7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 iso4217:EUR 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 iso4217:EUR xbrli:shares 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 se:VerkursReservfondMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 se:OCIIInvesteringarRedovisadeEnligtKapitalandelsmetodenMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2020-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 se:VerkursReservfondMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 se:OCIIInvesteringarRedovisadeEnligtKapitalandelsmetodenMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 se:VerkursReservfondMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 se:OCIIInvesteringarRedovisadeEnligtKapitalandelsmetodenMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 se:VerkursReservfondMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 se:OCIIInvesteringarRedovisadeEnligtKapitalandelsmetodenMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 se:VerkursReservfondMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 se:OCIIInvesteringarRedovisadeEnligtKapitalandelsmetodenMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember
Stora Enso Oyj
Bokslut och
verksamhetsberättelse
1.1. – 31.12.2022

Stora Enso Sundholmsplatsen 2 Box 309 FI-00101 Helsingfors, Finland Tel: + 358 20 46 131 www.storaenso.com |  | Business ID 1039050-8 VAT No FI 10390508

Innehållsförteckning |
Verksamhetsberättelse* |
Koncernredovisning |
| Koncernredovisning |
| Koncernens totalresultat |
| Koncernens rapport över finansiell ställning |
| Koncernens kassaflödesanalys |
| Förändringar i eget kapital |
| Noter till koncernredovisningen |
Moderbolagets bokslut |
| Moderbolagets resultaträkning |
| Moderbolagets balansräkning |
| Moderbolagets kassaflödesanalys |
| Noter till moderbolagets bokslut |
Underteckningar på bokslut |
Revisorernas yttrande |

* Verksamhetsberättelsen är inte reviderad.
Alla siffror i verksamhetsberättelsen och koncernredovisningen har avrundats till närmsta miljontal om inget annat anges. Det kan därför hända att procenttal och siffror tillsammans
inte blir exakt den total som visas och de kan också skilja sig från tidigare publicerad information.
Den officiella reviderade årsredovisningen på finska och den engelska översättningen finns på adressen storaenso.com/download-center
Revisionsföretaget PricewaterhouseCoopers Oy har enligt kraven och riktlinjerna i ISAE 3000 (reviderad) lämnat en ”Independent Auditor’s Reasonable Assurance Report” för Stora
Ensos ESEF-bokslut på finska.
Verksamhetsberättelse
Verksamhetsberättelsen och koncernredovisningen på svenska är inofficiella översättningar. I händelse av variationer i
innehållet mellan versionerna äger den finska versionen företräde. Verksamhetsberättelsen är inte reviderad.
Stora Enso – presentation
Stora Enso är en ledande global leverantör av förnybara lösningar inom förpackningar, biomaterial och träprodukter och med
detta en del av bioekonomin. Stora Enso är även en av världens största privata skogsägare. Vi är övertygade om att allt som
tillverkas av fossilbaserade material i dag kan tillverkas av träd i morgon. Hållbarhetsaspekten är djupt förankrad i vår strategi.
Stora Enso bidrar till omvandlingen mot en biobaserad cirkulär ekonomi på tre områden där vi har störst påverkan och
möjligheter: klimatförändringar, biologisk mångfald och cirkulär ekonomi.
Med våra koldioxidsnåla och återvinningsbara fiberbaserade produkter hjälper vi våra kunder att möta efterfrågan på
förnybara och miljövänliga produkter.
Stora Enso hade i genomsnitt 21 790 medarbetare under 2022. Omsättningen uppgick år 2022 till 11,7 miljarder EUR och
det operativa rörelseresultatet till 1 891 MEUR. Stora Ensos aktier är noterade på Nasdaq Helsinki Oy (STEAV, STERV) och
Nasdaq Stockholm AB (STE A, STE R). Dessutom handlas Stora Enso som depåbevis (ADR) i USA.
Marknadsläge och leveranser
Efterfrågan på kartong var fortsatt hög under 2022, med en viss avmattning mot slutet av året. Även om pandemin fortsatt
medförde utmaningar för vissa slutanvändarsegment innebar den också att andra segment stärktes. Efterfrågan i Asien är
starkare än på de mer mogna marknaderna i Europa och Nordamerika, men den påverkades negativt av Kinas policy för
nolltolerans mot covid.
Efterfrågan på wellpapp började försvagas mot slutet av 2022 som ett resultat av normaliseringen av konsumtionsmönstren,
inflationen som pressar hushållens budgetar och stora lagerminskningar på marknaderna för lådor och färdigvaror, framför allt i
Nordamerika och Europa. I Kina innebar pandemirelaterade störningar att efterfrågan på wellpapp fortsatte att minska.
Efterfrågan på wellförpackningar på Stora Ensos europeiska huvudmarknader minskade till 1 % under 2022, främst mot
bakgrund av de rådande ekonomiska svårigheterna och normaliseringen av e-handelsförsäljningen till samma nivåer som före
pandemin. Det pågående kriget i Ukraina har fått konsumenterna att omvärdera sina köpvanor, vilket får efterfrågan på
wellförpackningar att minska ännu mer. Den största omsättningen för Stora Ensos wellförpackningar finns inom sektorerna hem
och trädgård, livsmedel och detaljhandel.
Den globala efterfrågan på kemisk marknadsmassa återhämtade sig till 3 % under 2022. Leveranserna av barrvedsmassa
minskade med 1 %, vilket är en följd av den svaga efterfrågan på barrvedsmassa i Kina. Leveranserna av lövvedsmassa och
oblekt kraftmassa (Unbleached Kraft Pulp – UKP) ökade med 5 % respektive 13 %. Efterfrågan på fluffmassa var fortsatt stark.
Under 2022 ökade den globala kapaciteten för kemisk marknadsmassa med 2 %. Kapaciteten för barrvedsmassa minskade
med 1 % medan kapaciteten för lövvedsmassa ökade med 4 % och kapaciteten för oblekt kraftmassa ökade med 6 %. Totalt
sett låg balansen mellan leverans och kapacitet på 90 %, en ökning med 1 procentenhet jämfört med 2021.
En efterfrågan som var större än förväntat och flera störningar på utbudssidan och i logistiken gjorde att utbudet på
massamarknaden var begränsat i Europa och Nordamerika. Efterfrågan på papper och kartong i Kina var fortsatt dämpad mot
bakgrund av en svag makroekonomi och en strikt policy om nolltolerans vad gäller covid. En inbromsning i ekonomin, inflation
och brister i tillgången på energi försvagade efterfrågan på massa, inte minst i Europa, mot slutet av året.
De globala massalagren var generellt i balans, trots en obalans mellan olika kvaliteter. Lagren av barrvedsmassa var
fortfarande stora medan lagren av lövvedsmassa låg under den genomsnittliga nivån för en femårsperiod.
Massapriserna nådde en rekordhög nivå under sommaren 2022. Priserna på lövvedsmassa har varit fortsatt
motståndskraftiga under hela 2022, medan priserna på barrvedsmassa började försvagas i slutet av året.
Den globala konsumtionen av sågade trävaror minskade med cirka 3 % under 2022 enligt beräkningar från EOS (European
Organization of the Sawmill Industry). Marknadssituationen var fortsatt stark under första delen av 2022. Utbudet på marknaden
var begränsat och motsvarade inte den höga efterfrågan, vilket höll uppe prisnivåerna under 2022. Från början av sommaren
2022 började marknadssituationen i USA att kylas ner och priserna föll avsevärt. Priserna började gå ner även på andra
marknader under andra halvåret 2022. Kriget i Ukraina och en extremt hög inflation gjorde att färre byggprojekt inleddes och
kundernas förtroende försvagades, vilket ledde till osäkerhet på marknaden. Under andra halvåret – och i synnerhet under
fjärde kvartalet – fokuserade marknaden på att minska lagernivåerna, vilket medförde låg efterfrågan och fallande prisnivåer.
Enligt EOS minskade efterfrågan i Nordamerika med 2 % från 2021 års nivåer och i Europa med 5 %. Den australiensiska
marknaden var fortsatt stark under en längre period jämfört med de amerikanska och europeiska marknaderna, men också här
skedde en nedkylning under fjärde kvartalet.
2022 var ett händelserikt år på pappersmarknaderna. Den europeiska efterfrågan på papper var fortsatt god under första
halvåret, men började minska markant under andra halvåret på grund av en makroekonomisk avmattning. Priserna steg under
hela året och nådde en rekordhög nivå. Prisökningarna drevs av kraftigt ökade kostnader (framför allt på energi och papper för
återvinning) och en balans mellan utbud och efterfrågan. Den goda balansen mellan utbud och efterfrågan drevs av
kapacitetsstängningar och maskinkonverteringar. Efterfrågan på papper i Europa minskade med 10 % under 2022 jämfört med
föregående år. I Nordamerika ökade efterfrågan med 2 % och i Asien minskade efterfrågan med 2 % jämfört med 2021.
Papperskonsumtionen i världen var 2 % lägre 2022 än 2021.
1
Uppskattad konsumtion av kartong, papper, massa och sågade barrträvaror 2022

Milj. ton | Europa | Nordamerika | Asien och Oceanien
Konsumentkartong | 11,2 | 9,6 | 29,4
Wellpappråvara | 35,1 | 33,1 | 89,1
Wellpapp (miljarder m 2)1 | 11,0 | n/a | n/a
Kemisk marknadsmassa | 17,4 | 8,0 | 36,0
Sågade barrträvaror (milj. m 3) | 78,9 | 99,9 | n/a
Tidningspapper | 3,6 | 1,4 | 5,8
Obestruket journalpapper | 2,1 | 0,9 | 0,1
Bestruket journalpapper | 2,7 | 1,2 | 2,2
Bestruket finpapper | 3,2 | 2,7 | 9,2
Obestruket finpapper | 5,9 | 6,1 | 28,3

1 Europeiska huvudmarknader (Baltikum, FI, PL, SE)
Källa: Source: Afry Smart, ICCA, RISI, Numera, Euro-Graph, PPPC, EPIS, Hawkins Wright, Stora Enso, UNECE
Produktion och externa leveranser

| 2022 | 2021 | Förändring % 2021–2020
Leveranser av konsumentkartong, 1 000 ton | 4 294 | 4 258 | 0,9 %
Produktion av konsumentkartong, 1 000 ton | 4 682 | 4 685 | -0,1 %
Europeiska leveranser av wellpappförpackningar, milj. m 2 | 741 | 949 | -21,9 %
Europeiska produktion av wellpappförpackningar, milj. m 2 | 771 | 1 049 | -26,5 %
Leveranser av massa, 1 000 ton | 2 374 | 2 495 | -4,9 %
Leveranser av träprodukter, 1 000 m 3 | 4 397 | 4 803 | -8,5 %
Leveranser av virke, 1 000 m 3 | 13 304 | 12 091 | 10,0 %
Leveranser av papper, 1 000 ton | 1 924 | 2 872 | -33,0 %
Produktion av papper, 1 000 ton | 1 926 | 2 776 | -30,6 %

Koncernens leveranser av kartong uppgick till totalt 4 294 000 ton, vilket är en ökning med 36 000 ton eller 0,9 % jämfört med
föregående år. När det gäller wellförpackningar minskade leveranserna i Europa med 208 miljoner m 2 eller 21,9 % till 741
miljoner m 2, främst mot bakgrund av avvecklingen av verksamheten i Ryssland. Leveranserna av marknadsmassa minskade
med 121 000 ton, eller 4,9 %, till 2 374 000 ton, främst på grund av en högre andel interna leveranser. Leveranserna av
träprodukter minskade med 406 000 m 3 eller 8,5 % till 4 397 000 m 3, främst på grund av avvecklingen av verksamheten i
Ryssland. Leveranserna av trä ökade med 1 213 000 m 3 eller 10,0 % till 13 304 000 m 3 tack vare större leveranser i Sverige.
Leveranserna av papper uppgick till 1 924 000 ton, vilket är en minskning med 948 000 ton eller 33,0 % från 2021, drivet av
strukturella förändringar.
Operativa nyckeltal, jämförelsestörande poster och andra icke IFRS-baserade nyckeltal
En lista med Stora Ensos icke IFRS-baserade nyckeltal och information om hur de olika nyckeltalen beräknas finns i slutet av
verksamhetsberättelsen. Se även avsnittet Icke IFRS-baserade nyckeltal i slutet av verksamhetsberättelsen.
Ekonomiskt resultat – koncernen
Omsättningen ökade med 15 % till 11 680 (10 164) MEUR. Det operativa rörelseresultatet var 1 891 (1 528) MEUR. Den
operativa rörelsemarginalen var 16,2 %. Resultat per aktie ökade med 22 % till 1,97 (1,61) EUR och resultat per aktie exklusive
värdering till verkligt värde ökade med 31 % till 1,55 (1,19) EUR.
Rörelseresultatet enligt IFRS inkluderar en positiv nettoeffekt på 195 MEUR (positivt 328) från värdering av biologiska
tillgångar från dotterbolag och samägda bolag. Den positiva effekten kommer främst från uppskrivningen av det verkliga värdet
av Stora Ensos skogstillgångar i Sverige, som främst drevs av högre marknadspriser. Det finns även en positiv nettoeffekt på
168 MEUR (positivt 84) från Stora Ensos andel av finansnetto, skatter och värderingar av biologiska tillgångar för investeringar
redovisade enligt kapitalandelsmetoden. Den positiva effekten beror främst på förändringen av värderingsmetod och den ökade
värderingen till verkligt värde vad gäller finska skogar genom Stora Ensos investering i Tornator på 41 %.
Nedskrivningen av materiella och immateriella tillgångar (inklusive goodwill) uppgick till 114 (149) MEUR och återföringar av
nedskrivningar till 7 (0) MEUR.
Koncernen redovisade jämförelsestörande poster som påverkar rörelseresultatet enligt IFRS med -245 (-354) MEUR och
inkomstskatten med 9 (58) MEUR. De jämförelsestörande posterna rör främst avyttringen av verksamheten i Ryssland.
Rörelseresultatet enligt IFRS var 2 009 (1 568) MEUR.
2
Segmentens andel av operativt rörelseresultat, jämförelsestörande poster, värdering till verkligt värde, icke operativa
poster och rörelseresultat

| Räkenskapsår
| Operativt rörelseresultat | Jämförelsestörande poster, värdering till verkligt värde och icke operativa poster | Rörelseresultat
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Packaging Materials | 596 | 556 | -1 | -4 | 595 | 552
Packaging Solutions | -2 | 26 | -100 | -4 | -101 | 23
Biomaterials | 687 | 495 | -19 | 11 | 668 | 506
Wood Products | 309 | 364 | -56 | -1 | 253 | 363
Forest | 204 | 267 | 319 | 355 | 523 | 622
Paper | 185 | -124 | -14 | -298 | 172 | -423
Övriga | -47 | -48 | -12 | -19 | -59 | -67
Totalt | 1 891 | 1 528 | 118 | 40 | 2 009 | 1 568
Finansnetto | -151 | -149
Vinst före skatt |  |  |  |  | 1 858 | 1 419
Inkomstskatt |  |  |  |  | -322 | -151
Nettovinst |  |  |  |  | 1 536 | 1 268

Operativt rörelseresultat utgörs av segmentens rörelseresultat exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt värde i segmenten samt Stora Ensos andel av
rörelseresultatet i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden, också exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt värde.
Jämförelsestörande poster är extraordinära transaktioner som inte kan relateras till den löpande affärsverksamheten. De vanligaste jämförelsestörande posterna är reavinster och
förlust, extra nedskrivningar eller återföring av nedskrivningar, avsättningar för planerad omstrukturering, miljöavsättningar, ändringar i avskrivningar på grund av omstrukturering samt
vitesförelägganden. Jämförelsestörande poster som överstiger en eurocent per aktie redovisas vanligen för sig.
I värdering till verkligt värde och icke-operativa poster ingår utsläppsrätter för koldioxid, icke-operativa förändringar i verkligt värde av biologiska tillgångar, justeringar för skillnader
mellan verkligt värde och anskaffningsvärde för skogstillgångar vid avyttring och koncernens andel av inkomstskatter och finansnetto i investeringar redovisade enligt
kapitalandelsmetoden. Förändringar i verkligt värde av biologiska tillgångar som inte är operativa återspeglar förändringar i värderingsantaganden och parametrar. Operativa
förändringar i verkligt värde för biologiska tillgångar innehåller alla andra förändringar i verkligt värde, främst på grund av inflation och skillnader i faktiska avverkningsnivåer jämfört
med avverkningsplanen. Justeringarna för skillnader mellan verkligt värde och anskaffningsvärde för avyttrade skogstillgångar är en följd av att de ackumulerade icke-operativa
förändringarna i värdering till verkligt värde för avyttrade skogstillgångar i tidigare bokslut räknats med i rörelseresultat enligt IFRS (biologiska tillgångar) och i övrigt totalresultat (OCI)
(skogsmark) men räknas inte med i operativt rörelseresultat förrän vid avyttring.
Jämförelsestörande poster, värdering till verkligt värde och icke-operativa poster

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Nedskrivningar och återföring av nedskrivningar | -124 | -141
Omstruktureringskostnader exklusive nedskrivningar | -3 | -227
Förvärv och avyttringar | -104 | 11
Övriga | -15 | 4
Jämförelsestörande poster i rörelseresultatet, totalt | -245 | -354
Värdering till verkligt värde och icke operativa poster | 363 | 394
Totalt | 118 | 40

Segmentens andel av operativa tillgångar, operativa skulder och operativt kapital

| Räkenskapsår
| Operativa tillgångar | Operativa skulder | Operativt kapital
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Packaging Materials | 4 441 | 4 120 | 1 097 | 914 | 3 344 | 3 206
Packaging Solutions | 381 | 422 | 146 | 176 | 235 | 245
Biomaterials | 3 095 | 2 755 | 299 | 236 | 2 796 | 2 520
Wood Products | 998 | 955 | 280 | 277 | 718 | 678
Forest | 7 481 | 7 131 | 518 | 435 | 6 963 | 6 696
Paper | 887 | 884 | 554 | 761 | 333 | 123
Övriga och elimineringar | 1 432 | 970 | 16 | 131 | 1 416 | 839
Totalt | 18 715 | 17 237 | 2 909 | 2 930 | 15 806 | 14 307

3
Nyckeltal

| 2022 | 2021 | 2020
Omsättning, MEUR | 11 680 | 10 164 | 8 553
Operativt rörelseresultat, MEUR | 1 891 | 1 528 | 650
Operativ rörelsemarginal | 16,2 % | 15,0 % | 7,6 %
Rörelseresultat (IFRS), MEUR | 2 009 | 1 568 | 922
Rörelsemarginal (IFRS) | 17,2 % | 15,4 % | 10,8 %
Avkastning på eget kapital (ROE) | 13,3 % | 13,0 % | 7,6 %
Avkastning på sysselsatt kapital (ROCE) | 13,8 % | 12,4 % | 5,8 %
Operativ ROCE exkl. divisionen Forest | 20,9 % | 17,8 % | 7,0 %
Skuldsättningsgrad | 0,15 | 0,22 | 0,33
Resultat per aktie, EUR | 1,97 | 1,61 | 0,79
Resultat per aktie exkl. värdering till verkligt värde, EUR | 1,55 | 1,19 | 0,45
Utdelning per aktie 1, EUR | 0,60 | 0,55 | 0,30
Utdelningsandel, exkl. värdering till verkligt värde | 38,6 % | 46,3 % | 66,7 %
Utdelningsandel (IFRS) | 30,5 % | 34,3 % | 38,0 %
Utdelning och direktavkastning (R-aktie) | 4,6 % | 3,4 % | 1,9 %
Börskurs/resultat (R-aktie), exkl. värdering till verkligt värde | 8,46 | 13,60 | 34,78
Eget kapital per aktie, EUR | 15,89 | 13,55 | 11,17
Börsvärde 31 dec, MEUR | 10 503 | 12 809 | 12 383
Slutkurs 31 dec, A/R-aktie, EUR | 13,90/13,15 | 16,60/16,14 | 15,90/15,65
Snittkurs, A/R-aktie, EUR | 16,58/16,12 | 16,68/15,70 | 12,06/11,52
Antal aktier 31 dec (1000-tal) | 788 620 | 788 620 | 788 620
Omsatt antal A-aktier (1000-tal) | 1 174 | 1 750 | 4 662
% av totala antalet A-aktier | 0,7 % | 1,0 % | 2,6 %
Omsatt antal R-aktier (1000-tal) | 455 952 | 422 493 | 605 233
% av totala antalet R-aktier | 74,5 % | 69,0 % | 98,8 %
Genomsnittligt antal aktier, före utspädning (1000-tal) | 788 620 | 788 620 | 788 620
Genomsnittligt antal aktier, efter utspädning (1000-tal) | 789 391 | 789 126 | 789 182

1 Se Styrelsens förslag om utdelning.
Omsättning och operativ
rörelsemarginal
Operativ ROCE exkl. Forest
Nettoskuld/operativt EBITDA
Finansiella nettokostnader på 151 (149) MEUR var 2 MEUR högre än för ett år sedan. Räntekostnaderna netto på 105 MEUR
minskade med 20 MEUR, främst till följd av högre ränteintäkter på räntebärande fordringar och insättningar. Övriga finansiella
nettokostnader uppgick till 44 MEUR, vilket var 22 MEUR högre främst på grund av en nedskrivning av lånefordringar och
förlustavsättning relaterad till Ryssland. Nettoeffekten av valutakursförändringar avseende kassa- och banktillgodohavanden,
räntebärande tillgångar och skulder samt därtill hörande valutakurssäkringar uppgick till -1 MEUR (-2 MEUR),främst på grund
av en omvärdering av nettoskulden i utländsk valuta i dotterbolag och samägda bolag i Kina, Brasilien, Polen och Ryssland.
Nettoskattekostnaden uppgick till 322 (151) MEUR, vilket motsvarar en effektiv skattesats på 17,3 % (10,7 %). Mer
detaljerad information om detta finns i Not 9 Inkomstskatt.
Förlusten hänförlig till innehav utan bestämmande inflytande var 13 (vinst 3) MEUR, vilket ger en vinst hänförlig till bolagets
aktieägare på 1 550 (1 266) MEUR.
Resultat per aktie exklusive värdering till verkligt värde var 1,55 (1,19) EUR. Den operativa avkastningen på sysselsatt
kapital var 13,8 % (12,4 %).
Koncernens sysselsatta kapital var 14 356 MEUR den 31 december 2022, vilket är en ökning på 1 380 MEUR som främst
beror på ökat verkligt värde av skogstillgångar i Sverige och ägande i Pohjolan Voima.
4
Analys av förändring i sysselsatt kapital

MEUR | Sysselsatt kapital
31 dec 2021 | 12 976
Investeringar exkl.investeringar i biologiska tillgångar, efter avdrag för avskrivningar | 168
Investeringar i biologiska tillgångar, efter avdrag för kapitaliserade skogsbrukskostnader | 7
Nedskrivningar och återföring av nedskrivningar | -107
Verklig värdering av skogstillgångar | 529
Onoterade värdepapper (främst PVO) | 533
Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 254
Nettoskuld i förmånsbestämda planer | 152
Operativt rörelsekapital och andra icke räntebärande poster, netto | 399
Utsläppsrätter | 13
Skatteskuld, netto | -236
Omräkningsdifferens | -314
Övriga förändringar | -18
31 dec 2022 | 14 356

Finansiering
Kassaflödet från den löpande verksamheten var 1 873 (1 752) MEUR, kassaflödet efter investeringar var 1 162 (1 101) MEUR.
Rörelsekapitalet ökade med 461 (ökning med 25) MEUR, varulager ökade med 454 MEUR och kundfordringar ökade med 184
MEUR. Leverantörsskulderna ökade med 267 MEUR och hade därmed en positiv effekt på rörelsekapitalet. Utbetalningar
hänförliga till tidigare gjorda avsättningar uppgick till 126 MEUR.
Operativt kassaflöde

MEUR | 2022 | 2021
Operativt EBITDA | 2 529 | 2 184
Jämförelsestörande poster i operativt EBITDA | -133 | -213
Övriga justeringar | -62 | -194
Förändring i rörelsekapital | -461 | -25
Kassaflöde från verksamheten | 1 873 | 1 752
Investeringar i anläggningar och biologiska tillgångar | -705 | -645
Investeringar i intressebolag | -7 | -6
Kassaflöde efter investeringar | 1 162 | 1 101

Vid årets slut var koncernens räntebärande nettoskuld 1 853 (2 309) MEUR. Minskningen av den räntebärande nettoskulden
berodde främst på ett starkt kassaflöde från den löpande verksamheten efter investeringar och utdelningar. Kassa- och
banktillgodohavanden, netto efter utnyttjade checkräkningskrediter, ökade till 1 917 (1 480) MEUR. Per 31 december 2022 hade
skuldsättningsgraden minskat till 0,15 (0,22). Kvoten nettoskuld/operativt EBITDA för de senaste 12 månaderna minskade till
0,7 (1,1) på grund av lägre nettoskuld och högre operativt EBITDA. Den genomsnittliga räntesatsen för lån under hela året 2022
ökade till 3,3 % (3,0 %), med en ränta på 3,3 % i slutet av det fjärde kvartalet.
Under 2022 avtalades om totalt 550 MEUR i bilaterala banklån. Löptiderna för de här lånen varierar från 18 månader till 3 år
med möjlighet till förlängning. Likvider från de här lånen används för allmänna finansieringsbehov inom företaget och 200
MEUR av dessa lån var outnyttjade på balansdagen. I maj 2022 undertecknade Stora Enso ett nytt syndikerat
kreditfacilitetsavtal om 200 MEUR med en löptid på ett år och med möjlighet till förlängning på sex månader, som utnyttjades i
oktober 2022.
I december 2021 tecknade Stora Enso ett nytt syndikerat kreditfacilitetsavtal på 700 MEUR med 12 affärsbanker. Lånet
förfaller om fem år och kan förlängas med ett år i taget vid två tillfällen. Priset är delvis kopplat till uppnådda utsläppsmål inom
scope 1, 2 och 3. I oktober 2022 utnyttjades den första möjligheten till förlängning i detta avtal tillsammans med samtliga 12
banker och nytt förfallodatum är nu under 2027. Samtidigt upphörde det befintliga syndikerade kreditfacilitetsavtalet på 600
MEUR som ursprungligen hade ett förfallodatum 2023. Därutöver har Stora Enso tillgång till statliga premieobligationslån i
Finland på upp till 1 050 MEUR (1 000).
Värderingen av verkligt värde av skogsmark ökade koncernens övriga totalresultat i eget kapital med 264 MEUR (195).
Värderingen till verkligt värde av kassaflödessäkringar och eget kapital som värderas genom övrigt totalresultat ökade med 563
MEUR (minskning med 474). Detta beror på en betydligt högre värdering till verkligt värde av koncernens ägande i Pohjolan
Voima Oy, delvis på grund av högre elpriser och även av nettovinster avseende verkligt värde från utestående derivat från
kassaflödessäkringar som angetts i övrigt totalresultat.
Kreditbetyg för Stora Ensos obligationer vid årsskiftet:

Kreditinstitut | Lång-/kortfristigt betyg | Giltigt fr.o.m.
Fitch Ratings | BBB- (stabilt) | 8 augusti 2018
Moody’s | Baa3 (stabilt) / P-3 | 1 november 2018

Ekonomiskt resultat – Segment
Packaging Materials
Divisionen Packaging Materials är en global ledare och expert på cirkulära förpackningar som tillhandahåller förstklassiga
förpackningsmaterial baserade på nyfiber och återvunnen fiber. För att tillgodose behoven hos dagens miljömedvetna
konsumenter hjälper Stora Enso kunder att ersätta fossilbaserade material med koldioxidsnåla, förnybara och återvinningsbara
5
alternativ för deras mat-, dryckes- och transportförpackningar. Ett brett urval av baskartong och barriärbeläggningar möjliggör
designoptimering för olika krävande slutanvändningar av förpackningar.

