön internetsivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 210

OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT

SUURIMMAT OSAKKEENOMISTAJAT 31.12.2024

| Omistaja | Osakkeiden lukumäärä, kpl | % osakkeista ja äänistä
1 | Oras Invest Oy | 35 103 000 | 22,6
2 | Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | 5 732 678 | 3,7
3 | Nordea-Rahastot | 4 540 904 | 2,9
4 | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 3 959 870 | 2,6
5 | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 2 330 000 | 1,5
6 | Etola Group | 1 000 000 | 0,6
7 | Eläkevakuutusyhtiö Veritas | 870 000 | 0,6
8 | Laakkonen Mikko Kalervo | 770 000 | 0,5
9 | Valtion Eläkerahasto | 760 000 | 0,5
10 | Säästöpankki-rahastot | 651 936 | 0,4
11 | Nordea Henkivakuutus Suomi Oy | 640 721 | 0,4
12 | Pohjola Varainhoito | 500 641 | 0,3
13 | Seligson-rahastot | 494 153 | 0,3
14 | Paasikivi Pekka Johannes | 462 200 | 0,3
15 | Valion Eläkekassa | 379 450 | 0,2
| Kemira Oyj | 1 359 348 | 0,9
| Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 59 106 429 | 38,1
| Muut yhteensä | 38 681 227 | 23,6
| Kaikki yhteensä | 155 342 557 | 100,0

OSAKKEENOMISTUKSEN JAKAUTUMINEN 31.12.2024

Osakkeiden lukumäärä | Omistajia kpl | Omistajia % | Osakkeet, kpl | % osakkeista ja äänistä
1–100 | 18 959 | 39,3 | 884 776 | 0,6
101–500 | 17 674 | 36,6 | 4 649 936 | 3,0
501–1 000 | 5 561 | 11,5 | 4 250 058 | 2,7
1 001–5 000 | 5 105 | 10,6 | 10 614 751 | 6,8
5 001–10 000 | 535 | 1,1 | 3 823 615 | 2,5
10 001–50 000 | 337 | 0,7 | 6 471 254 | 4,2
50 001–100 000 | 32 | 0,1 | 2 260 115 | 1,5
100 001–500 000 | 37 | 0,1 | 7 631 223 | 4,9
500 001–1 000 000 | 7 | 0,0 | 5 342 805 | 3,4
1 000 001– | 8 | 0,0 | 109 414 024 | 70,4
Yhteensä | 48 255 | 100,0 | 155 342 557 | 100,0

KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 211

TIETOA SIJOITTAJILLE

Tietoa sijoittajille
Taloustiedottamisen aikataulu vuonna 2025
Kemira julkaisee kolme taloudellista raporttia vuonna 2025:
Osavuosikatsaus, tammi-maaliskuu 2025 25.4.2025
Puolivuosikatsaus, tammi-kesäkuu 2025 18.7.2025
Osavuosikatsaus, tammi-syyskuu 2025 24.10.2025
Taloudelliset raportit sekä niihin liittyvät esitysaineistot ovat luettavissa Kemiran
verkkosivuilla osoitteessa kemira.com/sijoittajat. Samasta osoitteesta löytyvät myös
Kemiran pörssi- ja lehdistötiedotteet, vuosikertomukset (sisältäen vastuullisuusraportin ja
tilinpäätöksen) sekä muuta sijoittajatietoa. Verkkosivulla voi rekisteröitymällä tilata yhtiön
tiedotteita sähköpostitse.
Sijoittajasuhteet
Kemiran sijoittajasuhdetoiminnan tärkein tehtävä on tarjota pääomamarkkinoille avointa ja
luotettavaa tietoa Kemirasta ja sen toimintaympäristöstä, antaaksemme markkinaosapuolille
todenmukaisen yleiskuvan Kemirasta sijoituskohteena.
Sijoittajaviestinnällä haluamme varmistaa, että markkinoilla toimivat osapuolet saavat
luotettavaa ja ajankohtaista tietoa Kemirasta tasapuolisesti ja säännöllisin väliajoin.
Kemiran kotipaikka on Helsinki, ja yhtiön osakkeet on listattu Nasdaq Helsingissä. Kemira
noudattaa Suomen lakeja sekä Nasdaq Helsingin ja Finanssivalvonnan säännöksiä.
Hiljainen jakso
Kemira pitää hiljaisen jakson ennen tilinpäätöksen ja osavuosikatsausten julkaisua. Tänä
aikana Kemiran edustajat eivät kommentoi kyseisen raportointijakson tilinpäätöstä tai
osavuosikatsausta. Hiljaiset jaksot sekä taloustiedon julkaisupäivät voi tarkistaa Kemiran
verkkosivuilta Sijoittajakalenteri-otsikon alta.
Varsinainen yhtiökokous
Kemira Oyj:n yhtiökokous pidetään torstaina 20.3.2025 kello 13.00 Finlandia-talossa,
Mannerheimintie 13e, Helsinki. Kaikki osakkeenomistajat, jotka ovat yhtiökokouksen
täsmäytyspäivään 10.3. 2025 mennessä rekisteröityneet Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään
yhtiön osakasluetteloon, ovat oikeutettuja osallistumaan yhtiökokoukseen paikan päälle ja
käyttämään oikeuksiaan osakkeenomistajina äänestämällä etukäteen. Osakkeenomistajat,
jotka eivät osallistu kokoukseen paikan päällä, voivat vaihtoehtoisesti ilmoittautua
seuraamaan yhtiökokousta suoran etäyhteyden kautta. Etäyhteyden kautta seuraamista ei
katsota viralliseksi osallistumiseksi yhtiökokoukseen.
Ilmoittautuminen yhtiökokoukseen alkaa 25.2.2025. Kutsu ja rekisteröintiohjeet on julkaistu
11.2.2025 pörssitiedotteena sekä Kemiran verkkosivuilla osoitteessa
kemira.com/yhtiokokous202 5.
Yhtiökokouksen päätökset julkistetaan pörssitiedotteella välittömästi kokouksen päätyttyä.
Osingonmaksu
Osingonjakoehdotus vuodelle 2024 löytyy sivulta 186.
KEMIRA 2024 | TILINPÄÄTÖS | 212

TIETOA SIJOITTAJILLE

Osoitteenmuutokset
Osakkeenomistajien osoitteenmuutokset pyydämme ilmoittamaan arvo-osuustiliä hoitavaan
pankkiin tai pankkiiriliikkeeseen. Näin tiedot päivittyvät myös Euroclear Finland Oy:n
ylläpitämiin rekistereihin, joita Kemira käyttää postittaessaan osakkeenomistajilleen tietoa.
Sijoittajasuhteet
Mikko Pohjala, sijoittajasuhdejohtaja
040 838 0709
mikko.pohjala@kemira.com
Heidi Lehmuskumpu, sijoittajasuhdepäällikkö
040 593 4611
heidi.lehmuskumpu@kemira.com
Osakkeen perustiedot
Listaus: Nasdaq Helsinki Oy
Kaupankäyntitunnus: KEMIRA
ISIN-koodi: FI0009004824
Toimialaryhmä: Perusteollisuus
Toimiala: Kemikaaliteollisuus
Osakemäärä 31.12.2024: 155 342 557
Listautumispäivä: 10.11.1994