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 4 690 | 3 898
Operativt EBITDA | 900 | 846
Operativ EBITDA-marginal | 19,2 % | 21,7 %
Operativt rörelseresultat | 596 | 556
Operativ rörelsemarginal | 12,7 % | 14,3 %
Operativ avkastning på operativt kapital (ROOC) | 18,2 % | 18,0 %
Kassaflöde från den löpande verksamheten | 756 | 807
Kassaflöde efter investeringar | 440 | 459
Leveranser, 1 000 ton | 4 599 | 4 616
Produktion, 1 000 ton | 4 682 | 4 685

Omsättningen inom division Packaging Materials låg på en rekordhög nivå, 4 690 (3 898) MEUR, en ökning med 20 %, vilket
drevs av högre försäljningspriser inom alla affärssegment. Marknaden för konsumentkartong var fortsatt stark under hela året,
medan marknaden för wellpappråvara försvagades under andra halvåret, vilket påverkade volymtillväxten jämfört med
föregående år.
Ett rekordhögt operativt rörelseresultat om 596 (556) MEUR innebar en ökning med 40 MEUR, trots stora kostnadsökningar
för alla komponenter med rörliga kostnader. Det rekordhöga resultatet berodde på den ovanligt starka utvecklingen för wellpapp
under första halvåret, som delvis kompenserade för de högre rörliga kostnaderna.
Omsättning och operativ rörelsemarginal
Packaging Materials
Operativ avkastning på sysselsatt kapital (ROOC)
Packaging Materials
Packaging Solutions
Divisionen Packaging Solutions utvecklar och säljer förstklassiga fiberbaserade förpackningsprodukter och tjänster. Stora Ensos
miljövänliga förpackningsprodukter används av ledande varumärken inom flera marknadssektorer, inklusive detaljhandel, e-
handel och industri. Erbjudandet omfattar konvertering av wellpapp och kartong, samt andra nya material som formpressad
fiber och träbaserat skum, till såväl standardiserade som skräddarsydda förpackningslösningar. Divisionen tillhandahåller även
design- och hållbarhetstjänster för våra kunder, för att bidra i transformationen mot cirkulära lösningar.

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 737 | 723
Operativt EBITDA | 27 | 56
Operativ EBITDA-marginal | 3,6 % | 7,8 %
Operativt rörelseresultat | -2 | 26
Operativ rörelsemarginal | -0,2 % | 3,6 %
Operativ avkastning på operativt kapital (ROOC) | -0,7 % | 10,8 %
Kassaflöde från den löpande verksamheten | -5 | 56
Kassaflöde efter investeringar | -40 | 26
Europeiska leveranser av wellpappförpackningar, milj. m2 | 772 | 1 046
Europeiska produktion av wellpappförpackningar, milj. m2 | 771 | 1 049

Omsättningen för divisionen Packaging Solutions uppgick till rekordhöga 737 (723) MEUR, en ökning med 2 %. Bakgrunden var
högre försäljningspriser som en följd av högre kostnadsnivåer samt ökad försäljning för innovations- och tjänsteverksamheter.
Intäkterna från innovations- och tjänsteverksamheter ökade med nästan 50 %. Exempel på sådan verksamhet är formed fiber,
cirkulära lösningar, återanvändbara lösningar och förpackningsautomation.
Det operativa rörelseresultatet var -2 (26) MEUR och påverkades främst av avyttringen av de ryska enheterna och
investeringar i innovations- och tjänsteverksamheter. Det operativa rörelseresultatet för den traditionella verksamheten,
exklusive Ryssland, ökade.
6
Omsättning och operativ rörelsemarginal
Packaging Solutions
Operativ avkastning på sysselsatt kapital (ROOC)
Packaging Solutions
l
l
Biomaterials
Divisionen Packaging Solutions utvecklar och säljer förstklassiga fiberbaserade förpackningsprodukter och tjänster. Stora Ensos
miljövänliga förpackningsprodukter används av ledande varumärken inom flera marknadssektorer, inklusive detaljhandel, e-
handel och industri. Erbjudandet omfattar konvertering av wellpapp och kartong, samt andra nya material som formpressad
fiber och träbaserat skum, till såväl standardiserade som skräddarsydda förpackningslösningar. Divisionen tillhandahåller även
design- och hållbarhetstjänster för våra kunder, för att bidra i transformationen mot cirkulära lösningar.

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 2 180 | 1 728
Operativt EBITDA | 822 | 618
Operativ EBITDA-marginal | 37,7 % | 35,7 %
Operativt rörelseresultat | 687 | 495
Operativ rörelsemarginal | 31,5 % | 28,7 %
Operativ avkastning på operativt kapital (ROOC) | 25,8 % | 20,8 %
Kassaflöde från den löpande verksamheten | 682 | 490
Kassaflöde efter investeringar | 536 | 391
Leveranser av massa, 1 000 ton | 2 554 | 2 576

Omsättningen för division Biomaterials var 2 180 (1 728) MEUR, vilket är rekordhögt och en ökning med 26 % tack vare
betydligt högre försäljningspriser för alla massakvaliteter och gynnsamma valutakurser. Marknaden var stark och stöddes av en
god operativ effektivitet.
Det operativa rörelseresultatet på 687 (495) MEUR var en ökning med 192 MEUR, främst tack vare betydligt högre
försäljningspriser för alla kvaliteter, med stöd av goda leveransvolymer. Det operativa rörelseresultatet påverkades negativt av
högre kostnader. Valutakursutvecklingen hade en positiv inverkan på det operativa rörelseresultatet. Sidoströmmar bidrog mer
än under föregående år.
Omsättning och operativ rörelsemarginal
Biomaterials
Operativ avkastning på sysselsatt kapital (ROOC)
Biomaterials
Wood Products
Divisionen Wood Products är en av de största träsågsproducenten i Europa och en ledande leverantör av hållbara träbaserade
lösningar för den globala byggindustrin. Den växande Building Solutions-verksamheten erbjuder byggkoncept och ett komplett
utbud av produkter för att stödja lågkoldioxidkonstruktion. Stora Enso utvecklar tjänster och digitala verktyg för att förenkla
design och konstruktion av byggnader med trä. Dessutom erbjuder vi applikationer för fönster och dörrar, samt pellets för
hållbara värmelösningar.
7

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 2 195 | 1 872
Operativt EBITDA | 356 | 410
Operativ EBITDA-marginal | 16,2 % | 21,9 %
Operativt rörelseresultat | 309 | 364
Operativ rörelsemarginal | 14,1 % | 19,5 %
Operativ avkastning på operativt kapital (ROOC) | 44,2 % | 59,4 %
Kassaflöde från den löpande verksamheten | 346 | 313
Kassaflöde efter investeringar | 264 | 252
Leveranser av träprodukter, 1 000 m 3 | 4 235 | 4 508

Omsättningen för division Wood Products landade på rekordhöga 2 195 (1 872) MEUR, vilket är en ökning på 17 %, främst tack
vare en gynnsam marknad, rekordhöga försäljningspriser och förbättrad produktivitet. Efter en stark period på marknaden för
sågade trävaror föll efterfrågan snabbt efter sommaren. Verksamheten inom byggnadslösningar drog fortsatt fördel av den
gynnsamma trenden att bygga i trä.
Det operativa rörelseresultatet var det näst högsta resultatet, efter rekordnivån för 2021, och uppgick till 309 MEUR (364).
Det var en nedgång med 55 MEUR eller 15 %. De positiva effekterna av försäljningspriserna balanserades av högre kostnader
för virke, logistik, energi och högre fasta kostnader.
Omsättning och operativ rörelsemarginal
Wood Products
Operativ avkastning på sysselsatt kapital (ROOC)
Wood Products
Forest
Divisionen Forest skapar kundvärde genom innovativa lösningar, konkurrenskraftig virkesförsörjning och ett hållbart skogsbruk.
Skogen är grunden för Stora Ensos förnybara erbjudanden. Divisionen förvaltar Stora Ensos skogstillgångar i Sverige och 41 %
av Tornator, vars skogstillgångar huvudsakligen finns i Finland. Den ansvarar också för vedförsörjning för Stora Ensos nordiska
och baltiska verksamheter och B2B-kunder. Stora Enso är en av de största privata skogsägarna i världen.

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 2 519 | 2 311
Operativt EBITDA | 256 | 318
Operativ EBITDA-marginal | 10,2 % | 13,7 %
Operativt rörelseresultat | 204 | 267
Operativ rörelsemarginal | 8,1% | 11,5%
Operativ ROCE | 3,7% | 5,1%
Kassaflöde från den löpande verksamheten | 146 | 158
Kassaflöde efter investeringar | 91 | 112
Leverans av virke, 1 000 m 3 | 38 217 | 39 652
Operativa förändringar i verkligt värde av biologiska tillgångar | 87 | 82

Omsättningen för division Forest var 2 519 (2 311) MEUR, en ökning med 9 % som berodde på högre försäljningspriser.
Det operativa rörelseresultatet minskade med 24 % och uppgick till 204 MEUR (267). Exklusive den stora försäljningen av
skogsmark i Hylte under 2021 förbättrades det operativa rörelseresultatet med 6 % jämfört med föregående år.
Omsättning och operativ rörelsemarginal
Forest
Operativ avkastningen på sysselsatt kapital (ROCE)
Forest
8
Paper
I slutet av 2022 hade Stora Enso en etablerad kundbas och företagets produktportfölj innehöll tryck- och kontorspapper.
Kunderna kan dra nytta av Stora Ensos sortiment av papper tillverkat av återvunnen fiber och nyfiber, vår tekniska och
operativa kompetens, våra kunskaper inom hållbarhet och vårt nätverk av sälj- och kundservicecenter.

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 1 772 | 1 703
Operativt EBITDA | 242 | -48
Operativ EBITDA-marginal | 13,7 % | -2,8 %
Operativt rörelseresultat | 185 | -124
Operativ rörelsemarginal | 10,5 % | -7,3 %
Operativ avkastning på operativt kapital (ROOC) | 81,3 % | -40,3 %
Kassaflöde från den löpande verksamheten | 77 | -25
Kassaflöde efter investeringar | 16 | -77
Kassaflöde efter investeringar/omsättning | 0,9 % | -4,5 %
Leveranser av papper, 1 000 ton | 1 924 | 2 872
Produktion av papper, 1 000 ton | 1 926 | 2 776

Omsättningen för division Paper ökade med 4 % till 1 772 (1 703) MEUR, trots lägre leveranser på grund av avvecklingen av
anläggningarna i Veitsiluoto och Kvarnsveden under tredje kvartalet 2021. Papperspriserna steg avsevärt under hela året, vilket
innebar en vändning för pappersverksamheten med stöd av en god balans mellan utbud och efterfrågan. Omsättningen från
kvarvarande verksamheter, efter avvecklingen av Veitsiluoto och Kvarnsveden, ökade med 50 %.
Det operativa rörelseresultatet uppgick till 185 (-124) MEUR, en ökning med 310 MEUR, tack vare att de betydligt högre
försäljningspriserna mer än väl kompenserade för de ökade rörliga kostnaderna, framför allt för energi.
Kassaflödet efter investeringsverksamhet uppgick till 16 MEUR (-77), mot bakgrund av förbättrad lönsamhet, dock påverkat
av högre utbetalningen av avsättningar för omstrukturering under året. Kassaflödet från kvarvarande verksamheter uppgick till
94 MEUR (-8).
Omsättning och operativ EBITDA-marginal
Paper
Kassaflöde efter investeringar/omsättning
Paper
Segmentet Övriga
I segmentet Övriga ingår Stora Ensos aktieinnehav i energibolaget Pohjolan Voima (PVO) samt koncerninterna tjänster och
administration.

MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 1 097 | 1 092
Operativt EBITDA | -33 | -9
Operativ EBITDA-marginal | -3,0 % | -0,8 %
Operativt rörelseresultat | -47 | -48
Operativ rörelsemarginal | -4,3 % | -4,4 %
Kassaflöde från den löpande verksamheten | -130 | -48
Kassaflöde efter investeringar | -146 | -62

Omsättningen för segmentet Övriga uppgick till 1 097 MEUR (1 092) och det operativa rörelseresultatet på negativa 47 MEUR
(48) var i stort sett oförändrat jämfört med föregående år.
Investeringar
Under 2022 uppgick tillägg till anläggningar och biologiska tillgångar inklusive interna kostnader till 778 (666) MEUR.
Totalbeloppet inkluderar tillägg till biologiska tillgångar med 77 (58) MEUR.
I januari presenterades en investering på 40 MEUR för effektivisering och minskad miljöpåverkan i produktionen av
fluffmassa vid bruket i Skutskär.
I februari presenterade Stora Enso en investering på 9 MEUR i en automatiserad linje för CLT-beläggning (korslimmat trä)
vid Ybbs sågverk i Österrike. Lösningen kommer att ge kortare byggtider och bättre skydd av träet.
I april beslutade Stora Enso att investera 10 MEUR för att minska det finska Enocell-brukets årliga koldioxidutsläpp med 70
000 ton genom att ersätta fossilbaserad olja som bränsle med förnybar tallolja gjord av träd. Detta blir ett komplement till den
huvudsakliga energikällan, sågspån, och innebär att bruket drivs helt av bioenergi.
Efter förstudien som presenterades i februari 2022 meddelade Stora Enso i oktober att man kommer att investera cirka en
miljard EUR för att omvandla den kvarvarande pappersmaskinen vid anläggningen i Uleåborg i Finland till en produktionslinje
9
med hög kapacitet för konsumentkartong Investeringen främjar koncernens tillväxtstrategi inom förnybara förpackningar genom
att tillföra större volymer till växande förpackningssegment. Avsedda slutanvändarsegment är dryckes- och
livsmedelsförpackningar för kylda och frysta produkter, torrvaror och snabbmat, främst i Europa och Nordamerika. Produktionen
vid den konverterade maskinen beräknas vara igång i början av 2025.
I oktober invigdes Stora Ensos nya produktionsanläggning för CLT (korslimmat trä) i Ždírec, Tjeckien. Efter en investering på
79 MEUR är den nya CLT-anläggningen en av de modernaste i världen och kommer att bidra till Stora Ensos tillväxtstrategi
inom träbyggnadslösningar. Den årliga produktionskapaciteten kommer att vara ungefär 120 000 m³ efter inkörningen.
Investeringen för att centralisera och modernisera träbehandlingskapaciteten vid anläggningen Imatra i Finland slutfördes i
november. Investeringen på 80 MEUR, som påbörjades under det första kvartalet 2021, kommer att minska anläggningens
vattenförbrukning med 85 % och förbättra Stora Ensos produktionskapacitet när det gäller premiumförpackningar av kartong. I
projektet ingick installation av en tredje barkningslinje, förbättringar av flishanteringssystemen samt förändringar i den befintliga
infrastrukturen på massavedsupplaget.
I december presenterade Stora Enso en investering på 38 MEUR för produktion av oblekt kraftmassa (Unbleached Kraft
Pulp, UKP) vid Enocell-anläggningen i Finland, och 42 MEUR i förbättrad produktion av fluffmassa vid anläggningen i svenska
Skutskär för att i ännu högre grad koncentrera sig på specialmassa. Dessa investeringar kommer att tillgodose konsumenternas
ökande efterfrågan på oblekta förnybara förpackningsmaterial och hygienprodukter.
Stora Enso genomför en förstudie gällande konvertering av en av de två papperslinjerna vid anläggningen i belgiska
Langerbrugge till stora volymer av återvunnen containerboard. Förstudien förväntas vara slutförd under första halvåret 2023.
Vid ett investeringsbeslut förväntas den konverterade linjen vara i drift under 2025. Den årliga kapaciteten skulle vara 700 000
ton testliner och återvunnen fluting, och den årliga omsättningen blir cirka 350 MEUR vid full kapacitet. Den totala
investeringskostnaden för konverteringen beräknas till omkring 400 MEUR.
Koncernen utvärderar även Stora Ensos första industriproduktion av lignin på Sunila bruk i Finland genom en förstudie.
Övriga större projekt som pågick i slutet av 2022 var en investering för ökad produktionskapacitet av kartong i Skoghall samt
en uppgradering av blekningsanläggningen i Skutskär.
Förändringar i koncernens struktur
Under 2022 avyttrade Stora Enso sina tre anläggningar för wellförpackningar i Lukhovitsy, Arzamas och Balabanovo i Ryssland
till den lokala företagsledningen. Stora Enso avyttrade även sina två sågverk i Nebolchi och Impilahti i Ryssland till den lokala
företagsledningen. Avyttringarna inkluderade även Stora Ensos ryska skogsverksamhet som försåg sågverken med trä. Mindre
formaliteter kvarstår för vissa ryska juridiska enheter innan transaktionen kan slutföras.
I mars meddelade Stora Enso att man skulle avyttra fyra av sina fem pappersanläggningar. I september undertecknade
Stora Enso ett avtal för att avyttra pappersanläggningen i tyska Maxau till Schwarz Produktion, en del av Schwarz-koncernen
och en av världens största detaljhandelskoncerner. Dessutom avyttrades anläggningen i Nymölla till USA-baserade Sylvamo,
en global tillverkare av obestruket papper. Avyttringen av anläggningen i Nymölla till Sylvamo slutfördes i början av januari och
avyttringen av anläggningen i Maxau förväntas bli klar under det första kvartalet 2023. I januari 2023 tillkännagavs att
anläggningen i Hylte ska avyttras till Sweden Timber. Koncernen meddelade också att pappersanläggningen i Anjala kommer
att behållas inom koncernen.
I september meddelade Stora Enso att man förvärvar nederländska De Jong Packaging Group, till ett bolagsvärde av 1 020
MEUR. Förvärvet stärker Stora Ensos strategiska position, påskyndar omsättningstillväxten, och bygger marknadsandelar inom
förnybara förpackningslösningar i Europa. De Jong Packaging Group är en av de största producenterna av wellförpackningar i
Benelux. Företagets produktportfölj och geografiska läge kommer att komplettera och stärka Stora Ensos erbjudande, framför
allt inom förpackningar för färska livsmedel, e-handel och industri. Transaktionen slutfördes i januari 2023.
Innovation, forskning och utveckling
Stora Ensos investeringar i innovation, forskning och utveckling under 2022 var 112 (133) MEUR vilket motsvarade 1,0 %
(1,3 %) av omsättningen .Arbetet med forskning och utveckling är en grundläggande komponent för att vi ska ligga i framkant
på området och vara konkurrenskraftiga för våra kunder. Företaget hade cirka 400 medarbetare anställda inom forskning och
utveckling. Ansvaret för produktinnovationer och utveckling av tjänster ligger hos affärsdivisionerna medan det långsiktiga
arbetet med vetenskap och forskningsprioriteringar drivs av koncernens avdelning för innovation, forskning och utveckling.
Stora Ensos fokus inom innovation och tillväxt ligger på utveckling av hållbara förpackningsprodukter som ersätter
plastbaserade material, biobaserade barriärlösningar för förpackningar, innovativa biomaterial för högkvalitativa applikationer
samt utveckling av hållbara träbaserade material och komponenter för byggnadslösningar som lagrar kol och skapar mer
energieffektiva byggnader.
Immaterialrätten är ett viktigt medel för att skydda och säkra Stora Ensos utveckling av innovativa produkter och processer.
Under 2022 fortsatte Stora Enso att stärka sin patentportfölj genom att ansöka om patent för 83 nya innovationer.
Patentansökningarna har främst omfattat områden inom divisionerna Biomaterials, Packaging Materials och Packaging
Solutions. Stora Ensos patentportfölj består av mer än 3 800 ansökningar och godkända patent.
För mer information om Stora Ensos arbete inom innovation, forskning och utveckling, se avsnittet Our strategy på engelska.
Icke-ekonomisk information
Den icke-ekonomiska information som krävs enligt den finska bokföringslagen redovisas nedan. Redovisningen omfattar de
icke-ekonomiska områden som rör de stora riskerna för koncernen.
Risker och policyprinciper för dessa områden beskrivs även i kapitlet Risker och riskhantering, inklusive Stora Ensos
redovisning enligt rekommendationerna från Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD).
Affärsmodell
Stora Enso är en ledande global leverantör av förnybara lösningar inom förpackningar, biomaterial och träprodukter och en av
världens största privata skogsägare. Hållbarhetsaspekten är djupt förankrad i koncernens strategi och våra ansvarsfulla
affärsrutiner. Stora Enso bidrar till omställningen till en biobaserad cirkulär ekonomi inom tre områden där det har störst effekt
och ger störst möjligheter: klimatförändringar, biologisk mångfald och cirkularitet. En beskrivning av Stora Ensos affärsmodell
finns i början av styrelsens rapport.
10
Stora Enso bekräftar vikten av Förenta Nationernas globala mål för hållbar utveckling som en del av samarbetet för att
avskaffa fattigdomen, skydda vår planet och förbättra människors liv och förutsättningar över hela världen. Stora Enso stöder
samtliga 17 mål för hållbar utveckling. Mål 12 (Ansvarsfull konsumtion och produktion), 13 (Bekämpa klimatförändringarna)
samt 15 (Ekosystem och biologisk mångfald) har identifierats som centrala för koncernen där man kan påverka genom sin
verksamhet och sina produkter.
Hållbar ledning
Hållbarhet är en viktig del av Stora Ensos bolagsstyrning som betonas av styrelse, VD och koncernledning. VD har yttersta
ansvaret för en framgångsrik implementering av koncernens hållbarhetsstrategi. Hållbarhetsarbetet leds av hållbarhetschefen
som rapporterar direkt till VD. Implementeringen av Stora Ensos hållbarhetsstrategi och etik- och efterlevnadsstrategi övervakas
av Kommittén för hållbarhets- och etikfrågor. Kommittén hade fyra möten under 2022.
I Stora Ensos hållbarhetspolicy beskrivs koncernens förhållningssätt till hållbarhet och styrmodellen. Samtidigt som företaget
i sin uppförandekod och andra policydokument, riktlinjer och uttalanden om specifika hållbarhetsfrågor utarbetar företagets
hållning i frågan är dokumenten riktlinjer för koncernens anställda i deras dagliga arbete. Ovan nämnda dokument finns på
storaenso.com/sustainability.
Mer information om Stora Ensos förhållningssätt till hållbarhet redovisas separat i avsnitten Our Strategy och Sustainability
(på engelska).
Miljöfrågor
Klimatförändringar
Huvudpolicy: Policy för energi och koldioxid
Stora Ensos vetenskapligt förankrade klimatmål (Science-Based Targets) är att minska utsläpp av växthusgaser enligt scope 1
och scope 2 med 50 % till år 2030 jämfört med basåret 2019, i linje med 1,5-gradersmålet. Stora Enso har också som mål att
minska sina scope 3-utsläpp av växthusgaser med 50 % till 2030 jämfört med basåret 2019.
Under 2022 var Stora Ensos totala utsläpp av växthusgaser (scope 1 och 2) 27 % lägre än basårsnivån (14 %1 lägre under
2021). Under 2022 minskade utsläppen främst till följd av minskad användning av fossila bränslen vid flera
produktionsanläggningar samt upphörandet av verksamheten vid anläggningen i Veitsiluoto i Finland.
Stora Ensos beräknade utsläpp av växthusgaser på andra ställen i värdekedjan (scope 3) var 27 % lägre än basårsnivån (4
%1 lägre under 2021). Utsläppen minskade jämfört med föregående år till följd av nedläggning av bruk samt avslutad
produktion av dissolvingmassa.
1 Historiska siffror omräknade på grund av avyttringar eller tillkommande data efter den senaste årsredovisningen.
Hållbart skogsbruk och biologisk mångfald
Huvudpolicy: Policyer för inköp av virke och fibrer samt markskötsel
Stora Enso strävar efter att uppnå en nettopositiv effekt på den biologiska mångfalden i sina egna skogar och plantager till år
2050 genom att aktivt arbeta för biologisk mångfald. Under 2022 lanserade Stora Enso ett Biodiversity Leadership Programme
med utvalda projekt för att driva på arbetet för att uppnå detta mål. Programmet omfattar Stora Ensos egna skogar,
leverantörernas skogar, globala skogar samt förbättring av den biologiska mångfalden inom andra områden utanför
skogssektorn.
Företaget använder sina egna skogar i Sverige som en plattform för att hela tiden kunna utveckla förvaltningen av den
biologiska mångfalden och anpassa den till lokala förhållanden. Dessutom vill man kunna använda metoderna i olika
geografiska områden där så är möjligt. Åtgärder som ska utvecklas, testas och användas i företagets egna svenska skogar
inkluderar följande: användning av moderna digitala verktyg för att förbättra noggrannheten när det gäller planering och
verksamhet samt ökad mängd död ved och lövträd, särskilt björk. Dessutom ingår hyggesfritt skogsbruk i lämpliga områden och
en ökad användning av kontrollerade bränder för förnyelse av skogen. Stora Enso övervakar och mäter status för den
biologiska mångfalden och hur verksamheten påverkar den genom utvalda vetenskapligt baserade indikatorer.
För närvarande följer Stora Enso upp framstegen inom hållbart skogsbruk med hjälp av nyckeltal som mäter hur stor andel
av den mark för skogsbruk och avverkning som ägs eller arrenderas av Stora Enso som är certifierad. I slutet av 2022 ägde
eller arrenderade Stora Enso en total markareal på 2,01 miljoner hektar (2,01 miljoner hektar 2021). Den största delen av Stora
Ensos ägda eller arrenderade mark finns i Sverige. Mer information finns i Not 12. Koncernens mål är att upprätthålla den höga
nivån på 96 %. För 2022 uppgick andelen certifierad mark till 99 % (99 %1 under 2021). Vissa köpta områden i Stora Ensos
samägandeprojekt i Brasilien och Uruguay hade påbörjat certifieringsprocessen men var ännu inte certifierade i slutet av 2022.
Under 2022 levererades totalt 35,1 miljoner m 3 trä (inklusive rundvirke och flis) till Stora Ensos anläggningar (fast under bark)
(37,6 miljoner m 3 2021). Andelen certifierad tredjepartsskog av koncernens totala virkesförsörjning var 80 % (77 %).
1 Redovisning av den totala markarealen och hur mycket av den som är certifierad, kopplat till den ekonomiska redovisningen av skogstillgångar. Historiska siffror är omräknade för
jämförbarhet. Mer information finns i Not 12.
Cirkularitet
Huvudpolicy: Stora Ensos riktlinjer för cirkulär design
Stora Ensos mål är att skapa transparenta och cirkulära materialflöden som bidrar till att minimera avfall och bekämpa
klimatförändringar. Målet är att uppnå 100 % återvinningsbara produkter till 2030. I slutet av 2022 var 94 % av koncernens
produkter återvinningsbara.2
2 Baserat på produkternas tekniska återvinningsbarhet och deras produktionsvolymer konsoliderat som ton. Teknisk återvinningsbarhet definieras genom internationella standarder
och tester när sådana finns, som PTS och CTP. Om inte sådana är tillgängliga har Stora Enso egna tester som bevisar återvinningsbarhet. Rapporteringen omfattar Stora Ensos
produkter inom förpackning, massa, papper och virke samt biokemiska biprodukter.
Vatten
Huvudpolicy: Stora Ensos miljöriktlinjer
Målet med koncernens nyckeltal för total vattenförbrukning och processvattenutsläpp är att skapa en minskning av basvärdena
från 2016 på 59 m 3 respektive 27 m 3 per säljbart ton. 2022 var den totala vattenförbrukningen 61 m 3 per säljbart ton (60 m 3
11
2021) och våra processvattenutsläpp var 31 m 3 per säljbart ton (31 m 3 2021). Resultat för vatten normaliserat per ton
påverkades delvis av lägre produktionsnivåer jämfört med värdet för basåret. Från och med 2023 är målet för
processvattenutsläpp att fram till år 2030 minska specifika processvattenutsläpp per säljbart ton (m 3/ton) med 17 % jämfört med
det nya basåret 2019. Vattenförbrukningen för Stora Ensos anläggningar för kartong, massa och papper är inte direkt kopplad
till produktionsvolymerna, och särskilt behandling av spillvatten kräver ett regelbundet vattenflöde för att fungera på rätt sätt.
Sociala frågor och frågor som rör anställda
Anställda
Huvudpolicyer: Minimikrav för personal – arbetsförhållanden
Den 31 december 2022 hade koncernen 20 879 (22 094) anställda. Medelantalet anställda under 2022 var 21 790, vilket är 1
281 färre än under 2021. Siffrorna inkluderar 50 % av de anställda på Veracel i Brasilien och Montes del Plata i Uruguay. Läs
mer i kapitlet Medarbetare i hållbarhetsrapporten.
Personalkostnaderna uppgick till 1 315 MEUR (1 351) eller 11,3 % av omsättningen. Löner och ersättningar uppgick till 996
MEUR (1 017), pensionskostnader till 152 MEUR (165) och övriga personalkostnader uppgick till 160 MEUR (162).
Vid slutet av 2022 var de fyra största länderna avseende antalet anställda i koncernen Finland, Sverige, Kina och Polen.
25 % (24 %) av de anställda var kvinnor. Under 2022 satte Stora Enso upp målet att öka andelen kvinnliga chefer till 25 % i
slutet av 2024. I slutet av 2022 var andelen kvinnliga chefer 23 %.
Personalomsättningen 2022 var 13,9 % (13,2 %). Frånvaro på grund av sjukdom uppgick till 4,1 % (3,8 %) av det totala
teoretiska antalet arbetstimmar.
Koncernens löner i förhållande till lokala minimilöner och löner som det går att leva på beskrivs i kapitlet Medarbetare i
hållbarhetsrapporten (på engelska). Ersättningar till styrelse och nyckelpersoner beskrivs i Not 7 i koncernredovisningen.
Säkerhet
Huvudpolicy: Arbetsmiljöpolicy
Vårt totala antal registrerade incidenter (TRI) minskade under 2022 till 5,9 (6,2). Målet för 2022 på 5,3 uppnåddes inte. Även om
Stora Ensos säkerhet har varit stabil under de senaste åren speglar den inte koncernens arbete för att alla ska komma hem på
ett säkert sätt, varje dag.
Hållbara inköp
Huvudpolicy: Uppförandekod för leverantörer
Stora Ensos nyckeltal för ansvarsfull anskaffning av resurser mäter hur stor andelen av totala leverantörsutgifter som omfattas
av koncernens uppförandekod för leverantörer är, innefattande alla kategorier och regioner. I slutet av 2022 omfattades 96 % av
Stora Ensos utgifter för material, varor och tjänster av koncernens uppförandekod för leverantörer (96 % i slutet av 2021), vilket
överstiger målet att ligga kvar på minst 95 %.
Respekt för mänskliga rättigheter
Huvudpolicy: Policy och riktlinjer för mänskliga rättigheter
Stora Ensos engagemang för mänskliga rättigheter omfattar hela vår verksamhet, inklusive medarbetare, leverantörer,
underleverantörer och närliggande samhällen. Utöver koncernens arbete med FN:s vägledande principer för företag och
mänskliga rättigheter finns Stora Ensos årliga uttalande om slavarbete och trafficking att läsa på storaenso.com/sustainability.
Stora Enso anser att alla mänskliga rättigheter är viktiga och respekterar dessa. De mänskliga rättigheter som identifierats
som högprioriterade står i fokus. I detta ingår följande ämnen:
•Hälsa och säkerhet
•Rättvist arbete (rättvisa anställningsvillkor, frihet från tvångsarbete, föreningsfrihet, frihet från diskriminering och trakasserier)
•Rätt att förvärva och hantera mark och naturresurser
•Rätt att framföra klagomål
•Barns rättigheter (kopplat till skogssektorn)
Som förberedelse för det kommande EU-direktivet om obligatoriskt due diligence-förfarande har Stora Enso i samarbete med
ett externt konsultföretag specialiserat på företagande och mänskliga rättigheter genomfört tre pilotprojekt under 2022 med
fokus på att förbättra våra interna kontroller för två leveranskedjor med hög risk
samt due diligence-förfarandena inom vår egen verksamhet. Läs mer i kapitlet Mänskliga rättigheter i hållbarhetsrapporten
(på engelska).
Under 2022 fortsatte Stora Enso att arbeta med rätten till mark och naturresurser i Guangxi i Kina och i Bahia i Brasilien.
Guangxi i Kina
Stora Enso arrenderar 73 133 hektar mark i den kinesiska provinsen Guangxi, varav 53 437 hektar arrenderas från statligt ägda
skogsområden. Resterande 19 696 hektar, 27 % av den totala markytan, är samhällsägd mark som arrenderas från bykollektiv,
enskilda hushåll och lokala skogsområden.
Delar av den mark som arrenderas av Stora Enso har i upp till tio år ockuperats för småskalig odling av grödor och träd. I
vissa fall hävdar ockupanterna att de har rätt till marken enligt historiska ägarhandlingar som har ersatts av statligt ägande vid
efterföljande processer med markreformer. Återställningen av ockuperad mark fortsatte under 2022. I slutet av året var 6 124
hektar mark fortfarande ockuperad. I december 2022 inledde Stora Enso en avyttringsprocess för Beihai-anläggningen och
skogsverksamheten.
Bahia i Brasilien
I Bahia i Brasilien har arbetet fortsatt med det Sustainable Settlement-initiativ som presenterades 2012 för att erbjuda
jordbruksmark och stöd till utbildning för lokala familjer bland de jordlösa som ockuperar mark. Under 2018 tecknade Veracel ett
nytt avtal med sociala rörelser för jordlösa som kompletterar det befintliga Sustainable Settlement-initiativet.
I slutet av 2022 var 182 hektar eller 0,2 % mark som ägs av Veracel fortsatt ockuperad av rörelser som står utanför avtalen.
12
I slutet av 2022 ägde Veracel totalt 210 000 hektar mark, varav 82 000 hektar används för odling av eukalyptus för
massaproduktion. Cirka hälften av Veracels mark har avsatts för att återställa och bevara den atlantiska regnskogen och bevara
den lokala biologiska mångfalden.
Samhället
Huvudpolicyer: Policy och riktlinjer för mänskliga rättigheter, riktlinjer för samhällsinvesteringar
Under 2022 skänkte Stora Enso flera stora kontantgåvor till humanitära insatser. Två gåvor gjordes med anledning av krisen i
Ukraina och en gällde nödhjälp efter de svåra översvämningarna i Pakistan. Alla gåvor kanaliserades via UNHCR.
Det totala ekonomiska värdet för samhällsinsatserna med fokus på Ukraina uppgick till 0,25 MEUR totalt för koncernen.
Under 2022 uppgick Stora Ensos totala frivilliga samhällsinvesteringar till 2,0 MEUR.
Antikorruptions- och mutfrågor
Huvudpolicyer: Affärssedspolicy och Stora Ensos uppförandekod
Totalt rapporterades 153 (117 under 2021) möjliga ärenden med bristande lag- och regelefterlevnad under 2022. Under de
senaste åren har det skett en stadig ökning av antalet rapporterade ärenden, troligen på grund av ett tydligare fokus på etiskt
agerande, lag- och regelefterlevnad samt visselblåsning, både i och utanför företaget. Totalt slutfördes 140 (98) fall rörande
potentiella brott mot lag- och regelefterlevnad, vilket även omfattar oavslutade ärenden från föregående år. Bevisade förseelser
som lett till disciplinära åtgärder, rättsliga åtgärder och/eller processförbättringar identifierades i 44 (26) av utredningarna. Med
utgångspunkt från koncernens kategorisering gällde 12 (9) av de bevisade förseelserna korruption och/eller bedrägeri, vilket
ledde till att medarbetaren avskedades eller till ett rättsligt förfarande. Samtidigt som Stora Enso fortsatt har nolltolerans vad
gäller korruption hade ingen av de bevisade förseelserna någon väsentlig påverkan på företaget.
Dessutom gällde 13 (11) av de bevisade förseelserna diskriminering, trakasserier och/eller mobbning. Korrigerande planer
har genomförts eller genomförs tillsammans med berörda ledningsrepresentanter.
EU:s taxonomi
Bakgrund
För att uppfylla EU:s klimat- och energimål för 2030 och uppnå målen för den europeiska gröna given infördes 2020 EU:s
taxonomi, ett system för klassificering av hållbara ekonomiska verksamheter. I sina årsredovisningar för 2021 som
presenterades 2022 var de stora företagen tvungna att redovisa hur stor del av verksamheten som omfattades av taxonomin.
Med verksamhet som omfattas av taxonomin avses ekonomisk verksamhet som ingår i taxonomiförordningen. I
årsredovisningar för 2022 som presenteras 2023 ska företagen även redovisa hur stor del av deras verksamheter som är
förenliga med taxonomikraven. Förenlighet med taxonomikraven anger huruvida en ekonomisk verksamhet är hållbar med
hänsyn till fastställda vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier som specificerats för verksamheten. Kriterierna för
”väsentligt bidrag” avgör om den ekonomiska verksamheten har en väsentligt positiv miljöpåverkan eller om den påverkar miljön
negativt. Kriterierna för att "inte orsaka betydande skada" avgör huruvida den ekonomiska verksamheten begränsas från att
uppnå andra miljömål, dvs. att den inte har betydande negativa konsekvenser för dessa. Verksamhet som är förenlig med
taxonomikraven ska även genomföras i enlighet med minimiskyddsåtgärder, för att den hållbara verksamheten ska ta hänsyn till
de grundläggande mänskliga rättigheterna och följa företagets uppföranderegler.
Under de första två åren med redovisning enligt EU:s taxonomi har man fokuserat på verksamheter som bidrar till
klimatmålen, att begränsa klimatpåverkan och genomföra anpassningar, i enlighet med EU:s delegerade rättsakt om klimatet.
Taxonomiförordningen utvecklas för närvarande och omfattar ännu inte alla hållbara verksamheter på marknaden.
Skogsindustrin står inte i centrum för den nuvarande lagstiftningen och därför finns endast ett fåtal relevanta ekonomiska
verksamheter att redovisa. Av Stora Ensos huvudsakliga produkter är det bara träbaserade lösningar för byggföretagen som
ingår i EU:s taxonomi eftersom de bidrar till byggnaders energieffektivitet. Andra huvudsakliga produkter, som massatillverkning,
konsumentkartong, containerboard, wellförpackningar och papper, ingår inte i EU:s taxonomi och därmed är nyckeltalen som
redovisas i taxonomin få. EU:s taxonomi kommer att utökas till ytterligare fyra miljömål under 2023 genom nästa delegerade
rättsakt, men ändringarna väntas inte innebära några större ändringar för Stora Ensos verksamhet. Stora Enso stödjer de mål
som inrättats genom EU:s taxonomi och välkomnar en fortsatt utveckling av förordningen.
Taxonomins redovisningsprinciper
De nyckeltal som redovisas i EU:s taxonomi presenteras enligt förordningen i separata tabeller för omsättning, kapitalutgifter
och driftsutgifter. Den totala omsättningen består av Stora Enso-koncernens totala försäljning och hyresintäkter under 2022,
inklusive inkomst enligt IFRS 15 respektive 16, i enlighet med definitionen av omsättning i taxonomin. Den externa försäljningen
som är kopplad till verksamhet redovisas under Omsättning för verksamheter som omfattas av taxonomin, inom verksamheter
som är förenliga med taxonomin eller som inte är förenliga med den. I de totala kapitalutgifterna ingår koncernens investeringar
under 2022 som de redovisas i tilläggen, exklusive tillägg för goodwill, i Not 11 Immateriella tillgångar, materiella
anläggningstillgångar och ROU-tillgångar, samt Not 12 Skogstillgångar. De kapitalutgifter som omfattas av taxonomin, om de är
förenliga med taxonomin eller inte, är de investeringar som är kopplade till tillgångar eller processer för respektive ekonomisk
verksamhet. Driftsutgifterna består av underhållsutgifter, kortsiktiga leasingkostnader, icke kapitaliserade forsknings- och
utvecklingskostnader samt kostnader för skogsbruket på koncernnivå. Driftsutgifterna som omfattas av taxonomin inkluderar
motsvarande direkta kostnader som inte bokförs som tillgångar för de ekonomiska verksamheterna, förenliga med taxonomin
eller som inte är förenliga med den. Till skillnad från förra året så redovisas kapitalutgifter och driftsutgifter i sin helhet för
verksamheterna 1.3 Skogsbruk och 4.20 Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi istället i förhållande till den
externa omsättningen som 2021.
Stora Enso undviker dubbelräkning genom att ha en tydlig kostnadsstruktur vid redovisningen som säkerställer att
resultatenheter och kostnadsposter redovisas separat för varje verksamhet.
13
Verksamheter som omfattas av och är förenliga med taxonomin
Stora Enso har identifierat sex verksamheter som ska redovisas enligt taxonomin. Stora Enso har genomfört bedömningar av
vad som omfattas av taxonomin och vad som är förenligt med den utifrån bästa möjliga tolkning av EU:s taxonomiförordning
samt den delegerade rättsakten om EU:s klimattaxonomi samt aktuella riktlinjer från Europeiska kommissionen. Under 2022
inrättade Stora Enso en arbetsgrupp med experter för att bedöma om de berörda verksamheterna enligt taxonomin uppfyller
kriterierna för förenlighet med taxonomin. Stora Enso bedömde varje ekonomisk verksamhet sett till kriterierna för väsentligt
bidrag och för att ”inte orsaka betydande skada” för att kunna fastställa förenligheten. Förenligheten fastställdes för målet om att
begränsa klimatförändringarna. Minimiskyddsåtgärderna bedömdes på koncernnivå. I arbetet tog Stora Enso hjälp av externa
experter för att få ett externt utlåtande. Bedömningarna och uppgifterna omfattas av en extern försäkran.
1.3 Skogsbruk
Stora Enso är en av världens största privata skogsägare, och andelen skogstillgångar av koncernens totala tillgångar är
betydande, 39 % (exklusive arrenderad mark). Samtidigt som Stora Enso även äger skog via olika innehav är det endast
företagets egen skogsverksamhet i Sverige som omfattas av taxonomin, och där har Stora Enso full kontroll över
verksamheten. Plantagerna i Sydamerika och Kina ingår inte i redovisningen för skogsbruk enligt EU:s taxonomi. Samtliga
svenska skogar som Stora Enso äger är certifierade genom olika certifieringssystem (PEFC eller FSC), vilket lägger grunden för
ett hållbart skogsbruk. Genom bedömning av de tekniska granskningskriterierna för väsentligt bidrag och kriterier för att inte
”orsaka betydande skada” som anges i EU:s taxonomi för 1.3 Skogsbruk fastslogs att verksamheten var taxonomiförenlig.
Produkten från verksamheten, den odlade skogen, används främst i Stora Ensos egen produktion och ingår därmed inte i
EU taxonomi-rapportering. I taxonomin inkluderar omsättningen av skogsbruket den externa försäljningen av rundvirke och
restprodukter från skogen. I kapitalutgifterna ingår investeringar som främjar skogsbruket, som förvärv av skogsmark samt
investeringar i vägar och broar. I driftsutgifterna ingår kostnader för skogsbruket samt tillhörande kostnader för forskning och
utveckling.
1.4 Bevarande skogsbruk
I Brasilien har Veracel, som till 50 % ägs av Stora Enso, avsatt cirka hälften av marken för att skydda och återställa den
biologiska mångfalden i den atlantiska regnskogen. Syftet är att varje år återställa nya regnskogsområden på nedgångna
ängsmarker och betesmarker. Bevarandeverksamheten ingår i bevarande av skogsbruk som omfattas av taxonomin. De skogar
som ska bevaras vårdas som lokala skyddsområden för livsmiljöer och arter. De används inte för avverkning. Genom
bedömning av de tekniska granskningskriterierna för väsentligt bidrag och kriterier för att inte ”orsaka betydande skada” som
anges i EU:s taxonomi för 1.4 Bevarande skogsbruk fastslogs att verksamheten var taxonomiförenlig.
Det finns ingen omsättning eller kapitalutgifter som kan kopplas till verksamheten för bevarande skogsbruk. I driftsutgifterna
inkluderas utgifterna för bevarandearbetet.
3.4 Batteriproduktion
Grafit och kol i litiumjonbatterier kan ersättas med förnybart kol som tillverkas av lignin, som är en restprodukt från tillverkningen
av cellulosafiber. Lignin tillverkas vid Stora Ensos anläggning för massaproduktion i Sunila. Här finns även pilotanläggningen
där man förädlar lignin till hårt kolmaterial (Lignode®) som används i batterier. Investeringarna i pilotanläggningen samt
kostnaderna för forskning och utveckling kring innovationer med hårt kol omfattas av taxonomin. Lignode är ett förnybart aktivt
anodmaterial som kan användas i batterier, vilket kan bidra till energilagringssystem för transport, samt stationär och fristående
energilagring. Därmed kan materialet bidra till att begränsa klimatförändringarna. Bedömningen av förenlighet görs med
utgångspunkt i den beräknade framtida driften och tillverkningen i industriell skala som samordnas med de tekniska
granskningskriterierna för 3.4 Batteriproduktion när den väl inleds.
Ingen omsättning är ännu kopplad till den här verksamheten. I kapitalutgifterna ingår investeringen i pilotanläggningen i
Sunila och kapitaliserade forsknings- och utvecklingskostnader för Lignode. I driftsutgifterna ingår icke kapitaliserade
forsknings- och utvecklingskostnader för Lignode samt underhåll av material och andra direkta kostnader vid pilotanläggningen i
Sunila. Extern omsättning för verksamheten förväntas inom de kommande åren.
3.5 Produktion av energieffektiv utrustning för byggnader
Stora Enso tillverkar träbaserade lösningar för byggföretag. Dörrar, fönster och takkomponenter samt externa väggsystem som
tillverkas av klassiskt virke, korslimmat trä, fanerlaminatträ samt byggbalkar redovisas som att de omfattas av taxonomin. Stora
Enso tillverkar byggmaterial vid sågverk i flera länder och på olika platser. Eftersom Stora Enso inte tillverkar slutprodukterna
har överensstämmelsen med väsentligt bidrag bedömts mot bakgrund av kunskapen om slutanvändning och bestämmelser för
energieffektivitet i de primära marknadsområdena. Genom bedömning av de tekniska granskningskriterierna för väsentligt
bidrag och kriterier för att inte ”orsaka betydande skada” som anges i EU:s taxonomi för 3.5 Produktion av energieffektiv
utrustning för byggnader fastslogs att verksamheten var taxonomiförenlig.
Den externa försäljningen för den del av produktionen som beräknas för dörrar, fönster, tak och externa väggsystem
inkluderas i omsättningen som omfattas av taxonomin. Samma andel används för att fördela tillhörande kapitalutgifter och
driftsutgifter för verksamheten. I kapitalutgifterna ingår de tillhörande investeringarna som krävs för produktion av produkterna i
den här verksamheten som omfattas av taxonomin. Den största kapitalutgiften är investeringen i den nya CLT-anläggningen i
Ždírec som invigdes i oktober 2022. I driftsutgifterna ingår löner och material för underhåll, forsknings- och utvecklingskostnader
samt andra direkta kostnader för den dagliga driften av enheten.
4.15 Distribution av fjärrvärme/fjärrkyla
Stora Enso har investerat i anslutning av en fjärrvärmeledning till Karlsruhe-regionen i Tyskland. Överskottsvärmen från det
kombinerade värme- och kraftverket vid anläggningen i tyska Maxau matas in i ledningen. Den nya anslutningen tas i drift i
början av 2023. Genom bedömning av de tekniska granskningskriterierna för väsentligt bidrag och kriterier för att inte ”orsaka
betydande skada” som anges i EU:s taxonomi för 4.15 Distribution av fjärrvärme/fjärrkyla fastslogs att verksamheten var
taxonomiförenlig.
14
Investeringen i fjärrvärmeledningen i Maxau redovisas i taxonomin för 2022. Man räknar med att omsättning och driftsutgifter
kommer under 2023. Stora Enso har undertecknat ett avtal om att avyttra pappersanläggningen och samtliga tillhörande
tillgångar i Maxau till Schwarz Produktion. I början av 2023 räknar man med att byta ägare.
Omsättningen, kapitalutgifterna och driftsutgifterna för andra sågverk inom Stora Enso som producerar förenlig bioenergi och
som är anslutna till kommunala fjärrvärmesystem redovisas under 4.20 Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från
bioenergi.
4.20 Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi
Hos Stora Enso används trärester som bark, sågspån, avverkningsrestprodukter och biprodukter från massatillverkningen som
svartlut till energiproduktion. Den största delen av den bioenergi som produceras används internt, men energi säljs även på
externa marknader. Bioenergin som framställs av enbart biobaserade råvaror vid normal drift (exklusive användning av
startbränsle) omfattas av redovisning enligt taxonomin. Bioenergi som omfattas av taxonomin produceras i flera av Stora Ensos
anläggningar. Genom bedömning av de tekniska granskningskriterierna för väsentligt bidrag och kriterier för att inte ”orsaka
betydande skada” som anges i EU:s taxonomi för 4.20 Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi fastslogs att
verksamheten var taxonomiförenlig. De pannor som inte uppfyllde alla kriterierna enligt principen om att ”inte orsaka betydande
skada” när det gäller föroreningar har redovisats som att de omfattas av taxonomin men inte är taxonomiförenliga.
I taxonomin inkluderas omsättningen från extern försäljning av överskottsenergi och värme som inte förbrukas internt. I
kapitalutgifterna ingår investeringar i produktionen av bioenergi på olika anläggningar. I driftsutgifterna ingår löner och material
för underhåll samt andra direkta kostnader för den dagliga driften av enheten.
Minimiskyddsåtgärder
I taxonomiförordningen anges att den ekonomiska verksamheten utöver kriterierna för väsentligt bidrag och för att ”inte orsaka
betydande skada” kan betraktas som miljömässigt hållbar om den bedrivs i enlighet med minimiskyddsåtgärderna. Genom
minimiskyddsåtgärder förhindrar man att verksamheter klassas som hållbara trots att de till exempel strider mot mänskliga
rättigheter eller arbetstagares rättigheter, om de är en del av en korrupt verksamhet eller verksamhet som strider mot
konkurrensregler eller skatteregler. För att kontrollera att åtgärderna följs kan detta bedömas ur två synvinklar enligt den
publicerade vägledningen från plattformen för hållbar finansiering: det ska finnas lämpliga förfaranden och kontroller inom
mänskliga rättigheter, korruption, beskattning och rättvis konkurrens, och det ska inte finnas några brott eller överträdelser.
Stora Enso har bedömt efterlevnaden av minimiskyddsåtgärderna genom att granska företagets processer för mänskliga
rättigheter, korruption, beskattning och rättvis konkurrens. Man har undersökt möjliga fall av överträdelser hos moderbolaget,
dess dotterbolag och den högsta ledningen. Samtidigt som Stora Enso bekräftar vikten av att processerna inom dessa områden
hela tiden förbättras anser man att de genomförs på en stabil nivå och att det inte finns några överträdelser som strider mot
minimiskyddsåtgärderna. För mer information, se avsnittet Sustainability reporting (Human rights, Ethics and compliance, och
Stora Enso's tax footprint på engelska.
15
Andel av omsättningen från produkter eller tjänster som är förknippade med ekonomiska verksamheter som är förenliga med
taxonomikraven

|  |  |  | Kriterier för väsentligt bidrag | Kriterier avseende att inte orsaka betydande skada (Does Not Significantly Harm, DNSH) |  |  |  |
Miljoner euro |  |  |  |  |  |  |
Ekonomiska verksamheter | Kod(er) | Absolut omsättning | Andel av omsättningen | Begränsning av klimatförändringarna | Anpassning till klimatförändringarna | Vatten och marina resurser | Cirkulär ekonomi | Föroreningar | Biologisk mångfald och sunda ekosystem | Begränsning av klimatförändringar | Anpassning till klimatförändringar | Vatten och marina resurser | Cirkulär ekonomi | Föroreningar | Biologisk mångfald och ekosystem | Minimi skyddsåtgärderna | Taxonomiförenlig andel av omsättningen, år N | Kategori (möjliggörande verksamhet) | Kategori (omställningsverksamhet)
|  | EUR | % | % | % | % | % | % | % | J/N | J/N | J/ N | J/ N | J/ N | J/N | % | % | M | Ö
A. VERKSAMHET SOM OMFATTAS AV TAXONOMIN, % |  |  |  |
A.1 Miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga) verksamheter |  |
Skogsbruk | 1,3 | 111 | 0,9 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100% |  |
Produktion av energieffektiv utrustning för byggnader | 3,5 | 595 | 5,1 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100% | M |
Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi | 4,20 | 54 | 0,5 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | N/ A | J | J | J | 96,6% |  |
De miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga) verksamheternas omsättning (A.1) |  | 760 | 6,5 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 99,7% |  |
A.2 Verksamheter som omfattas av taxonomin men som inte är miljömässigt hållbara (ej taxonomiförenliga) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi | 4,20 | 2 | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Omsättningen hos de verksamheter som omfattas av taxonomin men som inte är miljömässigt hållbara (ej taxonomiförenliga) (A.2) |  | 2 | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Totalt (A.1+A.2) |  | 762 | 6,5 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
B. VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV TAXONOMIN |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Omsättningen hos verksamheter som inte omfattas av taxonomin (B) |  | 10 932 | 93,5 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Totalt (A+B)1 |  | 11 694 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

1 Enligt taxonomin omfattar omsättningen även hyresintäkter, varför siffran skiljer sig något från koncernens omsättning.
16
Andel av kapitalutgifterna från produkter eller tjänster som är förknippade med ekonomiska verksamheter som är förenliga
med taxonomikraven (CapEx)

|  |  |  | Kriterier för väsentligt bidrag | Kriterier avseende att inte orsaka betydande skada (Does Not Significantly Harm, DNSH) |  |  |  |
Miljoner euro |  |  |  |  |  |  |
Ekonomiska verksamheter | Kod(er) | Absolut omsättning | Andel av omsättningen | Begränsning av klimatförändringarna | Anpassning till klimatförändringarna | Vatten och marina resurser | Cirkulär ekonomi | Föroreningar | Biologisk mångfald och sunda ekosystem | Begränsning av klimatförändringar | Anpassning till klimatförändringar | Vatten och marina resurser | Cirkulär ekonomi | Föroreningar | Biologisk mångfald och ekosystem | Minimi skyddsåtgärderna | Taxonomiförenlig andel av omsättningen, år N | Kategori (möjliggörande verksamhet) | Kategori (omställningsverksamhet)
|  | EU R | % | % | % | % | % | % | % | J/N | J/N | J/N | J/N | J/ N | J/N | % | % | M | Ö
A. VERKSAMHET SOM OMFATTAS AV TAXONOMIN, % |  |  |  |
A.1 Miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga) verksamheter |  |  |
Skogsbruk | 1.3 | 13 | 1,6% | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % |  |
Batteriproduktion | 3.4 | 3 | 0,3 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % | M |
Produktion av energieffektiv utrustning för byggnader | 3.5 | 23 | 3,0 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % | M |
Distribution av fjärrvärme/fjärrkyla | 4.15 | 2 | 0,3 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | N/A | J | J | J | 100 % |  |
Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi | 4.20 | 7 | 0,8 % | 100 % |  |  |  |  |  | N/A | J | J | N/A | J | J | J | 70,1 % |  |
Kapitalutgifter för de miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga) verksamheterna (A.1) |  | 47 | 6,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 94,3 % |  |
A.2 Verksamheter som omfattas av taxonomin men som inte är miljömässigt hållbara (ej taxonomiförenliga) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi | 4.20 | 3 | 0,4 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kapitalutgifter för verksamheter som omfattas av taxonomin men som inte är miljömässigt hållbara (ej taxonomiförenliga) (A.2) |  | 3 | 0,4 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Totalt (A.1+A.2) |  | 50 | 6% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
B. VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV TAXONOMIN |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kapitalutgifter hos verksamheter som inte omfattas av taxonomin (B) |  | 728 | 93,6% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Totalt (A+B) |  | 778 | 100% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

17
Andel av driftsutgifterna från produkter eller tjänster som är förknippade med ekonomiska verksamheter som är förenliga med
taxonomikraven (OpEx)

|  |  |  | Kriterier för väsentligt bidrag | Kriterier avseende att inte orsaka betydande skada (Does Not Significantly Harm, DNSH) |  |  |  |
Miljoner euro |  |  |  |  |  |  |
Ekonomiska verksamheter | Kod(er) | Absolut omsättning | Andel av omsättningen | Begränsning av klimatförändringarna | Anpassning till klimatförändringarna | Vatten och marina resurser | Cirkulär ekonomi | Föroreningar | Biologisk mångfald och sunda ekosystem | Begränsning av klimatförändringar | Anpassning till klimatförändringar | Vatten och marina resurser | Cirkulär ekonomi | Föroreningar | Biologisk mångfald och ekosystem | Minimi skyddsåtgärderna | Taxonomiförenlig andel av omsättningen, år N | Kategori (möjliggörande verksamhet) | Kategori (omställningsverksamhet)
|  | EUR | % | % | % | % | % | % | % | J/N | J/N | J/N | J/N | J/N | J/N | % | % | M | Ö
A. VERKSAMHET SOM OMFATTAS AV TAXONOMIN, % |  |  |  |
A.1 Miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga) verksamheter |  |  |
Skogsbruk | 1.3 | 27 | 3,2 % | 100% |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % |  |
Bevarande skogsbruk | 1.4 | 1 | 0,1 % | 100% |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % |  |
Batteriproduktion | 3.4 | 13 | 1,6 % | 100% |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % | M |
Produktion av energieffektiv utrustning för byggnader | 3.5 | 25 | 3,0 % | 100% |  |  |  |  |  | N/A | J | J | J | J | J | J | 100 % | M |
Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi | 4.20 | 20 | 2,4 % | 100% |  |  |  |  |  | N/A | J | J | N/A | J | J | y | 52,9 % |  |
Driftsutgifter för de miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga) verksamheterna (A.1) |  | 86 | 10,3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 82,9 % |  |
A.2 Verksamheter som omfattas av taxonomin men som inte är miljömässigt hållbara (ej taxonomiförenliga) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kraftvärmeproduktion av värme/kyla och el från bioenergi | 4.20 | 18 | 2,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Driftsutgifter för verksamheter som omfattas av taxonomin men som inte är miljömässigt hållbara (ej taxonomiförenliga) (A.2) |  | 18 | 2,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Totalt (A.1+A.2) |  | 104 | 12,5 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
B. VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV TAXONOMIN |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Driftsutgifter hos verksamheter som inte omfattas av taxonomin (B) |  | 733 | 87,5 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Totalt (A+B) |  | 837 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Miljöinvesteringar och miljöskulder
Stora Ensos miljöinvesteringar uppgick 2022 till 82 (50) MEUR. Dessa investeringar bestod framförallt i att förbättra luft- och
vattenkvaliteten, effektivisera resurs- och energianvändningen och minimera risken för oavsiktliga utsläpp.
Stora Ensos miljökostnader för 2022 exklusive ränta men inklusive avskrivningar uppgick till 243 (191) MEUR. Kostnaderna
består av skatter, avgifter, återbetalningar, tillståndsrelaterade kostnader och reparations- och underhållskostnader samt
kemikalier för spillvattenbehandling och vissa andra material. Rapporteringsområdet ändrades under 2022 och exkluderar nu
betalningar relaterade till avsättningar från projekt för miljöåterställning. Därför har de totala kostnaderna för 2021 räknats om.
Avsättningar för miljöåterställande åtgärder uppgick till 73 (75) MEUR per den 31 december 2022, för detaljer se Not 22. Det
finns för närvarande inga aktiva eller oavslutade legala krav avseende miljöfrågor som skulle kunna väsentligt påverka
koncernens finansiella ställning.
Risker och riskhantering
Företagets förhållningssätt till riskhantering
Risktagande är en stor del av affärsverksamheten och bolagsstyrningen, och det finns både risker och möjligheter som kan
påverka Stora Ensos framtida verksamhet och ekonomiska resultat, samt företagets förmåga att uppfylla vissa sociala och
miljömässiga mål. Stora Enso strävar efter att se till att risker och möjligheter hanteras på ett systematiskt, holistiskt och
proaktivt sätt och att detta är en kärnkompetens inom organisationen. Man tar hänsyn till både risker och möjligheter vid alla
företagsbeslut. Genom konsekvent tillämpning av en dynamisk riskanalys och planering utifrån olika scenarier kan man öka
möjligheterna och hantera risker som skulle kunna hindra företaget från att nå verksamhetsmålen.
18
Riskhantering
Stora Enso definierar risk som den påverkan osäkerhet har på företagets förmåga att uppnå värden och mål i organisationen. I
koncernens Risk Policy, som godkänns av styrelsen, finns en beskrivning av grunden för styrning och hantering av risker som
baseras på ramverket COSO (Committee of Sponsoring Organizations) och överensstämmer med ISO 31000-standarden.
Styrelsen har det yttersta ansvaret för den övergripande riskhanteringsprocessen och för att, främst med hjälp av
koncernpolicyer, bestämma en lämplig och acceptabel risknivå.
Styrelsen har inrättat en Finans- och revisionskommitté som stöd för styrelsen när det gäller att följa upp att
riskhanteringsprocessen inom Stora Enso är adekvat, särskilt gällande hantering och rapportering av finansiella risker. I
hanteringen ingår även klimatrelaterade risker som granskas varje år och som utgör ett särskilt fokusområde. Kommittén för
hållbarhets- och etikfrågor är ansvarig för övervakning av att företaget följer riktlinjer gällande hållbarhet och affärsetik,
företagets strävan att vara ett företag som tar samhällsansvar och att bidra till en hållbar utveckling.
Den ansvarige för Enterprise Risk Management rapporterar till finansdirektören och är ansvarig för utformning, utveckling
och uppföljning av implementeringen av koncernens ramverk för riskhantering i hela organisationen. Divisionscheferna och
cheferna för koncernfunktioner är, tillsammans med sina respektive ledningsgrupper, ansvariga för genomförande och för att
sprida ramverk och riktlinjer inom respektive organisation. Enheten för internrevision utvärderar riskhanteringsprocessens
effektivitet och användbarhet.
Riskhanteringsprocess
Riskhantering ingår i samtliga beslutsprocesser och en holistisk riskbedömning ingår även som en del i alla stora
investeringsbeslut. I samband med den årliga strategiprocessen gör alla divisioner samt koncerntjänster och andra
supportfunktioner en holistisk grundskattning av risk i förhållande till de viktigaste målen. Riktlinjer för riskhanteringsprocessen
finns i företagets riskhanteringsinstruktioner.
Affärsenheter och funktioner identifierar riskkällor, dvs. händelser som innebär förändrade förhållanden och deras orsaker
och möjliga konsekvenser. Stora Ensos riskmodell beskriver huvuddragen i den övergripande samling av risker som används
som stöd för en holistisk identifiering och konsolidering av risker samtidigt som riskterminologin blir både systematisk och
konsekvent.
I riskanalysen ingår att utveckla en förståelse för risken för att kunna bidra med underlag för en riskvärdering. Syftet med
riskvärderingen är att bestämma riskens storlek till stöd för beslut om vilka risker som behöver hanteras/åtgärdas. Riskerna
bedöms sett till effekt och sannolikhet att de uppstår och baseras ofta på specifika riskscenarier. Den befintliga
riskreduceringens funktion tas i beaktande för att fastställa den resterande risknivån. Med hjälp av fördefinierade mått beaktas
effekter på ekonomi, säkerhet och företagets anseende, i både kvantitativa och kvalitativa termer.
Riskhantering innebär också att välja ett eller flera sätt att hantera risken, som att undvika, minska, dela eller behålla den.
Det fastställs också hur risker som ligger utanför beslutad risknivå ska hanteras innefattande ansvarsfördelning och upprättande
av tidsplan för riskbegränsande åtgärder.
Efter den årliga grundbedömningen granskas prioriterade och nyuppkomna risker samt vilka riskbegränsande åtgärder och
planer för att undvika avbrott i verksamheten som finns i samband med dessa risker, vid halvårsvisa uppföljningsmöten i
divisionerna.
Trots de åtgärder som vidtas för att hantera och begränsa effekten av olika risker och eftersom vissa risker ligger utanför
ledningens direkta kontroll, går det aldrig att garantera att risker, om de materialiseras, inte har substantiell negativ påverkan på
Stora Ensos verksamhet, finansiella ställning, rörelseresultat eller förmåga att fullfölja finansiella åtaganden.
Huvudsakliga risker
Makroekonomi, geopolitik och valutakurser
Förändringar i det allmänna ekonomiska läget, exempelvis kraftiga förändringar på marknaden och ökad oro på
valutamarknaderna, kan ha en negativ och väsentlig effekt på koncernens resultat, kassaflöde och finansiella ställning.
Stora Enso är exponerat för flera finansmarknadsrisker som ska hanteras enligt de riktlinjer som beslutats av styrelsen.
Målet är att uppnå kostnadseffektiv finansiering i koncernens bolag samt hantera finansiella risker med hjälp av finansiella
instrument för att minimera svängningar i resultatet. Vid sidan av valutakursrisken är de stora riskerna ränterisk, likviditets- och
refinansieringsrisk råvaruprisrisk och kreditrisk.
Finansiella risker tas upp i detalj i Not 24, Hantering av finansiell risk.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Stora Enso har en diversifierad verksamhet, vilket gör att exponeringen för förändringar i ett särskilt land eller produktsegment
är begränsad. Omvärldsbevakning sker kontinuerligt och vid planeringen tas hänsyn till hur viktiga drivkrafter och risker
påverkas av makroekonomiska faktorer på kort, medellång och lång sikt. Regelbundna uppföljningar görs så att den av
styrelsen beslutade risknivån hålls, och kassaflöde och likviditet hanteras aktivt. Stora Enso terminssäkrar 15–60 % av
prognostiserade större nettokassaflöden i de viktigaste valutaparen tolv månader framåt. Valutakursrisken minskas genom att,
om ekonomiskt möjligt, finansiera tillgångar i tillgångens egen valuta. Divisionerna följer regelbundet upp orderflöden och, i
förekommande fall, även andra viktiga indikatorer för att kunna agera snabbt om villkoren för verksamheten försämras. Vid
omfattande försämringar i den generella ekonomiska situationen och i de huvudsakliga ledande ekonomiska indikatorerna har
koncernen möjlighet att genomföra åtgärder för att sänka kostnaderna och därmed minska effekten av lägre försäljningsintäkter.
Konkurrens och efterfrågan
Branschen för förpackningar, massa, papper och träprodukter är mogen, kapitalintensiv och mycket konkurrensutsatt. Bland
Stora Ensos viktigaste konkurrenter finns såväl flera stora internationella skogsföretag som många regionala och mer
specialiserade företag. Faktorer som det allmänna ekonomiska läget och lagernivåer påverkar kundernas efterfrågan, som i sin
tur påverkar försäljningspriset. Försäljningspriset, som ofta varierar med konjunkturen, påverkas av kapacitetsutnyttjandet som
sjunker i tider av ekonomisk nedgång. Prisförändringarna varierar mellan produkter och geografiska regioner.
I följande tabell visas hur rörelseresultatet påverkas av en förändring med +/- 10 % av pris eller volym för olika segment
baserat på siffror för 2022.
19
Operativt rörelseresultat: Påverkan av förändring +/- 10 %, MEUR

Segment | Pris | Volym
Packaging Materials | 447 | 125
Packaging Solutions | 72 | 19
Biomaterials | 205 | 101
Wood Products | 215 | 67
Forest | 249 | 11
Paper | 163 | 43

Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Förmågan att reagera på förändringar i efterfrågan på företagets produkter och på konsumenternas preferenser och utveckla
nya produkter på ett konkurrenskraftigt och ekonomiskt sätt kräver innovation, kontinuerlig kapacitetsstyrning och strukturell
utveckling. Risker i samband med faktorer som efterfrågan, pris, konkurrens och kunder följs regelbundet upp av varje division
och enhet som en naturlig del av ledningsarbetet. Samma risker följs också kontinuerligt upp och utvärderas på koncernnivå för
att få perspektiv på koncernens totala tillgångsmassa och den övergripande lönsamhetspotentialen på lång sikt.
Stora Enso har som en av världens största privata skogsägare även tillgång till en strategisk, förnybar resursbas. Med stor
kompetens inom trä och träbaserade förnybara material fokuserar koncernen på att möta efterfrågan från kunder och
konsumenter, som påverkas och förändras av klimatförändringarna. Produkter baserade på förnybara material ger ett lägre
koldioxidavtryck och hjälper våra kunder och samhället i stort att minska koldioxidutsläppen genom att erbjuda ett alternativ till
fossila bränslen och andra icke förnybara material.
Anskaffning
Ökade kostnader för insatsvaror eller tillgången på material, varor och tjänster kan på motsvarande sätt påverka Stora Ensos
lönsamhet. Att säkra tillgången till pålitliga leveranser till låg kostnad och ha en proaktiv hantering av kostnader och produktivitet
är av största vikt. Stora Enso är beroende av externa leverantörer av energi, vilket innebär sårbarhet vid förändringar i
marknadspriset på energi. Det finns också en ökad risk för störningar i leveranskedjan på grund av internetincidenter, politisk
instabilitet och andra faktorer kopplade till internationell handel.
I tabellen nedan redovisas de viktigaste kostnadsposterna för Stora Enso.
Fördelning av kostnader 2022

Operativa kostnader | % av totala kostnader | % av omsättning
Frakter och kommissioner | 12 % | 10 %
Tillverkningskostnader |  |
Fiber | 33 % | 27 %
Kemikalier och fyllnadsmedel | 10 % | 9 %
Energi | 9 % | 8 %
Material | 11 % | 9 %
Personal | 13 % | 11 %
Övriga | 7 % | 6 %
Avskrivningar | 5 % | 5 %
Totala kostnader och omsättning | 100 % | 85 %
Totala operativa kostnader och omsättning, MEUR | 9 847 | 11 680
Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden, operativa |  | 58
Operativt rörelseresultat |  | 1 891

På många områden är Stora Enso beroende av leverantörer och deras förmåga att leverera en produkt eller tjänst vid rätt
tidpunkt och av rätt kvalitet. De viktigaste produkterna är fiber, kemikalier och energi samt maskiner och utrustning för
investering i anläggningar. En ökad efterfrågan på koldioxidneutrala primära och sekundära biomassabränslen kan leda till
ökade energikostnader. De viktigaste tjänsterna är transporter och olika administrativa tjänster som utförs av externa aktörer.
För vissa av insatsvarorna utgör det begränsade antalet leverantörer en risk.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Kostnadsläget för insatsvaror bevakas noga på enhets-, divisions- och koncernnivå och en konsekvent långsiktig riskhantering
tillämpas för energiförsörjningen. Risker vad gäller pris och utbud begränsas med större egen energiproduktion, ägande i
konkurrenskraftiga kraftbolag som PVO/TVO samt långsiktiga kontrakt och optionskontrakt. Stora Enso terminssäkrar prisrisker
på råmaterial- och slutproduktmarknader och stödjer utvecklingen av finansiella marknader för terminssäkring. Ett brett utbud av
leverantörer anlitas och övervakas för att undvika situationer som skulle kunna äventyra framtida produktion, affärstransaktioner
eller utvecklingsprojekt.
Leverantörer och underleverantörer måste också leva upp till Stora Ensos hållbarhetskrav eftersom de är en del av Stora
Ensos värdekedja. Hållbarhetskraven på leverantörer och därmed sammanhängande granskningsscheman täcker anskaffning
av råmaterial och andra varor och tjänster. Leverantörernas risker i de miljömässiga, sociala och affärsmässiga rutinerna
granskas med hjälp av vårt interna verktyg för riskbedömning. Revision av uppförandekoden för leverantörer genomförs hos
högriskleverantörer och resultaten från sådana revisioner följs sedan upp. Leverantörerna bör ges möjlighet att åtgärda
riskerna, men vid behov kan leverantörsavtalet sägas upp.
Stora Enso har möjlighet att skapa mervärde och bidra med innovation till sin globala verksamhet genom att bygga starka
och mätbara relationer med de bästa leverantörerna samt upprätthålla harmoniserade inköpsprocesser för att öka
kompetensen, förbättra kvaliteten på anbudsförfarandet för att minska kostnaderna samt utveckla hållbara leverantörer.
20
Ändringar i lagar och förordningar
Stora Ensos verksamhet kan påverkas av politiska förändringar eller förändring av regelverken i alla länder och jurisdiktioner
där koncernen har verksamhet, till exempel förändringar i lagstiftning gällande skogsbruk, biologisk mångfald, miljö eller skatter.
Det kan till exempel gälla ökade kostnader och kapitalutgifter för att motsvara nya krav, expropriering av tillgångar eller
införande av licensavgifter eller andra skatter riktade mot branschen, samt nya regler för lokalt ägande eller förädlande.
Den europeiska gröna given och dess klimatmål för 2030 och 2050 har resulterat i nya lagar som har utökats ytterligare
under 2021 och som kan komma att påverka Stora Ensos framtida verksamhet. Initiativen från EU-kommissionen kommer
bland annat att omfatta lagar och förordningar på områden som EU:s skogsstrategi och strategi för biologisk mångfald,
direktivet om förnybar energi, systemet för handel med utsläppsrätter (ETS), direktivet för hållbara produkter, förändringar i
direktivet om förpackningar och förpackningsavfall, liksom i EU:s taxonomi.
Politiska beslut om skogens resurser skulle kunna begränsa tillgången på trä, öka kostnaderna och minska
investeringsmöjligheterna.
Stora Enso har erhållit olika investeringssubventioner och har gjort vissa investeringsåtaganden i olika länder, till exempel
Finland, Kina och Sverige. Om villkoren för åtagandena inte följs kan olika lokala befattningshavare vidta åtgärder för att
återkräva delar av tidigare beviljade investeringssubventioner eller belägga Stora Enso med straffavgifter. Resultatet av en
sådan process kan ge negativa ekonomiska konsekvenser för Stora Enso.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Aktiv bevakning av ändrade lagar och förordningar samt den politiska utvecklingen i de länder där Stora Enso bedriver
verksamhet, samt aktivt deltagande i den politiska utvecklingen, främst via branschorganisationer och andra
samarbetssatsningar, är viktiga riskbegränsande åtgärder i samband med förändrad lagstiftning. Ändringar i lagar och
förordningar kan även innebära stora möjligheter genom att främja marknadstillväxt för hållbara produkter och skapa
konkurrensfördelar genom resurseffektivitet och förnybarhet.
Klimatförändringar – fysiska effekter
Långsiktiga (25–30 år) förändringar i nederbördsmängder, perioder av torka, extrema väderhändelser och högre
genomsnittstemperaturer som ökar risken för skogsbränder och insektsangrepp kan skada verksamheten, skogarna och
trädplantagerna, med följder för värdet av skogstillgångarna och de regionala virkespriserna. Mildare vintrar kan även påverka
avverkning och virkestransporter samt tillhörande kostnader på nordliga breddgrader. Oftare förekommande extrema
väderhändelser ökar även risken för störningar i produktion, transport och anskaffning av råmaterial och energi.
Under 2022 genomfördes en kvantitativ analys av klimatresiliensen i de sydamerikanska plantagerna med utgångspunkt från
tre scenarion: SSP1-1,9 (~1,5 ⁰C och inga koldioxidutsläpp), SSP2-4,5 (~2,7 ⁰C och koldioxidutsläpp som liknar de nuvarande
samt SSP5-8,5 (~4,4 ⁰C och koldioxidutsläpp som är dubbelt så höga som de nuvarande). Resultaten visar att plantagerna har
en viss klimatresiliens. De ekonomiska effekterna förväntas inte bli omfattande vid scenarierna SSP1-1,9 och SSP2-4,5, men
skulle kunna bli omfattande vid SSP5-8,5. Läs mer i följande kapitel om TCFD och i tabellen (på engelska) som finns på
storaenso.com.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
De fysiska riskerna handlar till stor del om risköverföring och omfattas därmed även av Stora Ensos program för försäkring av
egendom och avbrott i verksamheten. Vad gäller Stora Ensos skogs- och plantagetillgångar har verksamheten en strategisk
resiliens tack vare en geografisk spridning av tillgångsportföljen. Vid planering av nya plantager ser man till att undvika
frostkänsliga områden och tillämpa framsteg inom forskning och utveckling så att trädens möjligheter att tåla extrema
temperaturer förbättras. Stora Enso brukar olika skogstyper och skogsstrukturer och arbetar för en breddad bas för virkes- och
massavedsförsörjning. För avverkning på mjuka marker finns riktlinjer för hur detta bäst ska göras.
De nordiska skogarna i Finland och Sverige kan även främjas av den varmare temperaturen och längre växtsäsongen, vilket
ger en ökad skogstillväxt med direkta positiva effekter på värdet av skogstillgångarna och en indirekt effekt på marknadens
tillgänglighet till och pris på trä.
Personal och kompetens
Konkurrensen om arbetskraften är stor och Stora Enso kan, på längre sikt, misslyckas med att attrahera eller behålla
kvalificerad personal. Förlust av nyckelmedarbetare, oförmåga att attrahera nya eller adekvat utbildade medarbetare eller
förseningar vid rekrytering av nyckelmedarbetare skulle allvarligt kunna skada Stora Ensos verksamhet och hindra koncernen
från att nå sina strategiska mål. Arbetsmarknadskonflikter och strejker, i synnerhet i samband med omstruktureringar och
uppsägningar till följd av avyttringar och nedläggningar eller under avtalsförhandlingar, skulle kunna få en allvarlig negativ effekt
på Stora Ensos verksamhet, finansiella ställning och lönsamhet.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Stora Enso hanterar dessa risker och förlust av nyckelmedarbetare genom en kombination av olika åtgärder. Bland annat
genom att stärka Stora Ensos varumärke ur ett arbetsgivarperspektiv både internt och externt, samordna lönepraxis globalt
samt bli bättre på att upptäcka och utveckla talanger. Slutligen fokuserar koncernen aktivt på utvärdering av talanger och
ledarskap, inklusive planering för efterträdare på nyckelpositioner. Majoriteten av de anställda representeras av fackföreningar
under flera kollektivavtal i olika länder där Stora Enso har verksamhet, och relationerna med fackföreningarna är mycket viktiga
för att hantera risken för arbetsmarknadskonflikter.
Stora Enso inser att kunniga och dedikerade medarbetare är avgörande för företagets framgång. Engagerade och
högpresterande anställda möjliggör implementering av transformationsstrategin och affärsmässig framgång.
21
Personlig säkerhet – anställda och andra som arbetar inom koncernen
Bristande säkerhetsarbete kan leda till skada för Stora Ensos anställda och leverantörer, för samhällen i närheten av våra
anläggningar samt för miljön. Förutom personskador, skadliga hälsoeffekter och miljöpåverkan kan negativa följder även
omfatta skadeståndsansvar gentemot anställda eller tredje part, negativ påverkan på koncernens anseende samt försämrade
möjligheter att anställa och behålla kunniga medarbetare. Dessutom kan myndigheter besluta om att tillfälligt stänga våra
anläggningar.
Det går aldrig att kompromissa med personalens säkerhet och därför måste Stora Enso känna till de säkerhetsrisker som
finns och se till att det finns adekvata riktlinjer för att hantera risker vid till exempel resor, arbete och boende i länder med hög
kriminalitet eller andra säkerhetsproblem.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Stora Enso strävar efter att vara en arbetsplats utan olyckor. Vi uppmuntrar en koncernövergripande säkerhetskultur, vilket
innebär att alla ansvarar för att göra varje arbetsdag hälsosam och säker – från högsta ledningen och genom hela företaget.
Säkerhetsarbetet omfattar även leverantörer, underleverantörer och besökare på anläggningarna. Alla uppmuntras att komma
med feedback och idéer kring hur vi kan förbättra säkerheten ytterligare. Dessutom främjas säkerheten bland leverantörer och
underleverantörer med hjälp av en särskild e-utbildning. Koncernen betonar även vikten av säkerhet genom att redan i
upphandlingsskedet begära information från leverantörerna om deras säkerhetsarbete.
Stora Ensos policy för hälsa och säkerhet utgör grunden för säkerhetsarbetet samt styrmodellen för hur koncernen arbetar
med frågor som rör hälsa och säkerhet i praktiken och hur dessa ämnen integreras i årsplaneringen och redovisningen.
Ett högklassigt arbetsmiljöarbete har potential att stärka företagets anseende som arbetsgivare och leder till större
engagemang, effektivitet och produktivitet.
Fysiska tillgångar
Stora Ensos produktionsanläggningar rymmer en inbyggd risk för akuta stopp och funktionsfel som kan leda till försämrad
produktkvalitet, oplanerade driftstopp, minskad produktion eller ökande produktionskostnader. Detta kan även påverka
företagets förmåga att uppfylla leveransavtalen och affärsplanen. Ibland är riskerna en följd av felaktig design, fel i arbetsmetod
eller handhavandefel. De största tillgångsriskerna finns i integrerad massa- och kartongproduktion samt tillhörande
energiproduktion.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Att skydda produktionstillgångar och affärsresultat är en mycket viktig prioritering för Stora Enso. Detta uppnås genom
strukturerade metoder för att identifiera, mäta och kontrollera olika typer av risk och exponering. Processen drivs av
riskspecialister inom divisionerna tillsammans med försäkringsbolag och andra specialister på att förebygga skador. Varje år
genomförs ett antal riskinspektioner vid produktionsenheterna. Man har interna verktyg för rapportering och riskbedömning med
vilka man hanterar planer för förbättrad riskhantering och kostnads- och lönsamhetsanalyser för föreslagna investeringar. Det
finns också riktlinjer för skydd av interna och externa fastigheter, för bedömning av brandskydds- och maskinrisk samt speciella
handlingsplaner för skadeförebyggande. Planerade underhållsstopp och andra arbeten är viktiga för att hålla maskinerna i trim.
Med hjälp av planer för förebyggande underhåll och analyser av vilka reservdelar som måste finnas säkerställs tillgången till en
effektiv maskinpark.
Produktsäkerhet och efterlevnad
Vissa av Stora Ensos produkter används för att förpacka konsumentprodukter som dryck och livsmedel, där varje defekt kan
påverka människors hälsa eller förpackningens funktion och leda till kostsamma reklamationer. Träprodukterna används i
byggnader, vilket kan leda till skadeståndsansvar om produkten inte håller måttet när det gäller strukturell form, produktval eller
installation. Ej säkerställd produktsäkerhet kan medföra reklamationer med betydande kostnader, som kompensation för
kunders indirekta kostnader, samt skada på företagets anseende.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Vid bruken som tillverkar produkter som kommer i kontakt med livsmedel har certifierade hygiensystem baserade på gjorda
riskanalyser upprättats. För att säkerställa att företagets produkter är säkra deltar Stora Enso aktivt i de arbetsgrupper för
produkt- och kemikaliesäkerhet som finns inom CEPI (Confederation of European Paper Industry). Stora Ensos bruk har också
lämpliga ISO-certifierade kvalitetssystem. Avtal med ansvarsbegränsningar och försäkringar är ytterligare sätt att begränsa
Stora Ensos riskexponering.
Koncernen inser möjligheten till differentiering och värdeskapande genom överlägsen produktkvalitet och högsta nivå av
produktöverensstämmelse.
IT, IT-säkerhet och digitalisering
Stora Enso är beroende av sina IT-system för både intern och extern kommunikation och för den dagliga hanteringen av
verksamheten. Såväl informationssystem som personal och utrustning är utsatta för risker i samband med internetanvändning.
Oavsiktligt avslöjande av konfidentiell information på grund av att riktlinjer för hantering av information inte har följts eller på
grund av olycka eller kriminell handling kan leda till ekonomisk skada, vitesförelägganden, avbruten eller försenad lansering av
nya produkter eller samarbeten, förlorat förtroende hos kunder och på marknaden, avslöjande av forskningshemligheter, brott
mot datasekretessen och förlust av annan affärskritisk information.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Riskhanteringen bedrivs aktivt med hjälp av ett system för hantering av informationsrisker samt bästa praxis för förändrings- och
projekthantering. Vi arbetar aktivt för att förebygga cyberbrottslighet. Ett antal säkerhetskontroller har införts för att stärka
skyddet av konfidentiell information och underlätta efterlevnaden av internationella regler.
Möjligheter kan uppstå till följd av effektiv produktion, resultatoptimering, innovativa produkterbjudanden och nya kundtjänster
via digitalisering och avancerade IT-system, samt ny teknik som har stor potential att bidra till processoptimering och
automatisering, vilket skapar nya affärsmöjligheter och bättre värdeerbjudanden för kunder och konsumenter.
22
Strategiska investeringar
För att lyckas med implementeringen av sin strategi måste Stora Enso förstå kundernas behov och hitta det bästa sättet att
förse dem med rätt erbjudande med hjälp av rätt produktionstillgångar. Att inte fullfölja strategiska projekt enligt beslutad
tidsplan, budget eller specifikationer kan därför allvarligt påverka företagets finansiella ställning. Betydande, oförutsedda
kostnadsökningar eller oförmåga att sälja de volymer eller till det pris man räknat med kan hindra Stora Enso från att nå sina
affärsmål.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Risktagandet begränsas genom att göra djupgående och detaljerade förstudier och andra studier inför alla större investeringar. I
investeringsriktlinjerna finns föreskrifter om process, ledning, riskbedömning samt hanterings- och uppföljningsåtgärder av
strategiska projekt, inklusive klimatrelaterade riskfaktorer. Riktlinjerna kräver dessutom att en beräkning av möjliga kostnader
och intäkter för koldioxidutsläpp, en så kallad ESIA (Environmental and Social Impact Assessment, miljömässig och social
konsekvensanalys), genomförs som en del av investeringsförslaget för alla nya projekt som skulle kunna leda till betydande
negativa effekter i lokalsamhället. Alla stora investeringsprojekt granskas efter slutförande.
Fusioner, förvärv och avyttringar
Om Stora Enso inte lyckas uppnå de förväntade fördelarna vid förvärv av ett företag eller en tillgång kan det få långtgående
finansiella konsekvenser. Vid förvärv kan koncernen även finna sig stå ersättningsskyldig för sådant som inträffat före förvärvet
eller som har dolts, utan att ha rätt till gottgörelse. Koncernens finansiella ställning kan dessutom påverkas om förväntade
intäkter från försäljning av tillgångar eller levererade varor inte infrias. Avyttringar eller omstruktureringar kan medföra extra
kostnader till följd av gamla ej bokförda skulder och kan även påverka företagets anseende.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Rigorösa riktlinjer vid fusioner och förvärv, bland annat genom due diligence-förfaranden, tillämpas vid värdering och
genomförande av alla förvärv. Vid beslut om omstruktureringar finns en strukturerad styrmodell och riktlinjer, till exempel policyn
för ansvarsfulla nedskärningar, att följa. En stark balansräkning och ett starkt kassaflöde möjliggör värdeförbättrande fusioner
och förvärv vid rätt tillfälle.
Etik och efterlevnad
Stora Enso verkar inom ett mycket reglerat affärsområde och är därmed exponerat för risker i samband med brott mot lagar och
förordningar t.ex. gällande reglering av kapitalmarknader, bolags- och skattelagar, tullregler, miljö, mänskliga rättigheter och
säkerhet, samt områden som omfattas av riktlinjer som Stora Enso Code och Stora Ensos affärspolicy med avseende på
bedrägeri, konkurrens, korruption, intressekonflikter och andra liknande områden. Överträdelser kan leda till höga kostnader för
efterlevnad och återställande, inklusive kostnader för åtal, böter, straffavgifter samt avtalsbrott, ekonomisk skada och skada på
företagets anseende.
Riskbegränsande åtgärder och möjligheter
Stora Ensos program för etik och lag- och regelefterlevnad – som omfattar policybeslut, värdegrundsarbete, utbildning och
kunskapsutbyte samt kanaler för klagomål – utvecklas och uppdateras ständigt. Andra verktyg för efterlevnad omfattar bland
annat koncernens interna kontrollsystem och internrevision samt uppförandekoden för leverantörer i leverantörsavtal,
riskbedömningar, utbildningar och kontroller av leverantörer. I enlighet med regleringar av kapitalmarknaden betonar Stora Enso
i sin informationspolicy vikten av transparens, trovärdighet och ansvar samt vikten av att vara proaktiv och interagera.
Miljörisker minimeras med hjälp av miljöstyrningssystem och due diligence-förfaranden även ur miljösynpunkt vid förvärv och
avyttringar samt med avtal om skadeersättning och ett effektivt och skäligt återställande när så krävs. Särskilda korrigerande
åtgärder i samband med verksamhetsnedläggningar genomförs utifrån de riskbedömningar som görs.
Fokus på etiska frågor i bredare bemärkelse, inte bara genom efterlevnad av lagar och regler, främjar en värdedriven och
mer framgångsrik verksamhet, uppmuntrar ansvarsskyldighet och förbättrar företagets anseende.
Redovisning av klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter (TCFD)
I FSB:s (Financial Stability Board) ramverk för redovisning av klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter (Task Force on
Climate-related Finacial Disclosure TCFD) rekommenderas en mer omfattande rapportering än nuvarande praxis.Stora Ensos
redovisning enligt TCFD:s rekommendationer finns i en tabell online på storaenso.com. Här finns även hänvisningar till de
avsnitt där dessa frågor behandlas i koncernens årsredovisning.
Analys av olika scenarier för 2022
Stora Enso följer TCFD:s rekommendationer och använder scenarion för att bedöma klimatförändringarnas effekter.
Under 2022 genomfördes en kvantitativ analys av resiliensen hos trädplantagerna i Sydamerika mot bakgrund av de tre globala
scenarierna för Shared Socioeconomic Pathway (SSP): SSP1-1,9 (Sustainability – Taking the Green Road), SSP2-4,5
(Regional Rivalry – a Rocky Road) och SSP5-8,5 (Fossil-fuelled Development – Taking the Highway). Resultaten visar en
relativ resiliens hos Stora Ensos trädplantager i samtliga tre scenarion. De ekonomiska effekterna förväntas inte bli betydande
vid scenarierna SSP1-1,9 och SSP2-4,5, men skulle kunna bli betydande vid SSP5-8,5 eftersom trädplantagernas
tillväxtförhållanden då kan begränsas vilket i sin tur kan innebära betydande ekonomiska effekter.
Analys av scenarier under föregående år
Under 2020 utvecklade Stora Enso en scenarioanalys där en kvalitativ uppskattning av fysisk klimatpåverkan gjordes för den
nordiska skogen och koncernens verksamhet till 2050. Arbetet baserades på IPCC:s (the Intergovernmental Panel for Climate
Change) business-as-usual-scenario (RCP 8,5-scenario) enligt vilket temperaturökningen kommer att bli 4–5 grader i slutet av
århundradet. De följder av klimatförändringarna som beaktas var pestutbrott, sjukdomar, torka, bränder, översvämningar,
frostperioder, vattenbrist, förändrade nederbördsmönster, höjning av havsnivåerna och förändrade temperaturer. Under 2021
fortsatte arbetet med fysisk klimatpåverkan genom en mer djupgående analys av åtgärder som förbättrar skogarnas
23
motståndskraft mot de negativa effekterna av den globala uppvärmningen. Resultaten visade att hållbart skogsbruk samt
möjligheter att övervaka och åtgärda händelser som skogsbränder och sjukdomar har stor betydelse för att begränsa
klimatförändringarnas negativa effekter.
Under 2021 analyserade Stora Enso ett scenario för verksamhetens påverkan till 2030 sett till den globala omställningen
som krävs för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen enligt Parisavtalet på 1,5 grad (RCP 1,9).
Analysen visade att den övergripande omställningen till en cirkulär bioekonomi med låga koldioxid till stor del
överensstämmer med Stora Ensos strategi.
Scenariot visade även att eventuella nya bestämmelser och marknadsmekanismer som motiveras för att minska
klimatförändringarna och dess effekter på samhälle och miljö kan påverka Stora Ensos driftkostnader genom att begränsa
avverkningsvolymerna eller skogsbruket samtidigt som det kan innebära högre kostnader för utsläpp av växthusgaser och
energi. Hållbara produktinitiativ och krav kan även påverka koncernens framtida marknadsåtkomst, efterfrågan på produkter
och krav på produktutveckling.
Bolagsstyrning inom Stora Enso
Stora Enso följer den finska koden för bolagsstyrning som utfärdats av Värdepappersmarknadsföreningen i Finland (”Koden”) år
2020. Koden finns på cgfinland.fi. Stora Enso följer också Svensk kod för bolagsstyrning (”Den svenska koden”) med de
undantag som listats i Appendix 1 i rapporten Bolagsstyrning. Undantagen har gjorts på grund av skillnader i svensk och finsk
lagstiftning och i regler och praxis inom bolagsstyrning. I dessa fall följer Stora Enso praxis där man har sitt säte. Den svenska
koden är utfärdad av Kollegiet för svensk bolagsstyrning och finns på corporategovernanceboard.se.
Rättsprocesser
Ansvarsförbindelser
Stora Enso har de senaste åren genomfört omfattande omstruktureringar som bland annat inneburit avyttring av hela företag,
försäljning av tillgångar och nedläggning av anläggningar. Dessa transaktioner innebär risker för miljömässiga eller andra
förpliktelser som i dagsläget inte är kända men som kan visa sig i framtida händelser vilka inte helt kan kontrolleras av
koncernen. Avsättning har redovisats för förpliktelser för vilka ett belopp går att uppskatta på ett tillförlitligt sätt och för vilka den
framtida kostnaden bedöms som åtminstone trolig.
Stora Enso är part i rättsprocesser som uppkommer i den löpande verksamheten och som i första hand handlar om olika
affärsrättsliga problem som kan uppstå. Företagsledningen anser inte att det är sannolikt att krav i samband med sådana
processer före eventuella försäkringsersättningar kommer att påverka koncernens ekonomiska situation väsentligt eller
verksamheten i stort.
Inspektion av EU-kommissionen
Som meddelades i Stora Ensos börsmeddelande den 12 oktober 2021 har EU-kommissionen genomfört oannonserade
inspektioner hos företag som är aktiva i sektorn för pappersmassa på olika platser i flera medlemsstater. Stora Enso ingick i den
granskning som EU-kommissionen genomförde på huvudkontoret i Helsingfors.
Stora Enso samarbetar fullt ut med myndigheterna. Enligt Kommissionen innebär det faktum att man genomför en
granskning inte att företag är skyldiga till konkurrensbegränsande beteende och det säger inte heller något om utgången av
själva granskningen.
Stora Enso har absolut tystnadsplikt beträffande detaljerna i EU-kommissionens pågående granskning och kan inte föregripa
eller spekulera om kommande steg eller om den eventuella utgången av granskningen.
Veracel
Den 11 juli 2008 meddelade Stora Enso att en federal domare i Brasilien i ett domslut hade yrkat att tillstånd som beviljats av
delstaten Bahia avseende Stora Ensos gemensamma bolag Veracels verksamhet var ogiltiga. Veracel ådömdes även av
domaren att vidta vissa åtgärder, däribland att omplantera ursprungliga trädarter på en del av Veracels plantager samt att betala
ett eventuellt vite om 20 miljoner BRL (4 MEUR). Veracel bestrider domen och har överklagat den. Veracels verksamhet bedrivs
helt i enlighet med brasiliansk lagstiftning och företaget har alla erforderliga miljö- och drifttillstånd från berörda myndigheter för
sin industri- och skogsbruksverksamhet. I november 2008 beslutade en federal domstol att effekterna av domslutet skulle
upphävas. Varken Veracel eller Stora Enso har gjort några avsättningar för omplanteringen eller för det möjliga vitet.
Förändringar i koncernledning
I februari 2022 började René Hansen på Stora Enso som EVP, Brand and Communications och som medlem i koncernens
ledningsgrupp.
Teemu Salmi, CIO, ansvarig för IT och digitalisering samt medlem av koncernledningen, lämnade sina uppdrag hos Stora
Enso i maj. Seppo Parvi, CFO, har övertagit ansvaret för IT och digitalisering.
Kati ter Horst, Executive Vice President på division Paper och medlem i koncernledningen, lämnade Stora Enso i juli. Seppo
Parvi, CFO, har övertagit ansvaret för divisionen Paper.
Jari Suominen, Executive Vice President på division Forest och medlem i koncernledningen, lämnade Stora Enso i
december.
Per Lyrvall, som tidigare varit chefsjurist, utsågs till ny Executive Vice President för division Forest. Han fortsätter även i
koncernens ledningsgrupp och som Stora Ensos Sverigechef. Sökandet efter en ny chefsjurist pågår. Under tiden är Christian
Swartling, Senior Vice President för koncernens juridiska avdelning, tillförordnad chefsjurist.
I december utsåg Stora Enso Minna Björkman till global chef för Sourcing and Logistics samt till medlem i koncernens
ledningsgrupp. Hon började i sin nya roll i januari 2023. Minna Björkman började på Stora Enso år 2019 som Senior Vice
President, Supply Chain and Operational Excellence inom divisionen Packaging Solutions. Innan Minna kom till Stora Enso
arbetade hon i ledande befattningar på finska företag som Nokia, Fazer och Kemira.
24
Aktiekapital
Stora Ensos Oy:s aktier är indelade i A- och R-aktier. Ägare till A- och R-aktier har rätt till samma utdelning men olika rösträtt.
Varje A-aktie och varje post om tio R-aktier har en röst vid årsstämman. Dock har varje aktieägare minst en röst.
Under 2022 registrerades konvertering av totalt 5 769 A-aktier till R-aktier i det finska handelsregistret.
Antal aktier per den 31 december 2022

| A-aktier | R-aktier | Totalt
Antal aktier | 176 238 280 | 612 381 707 | 788 619 987
Antal röster (minst) | 176 238 280 | 61 238 171 | 237 476 451

Styrelsen är bemyndigad att fatta beslut om förvärv av bolagets egna aktier och emission av Stora Ensos R-aktier. Antalet aktier
som kan emitteras med stöd av bemyndigandet kan uppgå till högst 2 000 000 R-aktier, vilket motsvarar ungefär 0,25 procent
av samtliga aktier i bolaget och ungefär 0,33 procent av samtliga R-aktier i bolaget.
De största aktieägarna per den 31 december 2022

Efter röststyrka | A-aktier | R-aktier | % av aktier | % av röster
1 Solidium Oy 1 | 62 655 036 | 21 792 540 | 10,7 % | 27,3 %
2 FAM AB 2 | 63 123 386 | 17 000 000 | 10,2 % | 27,3 %
3 Finska folkpensionsanstalten (FPA) | 23 825 086 | — | 3,0 % | 10,0 %
4 Ömsesidiga arbetspensionsförsäkringsbolaget Ilmarinen | 4 172 492 | 14 900 000 | 2,4 % | 2,4 %
5 Ömsesidiga arbetspensionsförsäkringsbolaget Varma | 5 163 018 | 1 140 874 | 0,8 % | 2,2 %
6 MP-Bolagen i Vetlanda AB | 4 885 000 | 1 000 000 | 0,7 % | 2,1 %
7 Ömsesidiga pensionsförsäkringsbolaget Elo | 2 000 000 | 7 601 000 | 1,2 % | 1,2 %
8 Stiftelsen Bergslagets sjuk- och hälsovårdskassa | 626 269 | 1 609 483 | 0,3 % | 0,3 %
9 SEB Investment Management | — | 6 976 453 | 0,9 % | 0,3 %
10 Statens Pensionsfond i Finland | — | 5 000 000 | 0,6 % | 0,2 %
11 Svenska litteratursällskapet i Finland | — | 3 000 000 | 0,4 % | 0,1 %
12 Avanza Pension Insurance | 146 285 | 1 268 398 | 0,2 % | 0,1 %
13 Unionen | — | 2 612 750 | 0,3 % | 0,1 %
14 Afa Insurance | — | 2 381 676 | 0,3 % | 0,1 %
15 SEB AB, Luxembourg Branch | 2 177 | 1 785 231 | 0,2 % | 0,1 %
Totalt | 166 598 749 | 88 068 405 | 32,3 % | 73,9 %
Förvaltarregistrerade aktier 3 | 75 058 822 | 496 088 402 | 72,4 % | 52,5 %

1 Helägt av finska staten.
2 Enligt vad som bekräftats till Stora Enso.
3 Enligt Euroclear Finland.
Listan har sammanställts av Stora Enso och är baserad på aktieägarinformation från Euroclear Finland, Euroclear Sweden och en databas som hanteras av Citibank N.A (Citi).
Informationen omfattar endast direktregistrerade innehav, vilket innebär att innehav (som kan vara stora) som är förvaltarregistrerade eller registrerade på mäklarkonton inte kan
räknas med. Listan är därför inte komplett.
Fördelning av aktier, 31 december 2022

Efter innehavets storlek, A-aktier | Aktieägare | % | Aktier | %
1–100 | 6 834 | 59,28 % | 264 473 | 0,15 %
101–1 000 | 4 120 | 35,74 % | 1 463 504 | 0,83 %
1 001–10 000 | 542 | 4,70 % | 1 257 741 | 0,71 %
10 001–100 000 | 22 | 0,19 % | 473 102 | 0,27 %
100 001–1 000 000 | 2 | 0,02 % | 284 687 | 0,16 %
1 000 001– | 8 | 0,07 % | 172 494 773 | 97,88 %
Totalt | 11 528 | 100,00 % | 176 238 280 | 100,00 %
Efter innehavets storlek, R-aktier | Aktieägare | % | Aktier | %
1–100 | 16 974 | 36,76 % | 821 972 | 0,13 %
101–1 000 | 22 825 | 49,43 % | 9 047 232 | 1,48 %
1 001–10 000 | 5 868 | 12,71 % | 15 492 151 | 2,53 %
10 001–100 000 | 435 | 0,94 % | 11 584 478 | 1,89 %
100 001–1 000 000 | 58 | 0,13 % | 20 922 126 | 3,42 %
1 000 001– | 17 | 0,04 % | 554 513 748 | 90,55 %
Totalt | 46 177 | 100,00 % | 612 381 707 | 100,00 %

Enligt Euroclear Finland.
Denna lista innehåller endast direktregistrerade aktier i Euroclear Finland. T.ex. Stora Ensos svenska aktieägare är listade under deras nominerade bank i denna lista.
25
Fördelning av ägande, 31 december 2022

| % av aktier | % av röster
Solidium Oy 1 | 10,7 % | 27,3 %
FAM AB 2 | 10,2 % | 27,3 %
Finska folkpensionsanstalten (FPA) | 3,0 % | 10,0 %
Finska institutioner (exkl. Solidium och FPA) | 9,8 % | 7,7 %
Svenska institutioner (exkl. FAM) | 1,9 % | 1,1 %
Finska privata aktieägare | 3,9 % | 2,4 %
Svenska privata aktieägare | 3,1 % | 2,3 %
Innehavare av amerikanska depåbevis (ADR) | 1,7 % | 0,6 %
Förvaltarregistrerade aktier (ej finska/ej svenska aktieägare) | 55,7 % | 21,3 %

1 Helägt av finska staten
2 Enligt vad som bekräftats till Stora Enso.
Utsikter
Stora Enso är fortsatt vaksamt när det gäller de kvarvarande marknadsstörningarna och osäkerheterna, den makroekonomiska
miljön och inflationstrycket. Stora Enso går in i det nya året med en svag marknad och ett tryck på rörliga kostnader som
förväntas vara mer utmanande 2023 än 2022, vilket tynger vårt resultat i år. Den stora makroekonomiska osäkerheten och det
fortsatt svaga konsumentförtroendet, vilket resulterar i lägre konsumtion hos hushållen, kommer att fortsätta att påverka
negativt, i synnerhet för efterfrågan på wellpappråvara. Den lägre efterfrågan inom byggsektorn är fortfarande utmanande och
förväntas särskilt påverka efterfrågan på sågade trävaror. Jämfört med 2022 förväntas koncernens marginaler pressas av
ökande kostnader, särskilt när det gäller energi, trä, kemikalier och logistik.
För att hantera volatiliteten ses de rörliga kostnaderna kontinuerligt över och förberedande åtgärder vidtas för att vara beredd
att reagera på fluktuationer i efterfrågan med förstärkt kostnadskontroll. Andra åtgärder som prissättning, flexibilitet i
produktmixen, kapacitets- och lagerhantering samt inköp och logistik finns på plats.
Stora Enso i Finland har slutfört förhandlingar om potentiella permitteringar vid sin Wood Products-division och har i år inlett
förhandlingar om potentiella permitteringar vid sina produktionsanläggningar inom Packaging Materials-divisionen. Aktiviteter för
att anpassa kapaciteten för att svara på fluktuationer i efterfrågan har också inletts för Wood Products-divisionens anläggningar
i andra länder.
Stora Enso drar också nytta av sin höga självförsörjningsgrad för energi på 72 %, såväl som säkringar, samt av
självförsörjningsgraden för virke på cirka 30 %.
Koncernen har under den nya ledningen de senaste tre åren gjort stora förändringar för att omstrukturera verksamheten och
disciplinerad kapitalallokering är en integrerad del av koncernens dagliga verksamhet.. Stora Enso är nu finansiellt, operativt
och strategiskt bättre rustat för att hantera marknadssvängningar och samtidigt investera i tillväxt inom förnybara förpackningar,
hållbara träbyggnadslösningar samt innovationer inom biomaterial.
Prognos
Stora Ensos operativa rörelseresultat för helåret 2023 förväntas bli lägre än för helåret 2022 (1 891 MEUR).
Risker på kort sikt
Risker karakteriseras som både hot och möjligheter som kan påverka Stora Ensos framtida verksamhet och ekonomiska
resultat, liksom företagets förmåga att uppfylla vissa sociala och miljömässiga mål.
Den snabbt förändrade makroekonomiska och geopolitiska situationen gör läget ännu mer komplicerat. Sanktionerna mot
Ryssland, såväl vedergällningsåtgärder som konfliktrelaterade risker som påverkar människor, verksamhet, kundkrediter,
cybersäkerhet, tillgång och efterfrågan, kan alla få en motsatt effekt för koncernen.
Det finns en risk för fortsatt ökande kostnadsinflation, både generellt och på komponenter som kemikalier, samt större
svängningar i priset på råvaror som virke, komponenter och energi i Europa, liksom fortsatta logistikproblem på alla marknader.
Den höga efterfrågan på virke skulle kunna orsaka störningar som förseningar och/eller brist på virke i koncernens
produktionsanläggningar. Den ökade risken för en global ekonomisk nedgång och recession, liksom för plötsliga räntehöjningar
och valutakursrörelser, skulle kunna påverka koncernens resultat, kassaflöde och finansiella ställning negativt.
Andra risker och osäkerheter inbegriper, men är inte begränsade till: allmänna branschvillkor; oförutsedda utgifter i samband
med kostnader för att efterleva befintliga och nya lagar och regler vad gäller miljö och annat samt i samband med påbörjade
eller potentiella rättstvister; omfattande processtörningar i någon av företagets produktionsanläggningar som påverkar
verksamheten eller miljön; risker vid verksamhet som bedrivs i samägda bolag samt andra faktorer som beskrivs i Stora Ensos
pressmeddelanden och rapporter.
Stora Enso har erhållit olika investeringssubventioner och har gjort vissa investeringsåtaganden i olika länder, till exempel
Finland, Kina och Sverige. Om villkoren för åtagandena inte följs kan lokala myndigheter vidta åtgärder för att återkräva delar av
tidigare beviljade investeringssubventioner eller belägga Stora Enso med straffavgifter. Resultatet av en sådan process kan ge
negativa ekonomiska konsekvenser för Stora Enso.
Känslighetsanalys
Känslighetsanalys, energi: en förändring med 10 % av marknadspriset på el och fossila bränslen skulle påverka det operativa
rörelseresultatet med cirka 40 MEUR de kommande 12 månaderna.
Känslighetsanalys, virke: en förändring med 10 % av marknadspriset på virke skulle påverka det operativa rörelseresultatet
med cirka 236 MEUR de kommande 12 månaderna.
Känslighetsanalys, massa: en förändring med 10 % av marknadspriset på massa skulle påverka det operativa
rörelseresultatet med cirka 165 MEUR de kommande 12 månaderna.
Känslighetsanalys, kemikalier och fyllnadsmedel: en förändring med 10 % av priset på kemikalier och fyllnadsmedel skulle
påverka det operativa rörelseresultatet med cirka 64 MEUR de kommande 12 månaderna.
Riskkänslighetsanalys avseende transaktion av valutakursförändringar under de kommande tolv månaderna: en förstärkning
med 10 % av US-dollarn, den svenska kronan och det brittiska pundet skulle påverka det operativa rörelseresultatet positivt
26
med 114 MEUR, negativt med 12 MEUR respektive positivt med 18 MEUR per år. Vid motsvarande försvagning av valutorna
skulle effekten bli den motsatta. Siffrorna är netto efter valutarisksäkring och förutsatt att inga ändringar utöver
valutakursförändringen förekommer.
Koncernens operativa rörelseresultat är exponerat för en valutaomräkningsrisk motsvarande ungefär 164 MEUR för kostnader i
brasilianska real (BRL) och cirka 77 MEUR för intäkter i kinesiska reminbin (CNY). Exponeringen uppkommer i de utländska
dotterbolagen och samägda bolagen i Brasilien och Kina. Dessa exponeringar innebär att en förstärkning med 10 % av den
utländska valutan skulle påverka det operativa rörelseresultatet negativt med 16 MEUR respektive positivt med 8 MEUR.
Årsstämma 2023
Stora Ensos årsstämma hålls torsdagen den 16 mars 2023 kl. 16.00 finsk tid på Marina Congress Center i Helsingfors, Finland.
Mer information finns på storaenso.com/arsstamma.
S tyrelsens förslag om utdelning
Styrelsen föreslår för årsstämman att en utdelning om 0,60 EUR per aktie utbetalas med utgångspunkt från den godkända
balansräkningen för 2022. Styrelsen har bedömt bolagets finansiella ställning och likviditet innan man beslutat om förslaget.
Inga väsentliga förändringar har skett i moderbolagets finansiella ställning sedan den 31 december 2022, moderbolagets
likviditet är fortsatt god och den föreslagna utdelningen riskerar inte moderbolagets betalningsförmåga. Stora Ensos policy är att
dela ut 50 % av resultatet per aktie exklusive värdering till verkligt värde över perioden. Under 2022 var resultatet per aktie
exklusive värdering till verkligt värde 1,55 EUR.
Moderbolagets fria egna kapital uppgick per 31 december 2022 till 1 970 697 938,32 EUR inklusive periodens resultat på
415 641 225,97 EUR. Styrelsen föreslår för årsstämman att de fria medlen används som följande:
Att 0,60 EUR per aktie betalas som utdelning från det fria egna kapitalet för 788 619 987 aktier, men ej överstigande
473 171 992,20 EUR, vilket skulle lämna 1 497 525 946,12 EUR i fritt eget kapital.
Utdelningen betalas ut till aktieägare som på avstämningsdagen för utdelning den 20 mars 2023 står med antingen i
bolagets aktieägarförteckning som förs av Euroclear Finland Ltd eller i fråga om Euroclear Sweden-registrerade aktier i
avstämningsregistret som förs av Euroclear Sweden AB. Euroclear Sweden AB ombesörjer utbetalningen till aktieägare som är
registrerade i Euroclear Sweden AB:s avstämningsregister och utbetalningen sker i svenska kronor. Utdelning till innehavare av
amerikanska depåbevis (ADR) förmedlas av Citibank N.A. och betalas i US-dollar. Styrelsen föreslår för årsstämman att
utdelningen betalas ut runt den 27 mars 2023.
Händelser efter rapporteringsperioden
Avyttring av pappersanläggningar
Avyttringen av pappersanläggningen Nymölla i Sverige till Sylvamo slutfördes i början av januari och avyttringen av den tyska
anläggningen Maxau till Schwarz Produktion förväntas slutföras under första halvåret 2023. Anläggningen Hylte i Sverige ska
avyttras till Sweden Timber och transaktionen förväntas vara slutförd under första halvåret 2023. Avyttringsprocessen för
pappersanläggningen Anjala har avbrutits och Stora Enso ska behålla anläggningen.
Ändringar i redovisning av segment
Stora Ensos rapportering av segment ändrades från och med den 1 januari 2023. Divisionen Paper upphörde den 1 januari
2023 och redovisas inte som ett separat segment framöver. Från och med den 1 januari 2023 redovisas
pappersanläggningarna i Maxau och Hylte inom segmentet Övriga tills avyttringarna har slutförts. Anläggningarna i
Langerbrugge och Anjala, som blir kvar inom Stora Enso, redovisas som en del av divisionen Packaging Materials.
Från och med den 1 januari 2023 kommer rapporteringen av de nya verksamheterna, inklusive Formed Fiber, Circular
Solutions (biokompositer) och Selfly Stores, att flyttas från divisionen Packaging Solutions till segmentet Övriga.
Jämförelsesiffrorna kommer att räknas om i enlighet med detta.
Förvärv av De Jong Packaging Group
I januari slutförde Stora Enso förvärvet av nederländska De Jong Packaging Group till ett bolagsvärde på cirka 1 020 MEUR.
Förvärvet kommer att stärka Stora Ensos strategiska riktning, påskynda omsättningstillväxten, skapa marknadsandelar inom
förnybara förpackningslösningar i Europa samt bli en inkörsport till marknaden för wellförpackningar i Nederländerna, Belgien,
Tyskland och Storbritannien. De Jong Packaging Groups omsättning för helåret 2022 beräknas till cirka en miljard euro. De
Jong Groups produktportfölj kompletterar och stärker Stora Ensos erbjudande, framför allt inom förpackningar för färska
livsmedel, e-handel och industri.
27
Uträkning av nyckeltal

Operativ avkastning på sysselsatt kapital, ROCE (%) | 100 x | Operativt rörelseresultat
| Sysselsatt kapital 1 2
Operativ avkastning på sysselsatt kapital, ROOC (%) | 100 x | Operativt rörelseresultat
| Operativt kapital 2
Avkastning på eget kapital, ROE (%) | 100 x | Periodens nettoresultat
| Eget kapital, totalt 2
Räntebärande nettoskuld |  | Räntebärande skulder - räntebärande tillgångar
Nettoskuldsättningsgrad |  | Räntebärande nettoskuld
| Eget kapital 3
Resultat per aktie |  | Periodens nettoresultat 3
| Genomsnittligt antal aktier
Utdelningsandel, exkl. värdering till verkligt värde, % | 100 x | Utdelning per aktie
| Resultat per aktie exkl. värdering till verkligt värde
Utdelning och avkastning, % | 100 x | Utdelning per aktie
| Aktiens slutkurs
Börskurs/resultat (P/E), exkl. värdering till verkligt värde |  | Aktiens slutkurs
| Resultat per aktie exkl. värdering till verkligt värde
Operativt rörelseresultat |  | Segmentens rörelseresultat exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt värde samt Stora Ensos andel av rörelseresultat exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt värde i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden
Operativt EBITDA |  | Rörelseresultat exklusive operativ minskning i värdet av biologiska tillgångar, av- och nedskrivningar av anläggningstillgångar, jämförelsestörande poster samt värdering till verkligt värde. I definitionen ingår dessa poster i dotterbolag och samarbetsarrangemang samt i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden.
Nettoskuld/operativt EBITDA senaste 12 månaderna |  | Räntebärande nettoskuld
| Operativt EBITDA för senaste 12 månaderna
Fasta kostnader |  | Underhåll, personal och andra administrativa kostnader, exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt värde
Senaste 12 månaderna |  | 12 månader före balansdagen
1 Sysselsatt kapital = operativt kapital – nettoskatteskuld 2 Periodens genomsnitt 3 Hänförligt till moderbolagets aktieägare

Icke IFRS-baserade nyckeltal
Koncernens viktigaste icke IFRS-baserade nyckeltal är det operativa rörelseresultatet som används för att utvärdera
verksamheten i de rörelsedrivande segmenten och fördela resurserna mellan dem.
Operativt rörelseresultat utgörs av segmentens rörelseresultat exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt
värde i segmenten samt Stora Ensos andel av rörelseresultatet i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden, också
exklusive jämförelsestörande poster och värdering till verkligt värde.
Jämförelsestörande poster är extraordinära transaktioner som inte kan relateras till den löpande affärsverksamheten. De
vanligaste jämförelsestörande posterna är reavinster och förlust, extra nedskrivningar eller återföring av nedskrivningar,
avsättningar för planerad omstrukturering, miljöavsättningar, ändringar i avskrivningar på grund av omstrukturering samt
vitesförelägganden. Jämförelsestörande poster som överstiger en eurocent per aktie redovisas vanligen för sig.
I värdering till verkligt värde och icke-operativa poster ingår utsläppsrätter för koldioxid, icke-operativa förändringar i verkligt
värde av biologiska tillgångar, justeringar för skillnader mellan verkligt värde och anskaffningsvärde för skogstillgångar vid
avyttring och koncernens andel av inkomstskatter och finansnetto i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden.
Förändringar i verkligt värde av biologiska tillgångar som inte är operativa återspeglar förändringar i värderingsantaganden och
parametrar. Operativa förändringar i verkligt värde för biologiska tillgångar innehåller alla andra förändringar i verkligt värde,
främst på grund av inflation och skillnader i faktiska avverkningsnivåer jämfört med avverkningsplanen. Justeringarna för
skillnader mellan verkligt värde och anskaffningsvärde för avyttrade skogstillgångar är en följd av att de ackumulerade icke-
operativa förändringarna i värdering till verkligt värde för avyttrade skogstillgångar i tidigare bokslut räknats med i rörelseresultat
enligt IFRS (biologiska tillgångar) och i övrigt totalresultat (OCI) (skogsmark) men räknas inte med i operativt rörelseresultat
förrän vid avyttring.
Kassaflöde efter investeringar (icke IFRS-baserat) beräknas enligt följande: kassaflöde från den löpande verksamheten (icke
IFRS-baserat) före investeringar i immateriella tillgångar, fastigheter, maskiner och inventarier och biologiska tillgångar samt
förvärv av intressebolag.
28
Lista över icke IFRS-baserade nyckeltal

Operativt EBITDA Operativ EBITDA-marginal Operativt rörelseresultat Operativ rörelsemarginal Resultat före skatt exkl. jämförelsestörande poster, värdering till verkligt värde och icke-operativa poster Investeringar Investeringar exkl. de i biologiska tillgångar Sysselsatt kapital | Avskrivningar och nedskrivningar exkl. jämförelsestörande poster Avkastning på sysselsatt kapital (ROCE) Resultat per aktie exkl. värdering till verkligt värde Operativ avkastning på operativt kapital (ROOC) Nettoskuld/operativt EBITDA senaste 12 månaderna Kassaflöde efter investeringar

29
Koncernredovisning
Koncernredovisning

| Räkenskapsår
MEUR | Not | 2022 | 2021
Omsättning | 3 | 11 680 | 10 164
Övriga rörelseintäkter | 5 | 326 | 345
Förändringar i lager av färdiga varor och produkter under tillverkning |  | 258 | 122
Material och tjänster |  | -6 979 | -5 936
Frakter och försäljningskommissioner |  | -1 148 | -939
Personalkostnader | 6 | -1 315 | -1 351
Övriga rörelsekostnader | 5 | -594 | -610
Resultatandel i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 13 | 221 | 143
Förändring i nettovärdet av biologiska tillgångar | 12 | 195 | 328
Avskrivningar och nedskrivningar | 10 | -635 | -697
Rörelseresultat | 3 | 2 009 | 1 568
Finansiella intäkter | 8 | 40 | 42
Finansiella kostnader | 8 | -191 | -190
Resultat före skatt |  | 1 858 | 1 419
Inkomstskatt | 9 | -322 | -151
Årets nettoresultat |  | 1 536 | 1 268
Hänförligt till: |  |  |
Moderbolagets aktieägare | 18 | 1 550 | 1 266
Innehav utan bestämmande inflytande | 19 | -13 | 3
Årets nettoresultat |  | 1 536 | 1 268
Resultat per aktie |  |  |
Resultat per aktie (EPS) | 32 | 1,97 | 1,61
Resultat per aktie före/efter full utspädning, EUR | 32 | 1,96 | 1,60

Tillhörande noter är en integrerad del av koncernredovisningen
30
Koncernens totalresultat

|  | Räkenskapsår
MEUR | Not | 2022 | 2021
Årets nettoresultat |  | 1 536 | 1 268
Övrigt totalresultat (OCI) |  |  |
Poster som inte omklassificeras till resultatet |  |  |
Aktieinstrument till verkligt värde via övrigt totalresultat | 14 | 519 | 501
Aktuariella förluster/vinster på förmånsbestämda planer | 20 | 147 | 126
Värdeförändring marktillgångar | 12 | 259 | 225
Andel av OCI i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 13 | 58 | 16
Inkomstskatt hänförlig till poster som inte omklassificeras | 9 | -77 | -68
|  | 906 | 800
Poster som kan omklassificeras till resultatet |  |  |
Ackumulerad omräkningsjustering | 28 | -197 | 56
Säkring av nettoinvesteringar och lån | 28 | -27 | 14
Kassaflödesäkringar och säkringskostnader | 27 | 52 | -35
Andel av OCI och innehav utan bestämmande inflytande | 19 | 0 | -3
Inkomstskatt hänförlig till poster som kan omklassificeras | 9 | -6 | 9
|  | -177 | 42
Totalresultat |  | 2 265 | 2 110
Hänförligt till: |  |  |
Moderbolagets aktieägare |  | 2 278 | 2 110
Innehav utan bestämmande inflytande | 19 | -13 | 0
Totalresultat |  | 2 265 | 2 110

Tillhörande noter är en integrerad del av koncernredovisningen.
31
Koncernens rapport över finansiell ställning

|  |  | Per 31 december
MEUR |  | Not | 2022 | 2021
Tillgångar |  |  |  |
Goodwill | O | 11 | 244 | 282
Övriga immateriella tillgångar | O | 11 | 121 | 124
Materiella anläggningstillgångar | O | 11 | 4 860 | 5 060
ROU-tillgångar | O | 11 | 418 | 441
|  |  | 5 643 | 5 907
Skogstillgångar | O | 12 | 6 846 | 6 747
Biologiska tillgångar | O | 12 | 4 531 | 4 547
Skogsmark | O | 12 | 2 315 | 2 201
Utsläppsrätter | O | 15 | 123 | 137
Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | O | 13 | 832 | 580
Noterade värdepapper tillgängliga för försäljning | R | 14 | 8 | 13
Operativa investeringar tillgängliga för försäljning | O | 14 | 1 437 | 905
Långfristiga lånefordringar | R | 26 | 120 | 51
Uppskjutna skattefordringar | S | 9 | 74 | 143
Övriga långfristiga tillgångar | O | 15 | 38 | 34
Anläggningstillgångar |  |  | 15 120 | 14 517
Varulager | O | 16 | 1 810 | 1 478
Skattefordringar | S |  | 11 | 17
Rörelsefordringar | O | 17 | 1 473 | 1 449
Räntebärande fordringar | R | 26 | 77 | 84
Kassa- och banktillgodohavanden | R |  | 1 917 | 1 481
Omsättningstillgångar |  |  | 5 287 | 4 509
Tillgångar som innehas för försäljning |  | 4 | 514 | 0
Tillgångar, totalt |  |  | 20 922 | 19 026
Eget kapital och skulder |  |  |  |
Aktiekapital |  | 18 | 1 342 | 1 342
Överkursfond |  |  | 77 | 77
Fond för fritt eget kapital |  |  | 633 | 633
Verkligt värde-reserv |  |  | 3 002 | 2 175
Ackumulerad omräkningsjustering |  | 28 | -415 | -195
Balanserade vinstmedel |  |  | 7 893 | 6 650
Eget kapital hänförligt till moderbolagets aktieägare |  |  | 12 532 | 10 683
Innehav utan bestämmande inflytande |  | 19 | -30 | -16
Eget kapital, totalt |  |  | 12 502 | 10 666
Avsättningar för pensioner och övriga pensionsförmåner | O | 20 | 159 | 347
Övriga avsättningar | O | 22 | 81 | 91
Uppskjutna skatteskulder | S | 9 | 1 443 | 1 430
Räntebärande långfristiga skulder | R | 26 | 2 792 | 3 313
Övriga icke räntebärande rörelseskulder | O | 23 | 11 | 13
Långfristiga skulder |  |  | 4 486 | 5 195
Kortfristig del av långfristiga skulder | R | 26 | 667 | 180
Räntebärande skulder | R | 26 | 513 | 444
Checkräkningskrediter | R | 26 | 0 | 1
Övriga avsättningar | O | 22 | 43 | 139
Övriga icke räntebärande rörelseskulder | O | 23 | 2 410 | 2 339
Skatteskulder | S | 9 | 64 | 61
Kortfristiga skulder |  |  | 3 697 | 3 165
Skulder relaterade till tillgångar som innehas för försäljning |  | 4 | 237 | 0
Skulder, totalt |  |  | 8 419 | 8 360
Eget kapital och skulder, totalt |  |  | 20 922 | 19 026

Poster med beteckningen ”O” ingår i operativt kapital, poster med beteckningen ”R” ingår i räntebärande nettoskuld, poster med beteckningen ”S” ingår i nettoskatteskulder.
Tillhörande noter är en integrerad del av koncernredovisningen.
32
Koncernens kassaflödesanalys

|  | Räkenskapsår
MEUR | Not | 2022 | 2021
Kassaflöde från den löpande verksamheten |  |  |
Årets nettoresultat |  | 1 536 | 1 268
Justering och återföring av icke kassaflödespåverkande poster |  |  |
Skatter | 9 | 322 | 151
Avskrivningar och nedskrivningar | 10 | 635 | 697
Förändring i värdet av biologiska tillgångar | 12 | -195 | -328
Förändring i verkligt värde av aktietilldelningar och TRS |  | 7 | 3
Resultatandel i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 13 | -221 | -143
Resultat vid försäljning av anläggningstillgångar och investeringar 1 | 5 | 52 | -54
Finansnetto | 8 | 151 | 149
Övriga justeringar |  | 22 | 17
Utdelning från investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 13 | 25 | 16
Erhållen ränta |  | 13 | 2
Betald ränta |  | -119 | -123
Övriga finansiella poster, netto |  | -7 | -19
Betald inkomstskatt | 9 | -178 | -136
Förändring av rörelsekapital, netto efter förvärv/avyttringar |  | -461 | -25
Kassaflöde genererat från den löpande verksamheten |  | 1 582 | 1 476
Kassaflöde från investeringsverksamhet |  |  |
Förvärv av andelar i investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 13 | -7 | -6
Förvärv av onoterade värdepapper | 14 | -11 | -1
Kassaflöde från avyttring av andelar i dotterbolag och affärsverksamheter, netto efter avyttrade kassa- och banktillgodohavanden | 4 | -77 | 55
Avyttring av andelar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 13 | 10 | 47
Kassaflöde från avyttring av immateriella tillgångar och materiella anläggningstillgångar | 11 | 17 | 105
Investeringar | 3, 11 | -603 | -565
Investeringar i biologiska tillgångar | 12 | -101 | -79
Förändring i långfristiga fordringar, netto |  | 31 | -4
Nettokassaflöde från investeringsverksamhet |  | -742 | -449
Kassaflöde från finansieringsverksamhet |  |  |
Intäkter från emission av nya långfristiga lån | 26 | 366 | 19
Återbetalning av långfristiga skulder och leasingskulder | 26 | -390 | -940
Förändring i kortfristiga räntebärande nettoskuld | 26 | 9 | -59
Betald utdelning |  | -434 | -237
Återköp av egna aktier |  | -1 | -3
Nettokassaflöde från finansieringsverksamhet |  | -450 | -1 220
Nettoförändring av kassa- och banktillgodohavanden |  | 389 | -193
Omräkningsdifferens |  | 48 | 18
Kassa- och banktillgodohavanden vid årets början, netto |  | 1 480 | 1 655
Kassa- och banktillgodohavanden vid årets slut, netto |  | 1 917 | 1 480
Kassa- och banktillgodohavanden vid årets slut 2 |  | 1 917 | 1 481
Utnyttjade checkräkningskrediter vid årets slut |  | 0 | -1
Kassa- och banktillgodohavanden vid årets slut, netto |  | 1 917 | 1 480

1 Ackumulerad omräkningsjustering
2 Kassa- och banktillgodohavanden omfattar kassabehållning, omedelbart tillgängliga banktillgodohavanden samt övriga likvida investeringar med ursprunglig löptid understigande tre
månader. Utnyttjade checkräkningskrediter ingår i kortfristiga skulder.
Tillhörande noter är en integrerad del av koncernredovisningen.
Koncernens kassaflödesanalys
Kompletterande kassaflödesinformation

|  | Räkneskapsår
MEUR | Not | 2022 | 2021
Förändring i rörelsekapital består av: |  |  |
Förändring i varulager |  | -454 | -196
Förändring i icke räntebärande fordringar: |  |  |
Kortfristiga |  | -165 | -305
Långfristiga |  | -1 | -7
Förändring i icke räntebärande skulder: |  |  |
Kortfristiga |  | 163 | 491
Långfristiga |  | -3 | -7
Förändring i rörelsekapital, netto efter förvärv/avyttringar |  | -461 | -25
Kassa- och banktillgodohavanden består av: |  |  |
Kassabehållning och banktillgodohavanden |  | 1 272 | 946
Övriga likvida medel |  | 646 | 535
Kassa- och banktillgodohavanden |  | 1 917 | 1 481
Icke kassaflödespåverkande investeringsverksamhet |  |  |
Investeringar, totalt, exkl. ROU-tillgångar |  | 656 | 576
Utbetalt belopp |  | -603 | -565
Icke kassaflödespåverkande del av nyinvesteringar i immateriella och materiella anläggningstillgångar |  | 53 | 11
Kassaflöde från avyttring av dotterbolag och affärsverksamheter |  |  |
Kassaflödespåverkande del av köpeskillingen | 4 | 13 | 67
Kassa- och banktillgodohavanden i avyttrade bolag | 4 | -90 | -12
Nettokassaflöde från avyttring |  | -77 | 55
Tillhörande noter är en integrerad del av koncernredovisningen.

Förändringar i eget kapital

|  |  |  |  | Verkligt värde-reserv |  |  |  |  |
MEUR | Aktie- kapital | Överkurs- & reservfond | Fond för fritt eget kapital | Egna aktier | Aktie- instrument via OCI | Kassa- flödes- säkring | Omvärdering sreserv | OCI i investeringar redovisade enligt kapital- andels- metoden | CTA och säkring av netto- investeringar | Balan- serade vinstmedel | Hänförligt till moder- bolagets aktieägare | Innehav utan bestäm- mande inflytande | Totalt
Balans 1 januari 2021 | 1 342 | 77 | 633 | — | 277 | 23 | 1 195 | 12 | -267 | 5 518 | 8 809 | -16 | 8 793
Räkenskapsårets resultat | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 266 | 1 266 | 3 | 1 268
OCI före skatt | — | — | — | — | 501 | -35 | 225 | 16 | 70 | 126 | 903 | -3 | 900
Inkomstskatt hänförlig till komponenter i OCI | — | — | — | — | 1 | 8 | -46 | — | 2 | -22 | -59 | — | -59
Totalresultat | — | — | — | — | 501 | -27 | 179 | 16 | 72 | 1 369 | 2 110 | — | 2 110
Utdelning | — | — | — | — | — | — | — | — | — | -237 | -237 | — | -237
Förvärv och avyttringar | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Återköp av egna aktier | — | — | — | -3 | — | — | — | — | — | — | -3 | — | -3
Aktiebaserade ersättningar | — | — | — | 3 | — | — | — | — | — | — | 3 | — | 3
Balans 31 december 2021 | 1 342 | 77 | 633 | — | 778 | -4 | 1 373 | 29 | -195 | 6 650 | 10 683 | -16 | 10 666
Räkenskasårets resultat | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 550 | 1 550 | -13 | 1 536
OCI före skatt | — | — | — | — | 519 | 52 | 259 | 58 | -224 | 147 | 812 | — | 812
Inkomstskatt hänförlig till komponenter i OCI | — | — | — | — | 1 | -9 | -53 | — | 3 | -25 | -83 | — | -83
Totalresultat | — | — | — | — | 520 | 43 | 206 | 58 | -220 | 1 672 | 2 278 | -13 | 2 265
Utdelning | — | — | — | — | — | — | — | — | — | -434 | -434 | — | -434
Förvärv och avyttringar | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Återköp av egna aktier | — | — | — | -1 | — | — | — | — | — | — | -1 | — | -1
Aktiebaserade ersättningar | — | — | — | 1 | — | — | — | — | — | 5 | 6 | — | 6
Balans 31 december 2022 | 1 342 | 77 | 633 | — | 1 298 | 39 | 1 579 | 87 | -415 | 7 893 | 12 532 | -30 | 12 502

CTA = Ackumulerad omräkningsjustering
OCI = Övrigt totalresultat, other comprehensive income
35
Noter till koncernredovisningen
Not 1 Redovisningsprinciper
Huvudverksamhet
S tora Enso Oy j (”företaget”) är ett finskt aktiebolag registrerat enligt finsk lag, med registrerat säte på Salmisaarenaukio 2,
00180 Helsingfors. Företagets aktier är noterade på NASDAQ i Helsingfors och Stockholm. Verksamheten i Stora Enso Oyj och
dess dotterbolag (gemensamt kallade ”Stora Enso” eller ”koncernen”) är organiserad i följande rapporteringssegment:
Packaging Materials, Packaging Solutions, Biomaterials, Wood Products, Forest, Paper och segmentet Övriga. Koncernens
huvudsakliga marknad är Europa.
Detta bokslut har godkänts av styrelsen den 30 januari 2023.
Redovisningsprinciper
Stora Enso Oyj:s koncernredovisning har upprättats i enlighet med de av Europeiska Unionen antagna International Financial
Reporting Standards (IFRS), inklusive International Accounting Standards (IAS) och tolkningar utgivna av International Financial
Reporting Interpretations Committee (IFRIC). Stora Enso Oyj:s koncernredovisning har upprättats i enlighet med
anskaffningsvärdesprincipen, utom i de fall som redovisas under redovisningsprinciper. Redovisningsprinciperna förklaras i
detalj i respektive not med undantag för några principer som behandlas i denna not. Koncernredovisningen är upprättad i euro
som är moderbolagets funktionella valuta.
Alla siffror i årsredovisningen har avrundats till närmsta miljontal om inget annat anges. Siffrorna i den här rapporten kanske
inte exakt överensstämmer med de totalbelopp som presenterats och kan skilja sig från tidigare publicerad ekonomisk
information.
Nya och ändrade standarder och tolkningar som antagits 2022
Koncernen har tillämpat följande nya och ändrade standarder och tolkningar som gäller från och med den 1 januari 2022:
•Ändringar i IFRS 3 Rörelseförvärv, IAS 16 Materiella anläggningstillgångar, IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och
eventualtillgångar samt årliga förbättringar 2018–2020. Ändringarna i IFRS 3 rör identifiering av övertagna skulder vid ett
rörelseförvärv och att en förvärvare inte ska redovisa eventualtillgångar i samband med ett rörelseförvärv. Ändringen i IAS 16
innebär att intäkter som uppstår från försäljning av varor som producerats medan företaget förbereder en anläggningstillgång
för dess avsedda användning inte får dras av från anskaffningsvärdet för tillgången. Intäkter från försäljning av sådana varor
och kostnaden för att producera dem ska istället redovisas i resultaträkningen. Ändringarna i IAS 37 anger att kostnaderna
för att fullfölja ett kontrakt inkluderar kostnader som direkt rör kontraktet (exempelvis direkt arbete, material och fördelning av
avskrivningskostnaden för en tillgång som används för att fullfölja kontraktet). De årliga förbättringarna av IFRS-standarder
2018–2020 inkluderar mindre ändringar i IFRS 9 Finansiella instrument, IFRS 16 Leasingavtal och IAS 41 Jord- och
skogsbruk. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2022. Ändringarna hade ingen avgörande inverkan på koncernen.
•Ändringar i IFRS 16 Leasingavtal: Covid-19-relaterade hyresrabatter. Ändringen förlänger tillgängligheten för den praktiska
lösningen och ger leasetagare ett undantag vad gäller att bedöma om covid-19-relaterade hyresrabatter är avtalsändringar.
Ändringarna gäller för årsredovisningsperioder som börjar den 1 april 2021 eller senare. Ändringarna hade ingen avgörande
inverkan på koncernen.
Ändrade redovisningsprinciper
Värdering av finska skogstillgångar
I slutet av 2022 ändrade Stora Enso värderingsmetod för skogstillgångar i Finland så att den skulle motsvara den
värderingsmetod som tillämpas på svenska skogstillgångar. Skogstillgångar i Finland innehas genom att koncernen äger 41 %
av aktierna i intressebolaget Tornator. Skogstillgångar definieras som biologiska tillgångar (skog på rot) och tillhörande
skogsmark. Efter att metoden för att värdera skogstillgångar har ändrats värderas nu de finska skogstillgångarna med en
marknadsmetod.
De finska skogstillgångarna värderas med hjälp av en marknadsmetod som baseras på skogstransaktionerna i de områden
där Stora Ensos skogar finns. I Finland anses tillförlitliga marknadsdata vara tillgängliga och även utgöra en mer transparent
och observerbar värderingsgrund. Det totala nettokassaflödet för skogstillgångar består av kassaflöden för skog på rot
(biologiska tillgångar) och separata kassaflöden för skogsmark. Värderingen av skog på rot har beräknats baserat på en
diskonterad kassaflödesmetod och en diskonteringsränta från marknadstransaktionerna enligt standarden IAS 41 Jord- och
skogsbruk. Diskonteringsräntan fastställs som räntan då marknadspriserna överensstämmer med det totala kassaflödet för
skogstillgångar. Diskonteringsräntan är den samma för biologiska tillgångar och skogsmark.
Tidigare användes den diskonterade kassaflödesmetoden vid värdering av biologiska tillgångar och skogsmark, där
diskonteringsräntan som användes fastställdes genom den genomsnittliga vägda kostnaden i kapitalmetoden. Det har inte skett
några förändringar i de redovisningsprinciper som tillämpas och den förändrade värderingsmetoden rör endast skogstillgångar i
Finland. Inga förändringar har gjorts vad gäller värderingsmetoden för Tornators mindre skogsinnehav i Estland och Rumänien.
Den förändrade värderingsmetoden för finska skogstillgångar medförde att det redovisade värdet för skogstillgångar ökade
med cirka 240 MEUR, fördelat på en ökning för de biologiska tillgångarna på 170 MEUR och en ökning för skogsmark på 70
MEUR. Förändringen medförde att investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden ökade med 190 MEUR, med hänsyn
tagen till skatteeffekten.
Ökningen av värdet på skogsmarkstillgångar redovisas i Övrigt totalresultat (OCI) netto efter uppskjuten skatteskuld och
ackumuleras i omräkningsreserven under eget kapital och har ingen väsentlig inverkan på resultatet. Förändringar i det verkliga
värdet för biologiska tillgångar redovisas i resultaträkningen. Uppgifter för jämförelseperioder har inte omräknats. Se Not 12
Skogstillgångar för mer information.
Redovisningsöverväganden som rör Ryssland
36
Som meddelades i mars 2022 stoppades all import- och exportverksamhet från och till Ryssland och verksamheten i Ryssland
upphörde. I maj och juli 2022 sålde Stora Enso av hela verksamheten i Ryssland. Avyttringen av en skogsbruksenhet kommer
att slutföras 2023, när vissa formaliteter har slutförts. Mer information om den avyttrade verksamheten inom divisionerna
Packaging Solutions, Wood Products och Forest finns i Not 4 Avyttring av förvärv och tillgångar för försäljning. Mer information
om värdering av återstående Rysslandrelaterade fordringar finns i not 26 Räntebärande tillgångar och skulder.
Konsolideringsprinciper
I koncernredovisningen ingår moderbolaget Stora Enso Oyj och alla bolag som kontrolleras av koncernen. Kontroll definieras
som när koncernen
•har makt över det ägda bolaget
•är exponerat för, eller har rätt till, varierande intäkter från sitt engagemang i det ägda bolaget
•har möjlighet att använda sin makt för att påverka sina intäkter.
Om fakta och omständigheter indikerar att det kan finnas förändringar i de tre kontrollelement som listats ovan görs en ny
bedömning om huruvida koncernen kontrollerar det ägda bolaget eller inte. Förvärvade företag redovisas enligt
förvärvsmetoden och ingår i koncernredovisningen från det datum då kontrollen över dotterbolaget förvärvas. För avyttrade
företag gäller omvänt förhållande: de ingår fram till det datum då kontrollen förloras. Dotterbolagen och samägandeprojekten
listas i Not 30 Koncernbolag.
Alla koncerninterna transaktioner, fordringar, skulder och icke-realiserade vinster samt koncernbidrag elimineras. Där så varit
nödvändigt har redovisningsprinciperna för dotterbolag, samägandeföretag och investeringar redovisade enligt
kapitalandelsmetoden justerats för att säkerställa att redovisningen följer de policyer som Stora Enso tillämpar.
Intressebolag i vilka Stora Enso har ett betydande inflytande redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I dessa bolag har
koncernen ett betydande inflytande, men inte kontroll. Med betydande inflytande avses makten att delta i policybeslut om
finansiering och verksamhet i företaget utan att ha kontroll eller delad kontroll över dessa policyer. Mer detaljerad information
presenteras i Not 13 Intressebolag.
Gemensam kontroll är den delade kontroll som avtalats i det samägda företaget och som endast existerar när beslut som
ska fattas kräver enighet hos de parter som delar kontrollen över företaget. Samägandeprojekt är gemensamma projekt där
delägarna som har gemensam kontroll över projektet har rätt till de tillgångar, och ansvar för de skulder, som hör till projektet.
Samägandeföretag, eller joint venture, är samägda företag där delägarna som har gemensam kontroll över företaget eller
projektet har rätt till nettotillgångarna i den samägda verksamheten.
Koncernen har två samägandeprojekt, Veracel och Montes del Plata. Stora Enso äger 50 % i båda bolagen. Samägandet
bygger på ett aktieägaravtal som ger Stora Enso rätt till en del av avkastningen och gör koncernen indirekt ansvarig för
skulderna, eftersom Stora Ensos förmåga att betala för massan används för att finansiera skulderna. I samband med
koncernens intressen i samägandeprojekt redovisas koncernens andel i tillgångar, skulder, intäkter, kostnader och kassaflöde
för samägandeprojektet. Andelen fastställs mot bakgrund av varje samägares ansvar för tillgångar och skulder.
•Veracel är ett bolag i Brasilien som samägs av Stora Enso och Suzano. Massabruket producerar 1,2 miljoner ton blekt
eukalyptusmassa per år och de båda ägarna har rätt till varsin hälft av brukets produktion. Eukalyptusråvaran kommer i
första hand från företagets egna skogsplantager. Bruket påbörjade sin produktion i maj 2005.
•Montes del Plata är ett bolag i Uruguay som samägs av Stora Enso och Arauco. Montes del Plata-bruket producerar 1,4
miljoner ton blekt eukalyptusmassa per år och hela Stora Ensos andel, 0,7 miljoner ton, säljs som marknadsmassa.
Eukalyptusråvaran kommer i första hand från företagets egna skogsplantager. Bruket påbörjade sin produktion i juni 2014.
Redovisning av intäkter
Försäljning innefattar produkter, råvaror och tjänster, exklusive indirekt skatt och lämnade rabatter, och justeras för
kassaflödessäkringar vid försäljning i utländsk valuta. Försäljning redovisas efter att koncernen har överfört kontrollen över gods
och tjänster till en kund och ingen dispositionsrätt eller möjlighet till faktisk kontroll över överlåtet gods kvarstår. Vanligen
innebär detta att försäljning redovisas vid leverans av gods till kund i enlighet med överenskomna leveransvillkor.
Stora Ensos leveransvillkor är baserade på Incoterms 2020, som är den av Internationella Handelskammaren (ICC) utgivna
samlingen med definitioner av leveransvillkor. De viktigaste villkorskategorierna för koncernens försäljning är:
•”D”-villkor, enligt vilka säljaren är skyldig att leverera varan till köparen på överenskommen plats så som den specificeras i
vald regel, där försäljningstidpunkten, ”point of sale”, är då leverans sker till köparen.
•”C”-villkor, enligt vilka säljaren arrangerar och betalar för externa transporter och vissa andra kostnader, men där koncernens
ansvar för varan upphör när den lämnats över till fraktföraren i enlighet med tillämpliga villkor. Försäljningstidpunkten är
således då varan lämnas över till den fraktförare som kontrakterats av säljaren för transport till överenskommen destination.
•”F”-villkor, enligt vilka köparen arrangerar och betalar för transporten och försäljningstidpunkten är då varan överlämnas till
den fraktförare som kontrakterats av köparen på avtalad plats.
Om lokala bestämmelser medför att fakturor upprättas i förväg, beräknas och justeras effekten av dessa förskottsintäkter. Stora
Ensos omsättning omfattar främst försäljning av produkter och intäkterna redovisas som regel vid den tidpunkt då Stora Enso
överlämnar kontrollen över produkterna till en kund. Intäkter från försäljning av tjänster redovisas allteftersom när tjänsten har
utförts. Mer detaljerad information om de aktiviteter varifrån Stora Ensos huvudsakliga intäkter genereras och uppdelning av
intäkterna finns i Not 3 Segmentinformation.
Transaktioner i utländsk valuta
Transaktioner i utländsk valuta redovisas till den valutakurs som rådde på transaktionsdagen, men vid slutet av månaden
omräknas fordringar och skulder i utländsk valuta till den då gällande kursen. Valutakursskillnader hänförliga till operativa poster
redovisas på respektive resultaträkningsrad ingående i rörelseresultatet och differenser hänförliga till finansiella tillgångar och
skulder redovisas bland finansiella poster i koncernens resultaträkning, utom när de gäller säkringar av valutarisker i
investeringar som redovisas under kassaflödessäkringar, säkring av nettoinvesteringar eller nettoinvesteringslån.
Omräkningsdifferenser avseende icke-monetära finansiella tillgångar, exempelvis aktier till verkligt värde via övrigt totalresultat,
redovisas under eget kapital.
37
Omräkning av utländsk valuta
Resultaträkningarna i koncernbolag som inte har euro som funktionell valuta eller redovisningsvaluta räknas om för att ingå i
koncernredovisningen till den genomsnittliga växelkursen för året, medan dessa bolags balansräkningar räknas om med
utgångspunkt i den växelkurs som rådde på rapporteringsdagen. Koncernens verksamhet är utsatt för valutakursrisker som
uppkommer vid omräkningar av nettoinvesteringar i utländska enheter som inte har euro som funktionell valuta.
Valutakursskillnader på grund av omräkning av nettoinvesteringar i utländska enheter som inte har euro som funktionell valuta,
samägandeprojekt eller investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden, och finansiella instrument som har utformats för
att säkra sådana investeringar, redovisas direkt som eget kapital i en ackumulerad omräkningsjustering. Se Not 28
Ackumulerad omräkningsjustering och säkring av eget kapital för mer information.
Framtida ändringar av standarder som godkänts av EU men som inte trätt i kraft för 2022
•Ändringar i IAS 1 Presentation av bokslut: Upplysningar om redovisningsprinciper. Ändringen innebär krav på att företag ska
lämna upplysningar om väsentliga redovisningsprinciper istället för betydande redovisningsprinciper. Ändringarna träder i
kraft den 1 januari 2023. Koncernen kommer att ta hänsyn till ändringen i redovisningen och förväntar sig inte att den
kommer att ha någon avgörande inverkan.
•Ändringar i IAS 8 Redovisningsprinciper, Ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel: Definition av uppskattningar
och bedömningar. Genom ändringarna införs en ny definition av redovisningsuppskattning som inkluderar andra ändringar i
IAS 8 för att hjälpa företag att skilja mellan förändringar i redovisningsuppskattningar och förändringar i
redovisningsprinciper. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2023. Koncernen förväntar sig inte att ändringarna kommer att
ha någon avgörande inverkan.
•Ändringar i IAS 12 Inkomstskatter: Uppskjuten skatt som rör tillgångar och skulder och uppstår genom en enda transaktion.
Ändringarna förtydligar hur företag redovisar uppskjuten skatt på transaktioner som leasingavtal och avveckling av
verksamheter. Den viktigaste förändringen rör undantaget för första redovisningstillfälle. I enlighet med ändringen gäller
undantaget för första redovisningstillfälle inte för transaktioner som ger upphov till lika stora avdragsgilla och skattepliktiga
temporära skillnader. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2023. Koncernen förväntar sig inte att ändringarna kommer att
ha någon avgörande inverkan.
•Inga andra publicerade standarder, standardändringar eller tolkningar förväntas ha någon väsentlig påverkan på koncernens
bokslut eller annan information.
Framtida förändringar av standarder som ännu inte gäller och som inte har godkänts av EU under 2022
•Ändringar i IFRS 16 Leasingavtal: Leasingskuld vid försäljning och återleasing (Sale and Leaseback) Ändringen ställer krav
på att en säljare-leasetagare kan mäta leasingskulder som uppstår genom en återleasing på ett sådant sätt att man inte
redovisar något belopp för den vinst eller förlust som rör den nyttjanderätt som företaget behåller. De nya kraven förhindrar
inte att en säljare-leasetagare i resultaträkningen redovisar eventuella vinster eller förluster som rör ett leasingavtal som
delvis eller i sin helhet upphört. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2024. Koncernen arbetar med bedömningen av vilken
effekt ändringarna kommer att ha.
•Ändringar i IAS 1 Presentation av bokslut: Information om långfristiga skulder med kovenanter. Enligt IAS 1 ska ett företag
klassificera en skuld som långfristig enbart om företaget kan senarelägga skuldens reglering i minst tolv månader efter
balansdagen. Ett företags möjlighet att göra detta förutsätter ofta att vissa nyckeltal eller villkor (”kovenanter”) uppfylls.
Ändringarna innebär att villkor som ska uppfyllas efter balansdagen inte påverkar klassificeringen av skulden som kortfristig
eller långfristig på balansdagen. Istället ska företaget lämna upplysningar om dessa villkor i noterna till redovisningen.
Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2024. Koncernen arbetar med bedömningen av vilken effekt ändringarna kommer att
ha och förväntar sig inte att de kommer att ha någon avgörande inverkan.
•Ändringar i IAS 1 Presentation av bokslut: Klassificering av skulder som kortfristiga eller långfristiga. Ändringarna förtydligar
ett kriterium för att klassificera en skuld som långfristig. I ändringarna anges att ett företags rätt att senarelägga en skulds
reglering måste föreligga i slutet av redovisningsperioden. Det förtydligas också att klassificeringen inte påverkas av
företagsledningens avsikter eller förväntningar på om företaget kommer att utnyttja rätten att senarelägga regleringen. Det
finns också ett förtydligande av kraven för klassificering av skulder som ett företag kommer eller kan reglera genom emission
av egetkapitalinstrument. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2024. Koncernen arbetar med bedömningen av vilken
effekt ändringarna kommer att ha och förväntar sig inte att de kommer att ha någon avgörande inverkan.
•Övriga publicerade standarder, standardändringar eller tolkningar förväntas inte ha någon väsentlig effekt på koncernens
bokslut eller annan information.
Not 2 Betydelsefulla redovisningsmässiga bedömningar
För att kunna upprätta koncernredovisningen i enlighet med IFRS måste företagsledningen göra uppskattningar, bedömningar
och antaganden som påverkar de redovisade tillgångarna och skulderna, liksom redovisningen av eventualtillgångar och
eventualförpliktelser på balansdagen samt periodens redovisade intäkter och kostnader. Dessa uppskattningar, bedömningar
och antaganden kan få en betydande inverkan på de belopp som redovisas i koncernredovisningen. Dessa bedömningar
baseras på historisk erfarenhet och andra antaganden som anses vara rimliga och speglar ledningens bästa uppskattning, även
om det faktiska utfallet och tidpunkten kan avvika från denna. Dessa uppskattningar, bedömningar och antaganden granskas
regelbundet och uppdateras om omständigheterna förändras eller mot bakgrund av ny information. De redovisningsposter som
presenteras nedan representerar de delar där osäkerheten i uppskattningarna är störst och där bedömningar måste göras.
Materiella anläggningstillgångar, immateriella tillgångar och ROU-tillgångar
De bokförda värdena på materiella anläggningstillgångar, immateriella tillgångar samt ROU-tillgångar bedöms vid varje
bokslutstillfälle för att fastställa om det finns indikationer på värdeminskning. Om det finns indikationer på värdeminskning
fastställs tillgångens återvinningsvärde och jämförs sedan med dess redovisade belopp. En tillgångs återvinningsvärde
uppskattas till det högre av det verkliga värdet minus kostnaderna för avyttring och bruksvärdet och en nedskrivning redovisas
så snart det bokförda värdet överstiger återvinningsvärdet. Bruksvärdet beräknas med den diskonterade kassaflödesanalys
38
som är mest känslig för diskonteringsräntan samt de förväntade framtida kassaflödena. De viktigaste antagandena vid
nedskrivningsprövningen förklaras vidare i Not 10 Avskrivningar och nedskrivningar.
Koncernledningen anser att de bedömda värdena och nyttjandeperioderna, liksom de antaganden de grundar sig på, är
rimliga, även om andra antaganden och bedömd ekonomisk livslängd skulle kunna få en betydande inverkan på de redovisade
beloppen. Vid ett förvärv anlitas en utomstående värderare för att göra en marknadsvärdering av förvärvade immateriella
tillgångar och materiella anläggningstillgångar och för att hjälpa till att bedöma deras återstående nyttjandeperioder.
Goodwill
Goodwill prövas per kassaflödesgenererande enhet (KGE) eller per grupp av KGE:er minst en gång varje år. Återvinningsvärdet
beräknas med en diskonterad kassaflödesanalys (nyttjandevärde). Nedskrivning tillämpas om det redovisade värdet överstiger
återvinningsvärdet. Den diskonterade kassaflödesanalysmetoden bygger på projiceringar av kassaflöden från varje
rapporterande enhet i en KGE eller grupp av enheter, inklusive bland annat projiceringar av framtida prissättning av produkter,
produktionsnivåer, produktkostnader, relationen utbud/efterfrågan på marknaden, projicerade investeringar samt antaganden
om den genomsnittliga vägda kapitalkostnaden. Diskonteringsräntan används för den bästa skattningen av den genomsnittliga
vägda kapitalkostnaden.
Koncernen har utvärderat vilka de mest känsliga uppskattningarna och antagandena är som kan få en väsentlig effekt på
värderingen av tillgångar, inklusive goodwill, och därigenom medföra en nedskrivning. Dessa uppskattningar och antaganden
gäller förväntade försäljningspriser, förväntade rörelsekostnader och diskonteringsränta. De viktigaste antaganden som
används vid prövningen av nedskrivningen presenteras i not 10 Avskrivningar och nedskrivningar.
Leasingavtal
Vid bedömning av leasingvillkoren och huruvida möjligheter till förlängning eller förnyelse ingår eller inte tar koncernen hänsyn
till alla relevanta fakta, omständigheter och incitament som kan påverka bedömningen. Möjlighet att förlänga eller förnya
leasingavtalet ingår i leasingvillkoren endast om det är rimligt säkert att Stora Enso kommer att utnyttja möjligheten. Koncernen
kommer att göra en ny bedömning om exempelvis omständigheterna förändras, företaget får ny information eller om det uppstår
en väsentlig händelse som ligger inom leasetagarens kontroll och som kan påverka bedömningen. Se Not 11 Immateriella
tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar för mer information om ROU-tillgångar och Not 26 Räntebärande
tillgångar och skulder för mer information om leasingskulder.
Biologiska tillgångar
Koncernen har biologiska tillgångar i dotterbolag, samägandeprojekt och intressebolag. Biologiska tillgångar, i form av skog på
rot, redovisas enligt standarden IAS 41 Jordbruk, vilket kräver att tillgångarna värderas till verkligt värde minus
försäljningskostnader. Verkligt värde fastställs med hjälp av diskonterade kassaflöden från kontinuerlig verksamhet baserad på
planer för hållbart skogsbruk med hänsyn till tillväxtpotentialen i en cykel. För de diskonterade kassaflödena krävs
uppskattningar av tillväxt, avverkning, försäljningspris, kostnad och diskonteringsränta. För att fastställa värdet på de biologiska
tillgångarna behöver ledningen göra uppskattningar av framtida prisnivåer och trender för försäljning och kostnader. De ska
även utföra regelbundna inspektioner av skogen för att fastställa volymen av träd som är redo att avverkas samt deras
nuvarande tillväxttakt.
Se nästa kapitel för uppskattningar och bedömningar som använts vid värdering av nordisk skogstillgångar och Not 12
Skogstillgångar för mer detaljerad information om nordiska skogstillgångar och plantager.
Nordiska skogstillgångar
Det verkliga värdet av skogstillgångarna i Norden fastställs genom en marknadsmetod, som baseras på marknadstransaktioner
för skog i de områden där Stora Enso har skogsmark. Marknadspriserna varierar mycket mellan olika områden och antaganden
används för att definiera relevanta områden för marknadstransaktioner som kan användas vid värderingen. Värderingen av
skogstillgångarna baseras på detaljerade transaktionsuppgifter och prisstatistik som tillhandahålls av leverantörer av
marknadsdata. Marknadstransaktionsdata justeras för att ta hänsyn till Stora Ensos skogstillgångar och för att utelämna andra
tillgångar och transaktioner som betraktas som avvikelser jämfört med övriga transaktioner. Vid värderingen beaktas var
skogsmarken finns, vilka prisnivåer som gäller och vilken volym av skog på rot som finns tillgänglig. Värdet av skogstillgångarna
påverkas av förändringar i transaktionspriser och hur volymen av skog på rot utvecklas. Stora Enso tillämpar ett genomsnittligt
viktat transaktionspris över tre år och detta anses ta hänsyn till en tillräcklig mängd transaktioner och beräknas representera
marknadsförhållanden på balansdagen.
Värdet av skogstillgångarna redovisas som biologiska tillgångar och skogsmark. Redovisningen av det kombinerade verkliga
värdet för skogstillgångarna baseras på intäktsmetoden där separata aktuella värden för förväntat nettokassaflöde beräknas för
både biologiska tillgångar och skogsmark. Diskonteringsräntan fastställs som den ränta vid vilken värderingen som baseras på
marknadspriserna överensstämmer med de totala skogstillgångarnas kombinerade kassaflöden för biologiska tillgångar och
skogsmark. Det totala nettokassaflödet för var och en av komponenterna inkluderar uppskattningar med hänsyn till framtida
avverkningsvolymer, försäljningsintäktsnivåer och kostnadsutveckling. Se Not 12 Skogstillgångar för mer information.
Verkligt värde på finansiella instrument
När det verkliga värdet på finansiella tillgångar och skulder inte kan härledas direkt från offentligt noterade marknadspriser
tillämpas andra värderingstekniker, till exempel diskonterad kassaflödesanalys, transaktionsmultiplar, Black and Scholes-
modellen och Gordon-modellen. De viktigaste bedömningarna omfattar framtida kassaflöden, kreditrisker, volatilitet samt
förändringar i antaganden om dessa faktorer som kan påverka de finansiella instrumentens redovisade verkliga värde.
Investeringar i fordringar och onoterade aktierelaterade instrument, till exempel Pohjolan Voima Oy (PVO), utgör en betydande
del av koncernens tillgångar som kräver bedömning från ledningen. Detta förklaras utförligare i Noterna 14 Aktier och 24
Finansiell riskhantering.
39
Inkomstskatt
Skattefordringar och skatteskulder granskas regelbundet och saldon justeras vid behov. Uppskjutna skattefordringar redovisas
endast i den omfattning det är sannolikt att de kommer att motsvaras av framtida beskattningsbara vinster, oavsett om de härrör
från temporära skillnader eller skattemässiga underskottsavdrag. Med grund i aktuella fakta, omständigheter och gällande
skattelagstiftning anser koncernledningen att tillräcklig avsättning har gjorts för framtida skattekonsekvenser. Detta kan
emellertid påverkas av eventuella förändringar i rådande skattepositioner som skulle kunna få en betydande inverkan på de
belopp som redovisas i koncernredovisningen. Mer information finns i Not 9 Inkomstskatter.
Pensionsförmåner
Koncernens pensionsåtaganden och utgifter fastställs med hjälp av vissa antaganden som används av aktuarier för att räkna ut
beloppen. Några exempel är: diskonteringsränta, årlig ökningstakt i framtida ersättningsnivåer och beräknad livslängd.
Beloppen i resultaträkningen fastställs av oberoende aktuarier. Eventuella skillnader mellan de faktiska resultaten och de
ursprungliga uppskattningarna redovisas, tillsammans med effekten av eventuella förändringar i antaganden eller andra
faktorer, direkt i eget kapital som det visas i koncernens sammanställning av totalresultat. Mer information om de antaganden
som använts för att beräkna pensionsåtaganden finns i Not 20 Pensionsförmåner.
Avsättningar
Koncernen har gjort avsättningar för kända miljörelaterade förpliktelser, omstruktureringsförpliktelser och andra förpliktelser, där
det med anledning av tidigare händelser finns rättsliga eller informella förpliktelser. De belopp som redovisas som avsättningar
baseras på ledningens bästa uppskattning av de kostnader som krävs för att reglera förpliktelsen. På grund av viss osäkerhet
om tidpunkten för och storleken på dessa kostnader kan de faktiska kostnaderna skilja sig avsevärt från den ursprungliga
uppskattningen. De redovisade värdena för avsättningar granskas regelbundet och justeras vid behov för att ta hänsyn till
ändringar i kostnadsuppskattningar, lagstiftning, tillämpad teknik och förutsättningar. Mer information finns i Not 22 Avsättningar.
Not 3 Segment information
Redovisningsprinciper
Stora Ensos rapporteringssegment är Packaging Materials, Packaging Solutions, Biomaterials, Wood Products, Forest, Paper
och segmentet Övriga. De rörelsedrivande segmenten avspeglar koncernens ledningsstruktur och hur ekonomisk information
regelbundet granskas av Stora Ensos VD, som ansvarar för resurstilldelning och utvärdering av de rörelsedrivande segmentens
resultat. Kostnader, intäkter, tillgångar och skulder redovisas regelbundet för varje segment. Transaktioner mellan
rörelsedrivande utgår från armlängdsprincipen och elimineras vid konsolidering. Rapporteringssegmenten har följande
verksamhet:
Packaging Materials
Divisionen Packaging Materials är en global ledare och expert på cirkulära förpackningar som tillhandahåller förstklassiga
förpackningsmaterial baserade på nyfiber och återvunnen fiber. För att tillgodose behoven hos dagens miljömedvetna
konsumenter hjälper Stora Enso kunder att ersätta fossilbaserade material med koldioxidsnåla, förnybara och återvinningsbara
alternativ för deras mat-, dryckes- och transportförpackningar. Ett brett urval av baskartong och barriärbeläggningar möjliggör
designoptimering för olika krävande slutanvändningar av förpackningar.
Packaging Solutions
Divisionen Packaging Solutions utvecklar och säljer förstklassiga fiberbaserade förpackningsprodukter och tjänster. Stora Ensos
miljövänliga förpackningsprodukter används av ledande varumärken inom flera marknadssektorer, inklusive detaljhandel, e-
handel och industri. Erbjudandet omfattar konvertering av wellpapp och kartong, samt andra nya material som formpressad
fiber och träbaserat skum, till såväl standardiserade som skräddarsydda förpackningslösningar. Divisionen tillhandahåller även
design- och hållbarhetstjänster för våra kunder, för att bidra i transformationen mot cirkulära lösningar..
Biomaterials
Divisionen Packaging Solutions utvecklar och säljer förstklassiga fiberbaserade förpackningsprodukter och tjänster. Stora Ensos
miljövänliga förpackningsprodukter används av ledande varumärken inom flera marknadssektorer, inklusive detaljhandel, e-
handel och industri. Erbjudandet omfattar konvertering av wellpapp och kartong, samt andra nya material som formpressad
fiber och träbaserat skum, till såväl standardiserade som skräddarsydda förpackningslösningar. Divisionen tillhandahåller även
design- och hållbarhetstjänster för våra kunder, för att bidra i transformationen mot cirkulära lösningar.
Wood Products
Divisionen Wood Products är en av de största träsågsproducenten i Europa och en ledande leverantör av hållbara träbaserade
lösningar för den globala byggindustrin. Den växande Building Solutions-verksamheten erbjuder byggkoncept och ett komplett
utbud av produkter för att stödja lågkoldioxidkonstruktion. Stora Enso utvecklar tjänster och digitala verktyg för att förenkla
design och konstruktion av byggnader med trä. Dessutom erbjuder vi applikationer för fönster och dörrar, samt pellets för
hållbara värmelösningar.
Forest
Divisionen Forest skapar kundvärde genom innovativa lösningar, konkurrenskraftig virkesförsörjning och ett hållbart skogsbruk.
Skogen är grunden för Stora Ensos förnybara erbjudanden. Divisionen förvaltar Stora Ensos skogstillgångar i Sverige och 41 %
av Tornator, vars skogstillgångar huvudsakligen finns i Finland. Den ansvarar också för vedförsörjning för Stora Ensos nordiska
och baltiska verksamheter och B2B-kunder. Stora Enso är en av de största privata skogsägarna i världen.
40
Paper
I slutet av 2022 hade Stora Enso en etablerad kundbas och företagets produktportfölj innehöll tryck- och kontorspapper.
Kunderna kan dra nytta av Stora Ensos sortiment av papper tillverkat av återvunnen fiber och nyfiber, vår tekniska och
operativa kompetens, våra kunskaper inom hållbarhet och vårt nätverk av sälj- och kundservicecenter.
Övriga
I segmentet Övriga ingår Stora Ensos aktieinnehav i energibolaget Pohjolan Voima (PVO) samt koncerninterna tjänster och
administration.
Läs mer om förändringarna i segmentsrapporteringen 2023 i not 33 (Händelser efter rapporteringsperioden).
Omsättning per segment

| Räkenskapsår
| Externt | Internt | Totalt | Externt | Internt | Totalt
MEUR | 2022 | 2021
Packaging Materials | 4 473 | 218 | 4 690 | 3 715 | 183 | 3 898
Packaging Solutions | 714 | 23 | 737 | 704 | 19 | 723
Biomaterials | 1 798 | 382 | 2 180 | 1 499 | 229 | 1 728
Wood Products | 2 058 | 137 | 2 195 | 1 766 | 106 | 1 872
Forest | 848 | 1 671 | 2 519 | 781 | 1 530 | 2 311
Paper | 1 691 | 81 | 1 772 | 1 644 | 59 | 1 703
Övriga | 97 | 1 000 | 1 097 | 55 | 1 037 | 1 092
Eliminering av internförsäljning |  | -3 512 | -3 512 |  | -3 163 | -3 163
Totalt | 11 680 | 0 | 11 680 | 10 164 | 0 | 10 164

Uppdelning av omsättning

MEUR | 2022 | 2021
Produkter | 11 521 | 10 047
Tjänster | 159 | 117
Totalt | 11 680 | 10 164

Andel av rörelseresultat per segment

| Räkenskapsår
| Rörelseresultat
MEUR | 2022 | 2021
Packaging Materials | 595 | 552
Packaging Solutions | -101 | 23
Biomaterials | 668 | 506
Wood Products | 253 | 363
Forest | 523 | 622
Paper | 172 | -423
Övriga | -59 | -67
Elimineringar | -8 | 3
Totalt | 2 009 | 1 568
Finansnetto | -151 | -149
Resultat före skatt | 1 858 | 1 419
Inkomstskatt | -322 | -151
Nettoresultat | 1 536 | 1 268

Operativa tillgångar, avskrivningar, nedskrivningar och återföringar av nedskrivningar, vinst och förlust vid avyttring
och investeringar per segment

| Räkenskapsår
| Operativa tillgångar | Avskrivningar/nedskrivningar/ Återföringar av nedskrivningar/ Vinst och förlust vid avyttring | Investeringar 1
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Packaging Materials | 3 344 | 3 206 | 253 | 255 | 342 | 330
Packaging Solutions | 235 | 245 | 66 | 32 | 46 | 34
Biomaterials | 2 796 | 2 520 | 110 | 99 | 121 | 88
Wood Products | 718 | 678 | 59 | 46 | 87 | 66
Forest | 6 963 | 6 696 | 50 | 20 | 35 | 25
Paper | 333 | 123 | 88 | 207 | 60 | 55
Övriga | 1 477 | 860 | 9 | 37 | 10 | 11
Elimineringar | -61 | -21 | 0 | 0 | 0 | 0
Totalt | 15 806 | 14 307 | 635 | 697 | 701 | 609

1 Utan investeringar i biologiska tillgångar
Operativt kapital (med beteckningen ”O” i koncernens balansräkning) är summan av immateriella tillgångar och materiella anläggningstillgångar, ROU-tillgångar, skogstillgångar,
utsläppsrätter, onoterade aktier, övriga anläggningstillgångar, varulager, kortfristiga rörelsefordringar och -skulder, avsättningar och övriga långfristiga rörelseskulder. I operativt
kapital ingår tillgångar som innehas för försäljning och skulder som är relaterade till tillgångar som innehas för försäljning.
41
Goodwill per segment

| Räkenskapsår
| Goodwill 1
MEUR | 2022 | 2021
Packaging Materials | 24 | 25
Packaging Solutions | 6 | 6
Biomaterials | 45 | 45
Wood Products | 117 | 116
Forest | 0 | 0
Paper | 51 | 90
Övriga | 0 | 0
Totalt | 244 | 282

1 Goodwill exklusive tillgångar som innehas för försäljning
Se Not 10 Avskrivningar och nedskrivningar för mer information om redovisade nedskrivningar och nedskrivningsprövning.
Medelantal anställda

| Räkenskapsår |  |  | Räkenskapsår
Segment | 2022 | 2021 |  | Land | 2022 | 2021
Packaging Materials | 6 274 | 5 801 |  | Österrike | 1 067 | 1 028
Packaging Solutions | 3 966 | 4 361 |  | Baltikum | 1 512 | 1 459
Biomaterials | 2 135 | 1 865 |  | Belgien | 506 | 506
Wood Products | 4 445 | 4 177 |  | Tjeckien | 1 118 | 1 039
Forest | 1 412 | 1 476 |  | Finland | 5 666 | 6 003
Paper | 2 298 | 3 292 |  | Tyskland | 598 | 734
Övriga | 1 261 | 2 098 |  | Polen | 1 994 | 1 976
Totalt | 21 790 | 23 071 |  | Ryssland | 585 | 1 132
|  | Sverige | 4 659 | 5 023
|  | Övriga Europa | 230 | 236
|  | Europa totalt | 17 934 | 19 137
|  | Brasilien | 527 | 477
|  | Kina (inkl. Hongkong) | 2 894 | 3 006
|  | USA | 33 | 43
| Per 31 december |  | Uruguay | 313 | 310
| 2022 | 2021 |  | Övriga länder | 89 | 98
Antal anställda vid årets slut | 20 879 | 22 094 |  | Totalt | 21 790 | 23 071

Extern försäljning per destination

| Försäljning per destination
MEUR | 2022 | 2021
Österrike | 450 | 403
Baltikum | 377 | 315
Belgien | 117 | 102
Tjeckien | 231 | 188
Danmark | 128 | 108
Finland | 759 | 610
Frankrike | 449 | 357
Tyskland | 1 208 | 1 049
Italien | 650 | 450
Nederländerna | 317 | 207
Polen | 733 | 548
Ryssland | 112 | 307
Spanien | 311 | 246
Sverige | 1 071 | 975
Storbritannien | 444 | 395
Övriga Europa | 577 | 837
Europa totalt | 7 934 | 7 096
Australien/Nya Zeeland | 202 | 146
Brasilien | 50 | 41
Kina (inkl. Hongkong) | 1 125 | 1 183
Japan | 417 | 316
Mellanöstern | 275 | 252
Uruguay | 31 | 28
USA | 397 | 320
Övriga länder | 1 250 | 782
Totalt | 11 680 | 10 164

42
Avstämning av operativt kapital mot totala tillgångar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Operativt kapital | 15 806 | 14 307
Rörelseskulder | 2 909 | 2 930
Räntebärande fordringar | 2 122 | 1 629
Skattefordringar | 85 | 160
Tillgångar, totalt | 20 922 | 19 026

Operativt kapital, anläggningstillgångar och investeringar per plats

| Per 31 december
| Operativt kapital | Anläggningstillgångar 1 | Investeringar 2
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Österrike | 125 | 107 | 128 | 120 | 16 | 8
Baltikum | 163 | 151 | 74 | 72 | 12 | 9
Belgien | 99 | 123 | 135 | 153 | 13 | 21
Tjeckien | 196 | 162 | 198 | 158 | 41 | 39
Finland | 4 543 | 3 358 | 2 729 | 2 382 | 311 | 296
Tyskland | 44 | -68 | 53 | 216 | 10 | 5
Polen | 413 | 406 | 379 | 378 | 35 | 36
Ryssland | -2 | 112 | 0 | 73 | 3 | 12
Sverige | 7 021 | 6 777 | 6 837 | 6 951 | 173 | 129
Övriga Europa | 66 | 92 | 11 | 6 | 8 | 1
Europa totalt | 12 668 | 11 219 | 10 543 | 10 508 | 623 | 556
Brasilien | 303 | 261 | 278 | 231 | 21 | 16
Kina (inkl. Hongkong) | 1 093 | 1 173 | 1 044 | 1 116 | 25 | 18
Uruguay | 1 722 | 1 636 | 1 580 | 1 514 | 31 | 18
USA | 41 | 47 | 32 | 30 | 0 | 0
Övriga länder | -22 | -29 | 4 | 6 | 1 | 1
Totalt | 15 806 | 14 307 | 13 481 | 13 405 | 701 | 609
1 Anläggningstillgångar, exklusive tillgångar som innehas för försäljning, finansiella instrument och uppskjutna skattefordringar.
2 Exclusive investeringar i biologiska tillgångar |  |  |  |

Not 4 Förvärv, avyttringar och tillgångar som innehas för försäljning
Redovisningsprinciper
Förvärvade företag redovisas enligt förvärvsmetoden varvid dessa företag ingår i koncernredovisningen från det datum då
kontrollen över bolaget förvärvas. I enlighet med detta mäts summan av den köpeskilling som betalats (inklusive villkorad
köpeskilling) och det förvärvade bolagets identifierbara nettotillgångar till verkligt värde på förvärvsdatumet.
Transaktionskostnader relaterade till förvärv kostnadsförs när de uppkommer. Mätmetoden för innehav utan bestämmande
inflytande beslutas separat för varje förvärv och mäts antingen till verkligt värde eller innehavet utan bestämmande inflytandes
andel av nettotillgångarna. Överskottet av överförd köpeskilling, innehav utan bestämmande inflytande och eventuellt tidigare
ägda aktieposter över det verkliga värdet för det förvärvade bolagets nettotillgångar redovisas som goodwill, som prövas för
nedskrivning minst en gång om året.
De avyttrade bolagen ingår i koncernredovisningen fram till det datum då kontrollen förloras. Vinsten eller förlusten vid
avyttringen tillsammans med ackumulerade omräkningsjusteringar relaterade till avyttrade bolag redovisas i koncernens
resultaträkning på det datum då kontrollen förloras. I vinster och förluster vid avyttring av ett dotterbolag ingår den goodwill som
är hänförlig till den sålda enheten.
Tillgångarna betraktas som tillgängliga för försäljning om deras redovisade värden främst återvinns genom en försäljning
istället för genom fortsatt användning. Tillgångarna måste vara tillgängliga för direkt försäljning i aktuellt tillstånd och enligt de
villkor som normalt gäller för försäljning av sådana tillgångar. Försäljningen måste vara högst sannolik och förväntas slutföras
inom ett år från klassificeringsdatum. Dessa tillgångar och tillhörande skulder presenteras separat i koncernens rapport över
finansiell ställning och mäts enligt det lägsta av redovisat värdet och verkligt värde efter avdrag för försäljning. Jämförande
information har inte omräknats när klassificeringen har genomförts. Tillgångar som klassificeras som tillgängliga för försäljning
skrivs ej av.
Förvärv av koncernbolag
Under 2021 och 2022 slutförde Stora Enso inga förvärv av företag eller verksamheter.
I september 2022 undertecknade Stora Enso ett avtal om att förvärva De Jong Packaging Group och transaktionen
slutfördes den 6 januari 2023. Den redovisas som en händelse efter balansdagen. Efter genomförandet av transaktionen har
redovisningen av förvärvet påbörjats, där även förberedelse av förvärvsanalys inkluderas. Mot bakgrund av förvärvets storlek,
komplexitet och tidpunkt är uppgifterna om den preliminära förvarvsanalysen ofullständiga vid godkännandet av detta bokslut.
Det finns inte heller någon preliminär beräkning av förvärvade tillgångar, övertagna skulder och innehav utan bestämmande
inflytande samt goodwill vilket innebär att dessa uppgifter inte heller redovisas.
Goodwill kommer utgöras av de förväntade synergieffekterna, främst genom anskaffning av råmaterial,
integrationsoptimering av wellpappråvara och ökade kommersiella möjligheter. Goodwill kommer att fördelas till divisionerna
Packaging Solutions och Packaging Materials som berörs av förvärvet. Redovisad goodwill förväntas inte vara avdragsgill i
43
skattesyfte. Aktierna i de förvärvade företagen är främst helägda. Vissa enheter har dock mindre innehav utan bestämmande
inflytande. Innehav utan bestämmande inflytande beräknas med utgångspunkt från den proportionerliga andelen av
identifierade nettotillgångar.
Den preliminära köpeskillingen var 612 MEUR, exklusive villkorad tilläggsköpeskilling. Tilläggsköpeskillingen kommer att
erläggas kontant under 2024 och är kopplad till att De Jong Packaging Group uppnår vissa resultatgränser. Den villkorade
köpeskillingen beräknas enligt verkligt värde vid datumet för förvärvet och det maximala beloppet för tilläggsköpeskillingen är 45
MEUR. Den slutliga köpeskillingen är föremål för sedvanliga justeringar.
De Jong Packaging Group har sitt huvudkontor i Nederländerna och är en av de största producenterna av wellförpackningar i
Benelux. De Jong Packaging Group är också aktiva inom råvaruproduktion för wellpappråvara genom förvärvet av bruket De
Hoop i Nederländerna 2021. De Jong Packaging Group har 17 anläggningar i Nederländerna, Belgien, Tyskland och
Storbritannien med cirka 1 300 medarbetare. I och med förvärvet kommer Stora Ensos Packaging Solutions-division att öka sin
kapacitet för wellförpackningar med cirka 1 200 miljoner m2 till över 2 000 miljoner m 2 inberäknat De Jong Packaging Groups
pågående expansionsprojekt.
Förvärvet kommer att fortsätta stärka Stora Ensos strategiska riktning, påskynda omsättningstillväxten och bygga
marknadsandelar inom förnybara förpackningslösningar i Europa. De Jong Packaging Groups produktportfölj och geografiska
läge kommer att komplettera och stärka Stora Ensos erbjudande. Förvärvet förväntas även generera synergieffekter över
cykeln, då främst genom anskaffning av råmaterial, integrationsoptimering av wellpappråvara och ökade kommersiella
möjligheter. De förvärvade enheterna kommer att ingå i divisionerna Packaging Solutions och Packaging Materials.
Avyttring av koncernbolag

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Avyttrade nettotillgångar |  |
Kassa- och banktillgodohavanden | 90 | 12
och materiella anläggningstillgångar | 8 | 32
Immateriella tillgångar | 0 | 1
Rörelsekapital | -1 | 10
Skattefordringar och skatteskulder | 6 | 9
Räntebärande tillgångar och skulder | -19 | -1
Innehav utan bestämmande inflytande | 0 | 0
Nettotillgångar i avyttrade bolag och verksamheter | 85 | 62
Avyttringsbelopp, totalt | 70 | 67
Ackumulerad omräkningsjustering | -47 | 1
Nedskrivningar av tillgångar 1 | -155 | -20
Nedskrivningar av lån | -23 | 0
Transaktionskostnader | -4 | -2
Total nettovinst/nettoförlust | -244 | -16

1 2022 var främst relaterade till nedskrivningar i samband med verksamheten i Ryssland och inkluderar även nedskrivningar relaterade till tillgångar som innehas för försäljning.
2022
Kvarnsvedens bruk
I december 2022 avyttrade Stora Enso sitt helägda bruk Kvarnsveden till Northvolt, som är en europeisk leverantör av hållbara
battericeller. På grund av strukturell nedgång i efterfrågan på grafiskt papper presenterade Stora Enso i april 2021 sin plan för
att avsluta papperstillverkningen i Kvarnsveden. Tillverkningen upphörde i september 2021. Anläggningen kommer att byggas
om för batteritillverkning, genom återanvändning och renovering av befintliga lokaler och infrastruktur. Enheten ingick i
segmentet Övrigt då den avyttrades. Transaktionen hade inte någon väsentlig inverkan på koncernen.
Verksamhet i Ryssland – Wood Products och Forest
I juli 2022 avyttrade Stora Enso sina två sågverk i Nebolchi och Impilahti i Ryssland till lokala företag. Avyttringarna inkluderade
även den ryska skogsverksamheten som försåg sågverken med trä. De avyttrade sågverken, som ligger i Novgorod och
Karelen, har en årskapacitet på totalt 350 000 m3 sågat virke, inklusive 55 000 m3 processat trä och 65 000 ton pellets. I den
ryska skogsverksamheten fanns långsiktiga avverkningsrättigheter på cirka 370 000 hektar. De flesta av de sju avyttrade
juridiska enheterna ägdes helt av koncernen, förutom en enhet som ägdes till 99,48 %. När det gäller avyttring av en av
skogsverksamheterna kommer denna att slutföras under 2023, när vissa formaliteter är klara. Detta har ingen betydande
inverkan på koncernen. Under 2022 redovisade koncernen nedskrivningar av tillgångar på 74 MEUR (främst
anläggningstillgångar, varulager och kundfordringar) kopplade till transaktionen. Cirka två tredjedelar av försäljningsbeloppet
kommer att mottas i form av delutbetalningar framöver. Förlusten på grund av avyttringen var 24 MEUR, inklusive
ackumulerade omräkningsjusteringar från eget kapital till koncernens resultaträkning. Dessutom gjordes nedskrivningar av
lånefordringar med 23 MEUR hänförliga till transaktionen. De sålda enheterna tillhörde divisionerna Wood Products och Forest.
Verksamheten i Ryssland – Packaging Solutions
I maj 2022 avyttrade Stora Enso sina tre helägda anläggningar för wellförpackningar i Ryssland till lokala företag. De tre
avyttrade förpackningsanläggningarna i Lukhovitsy, Arzamas och Balabanovo har en total årlig kapacitet på 395 miljoner m²
wellförpackningar. Anläggningarna tillverkar främst wellförpackningar för den inhemska ryska marknaden. Under 2022
redovisade koncernen nedskrivningar av tillgångar på 42 MEUR (främst anläggningstillgångar, varulager och kundfordringar)
hänförliga till transaktionen. Försäljningsbeloppet kommer att mottas i form av delutbetalningar framöver. Förlusten vid
avyttringen var cirka 49 MEUR, och bestod främst av ackumulerade omräkningsjusteringar som fördes från eget kapital till
resultaträkningen. De avyttrade enheterna ingick i divisionen Packaging Solutions.
44
Vlar Papier
I februari 2022 avyttrade Stora Enso hela sitt ägande i Vlar Papier NV i Belgien. Det sålda företaget ingick i divisionen Paper.
Transaktionen hade inte någon väsentlig inverkan på koncernen.
2021
Laos
I september 2021 avyttrade Stora Enso sitt 100-procentiga ägande i Stora Enso Laos Plantation AB och Stora Enso Lao Co Ltd
till SilviCarbon. Stora Enso har drivit plantager i Laos sedan 2007, med rättigheter för markanvändning för cirka 3 800 hektar.
Efter transaktionen äger Stora Enso inte några skogstillgångar i Laos. De sålda bolagen ingick i divisionen Forest.
Transaktionen hade inte någon väsentlig inverkan på koncernen.
ECO RFID
I september 2021 avyttrade Stora Enso sin verksamhet för hållbar RFID-teknik till CCRR-koncernen. Den avyttrade
verksamheten ingick i segmentet Övriga. Transaktionen hade inte någon väsentlig inverkan på koncernen.
Sachsen
I maj 2021 undertecknade Stora Enso ett avtal om att avyttra sitt ägande på 100 % i pappersbruket i Sachsen i Tyskland till
Model Group. Bruket i Sachsen ligger i Eilenburg i Tyskland och har en årlig produktionskapacitet på 310 000 ton
specialtidningspapper baserat på återvunnet papper. Avyttringen slutfördes i augusti 2021 och Stora Enso kommer att fortsätta
sälja och distribuera Sachsens produkter under 18 månader efter slutförandet. Under andra kvartalet 2021 redovisade
koncernen nedskrivningar av tillgångar på 20 MEUR hänförliga till transaktionen. Köpeskillingen som Stora Enso fick för
avyttringen av aktierna uppgick till 53 MEUR. Den slutliga avyttringsförlusten var inte väsentlig. Sachsen-bruket ingick i
divisionen Paper.
Enheter inom divisionen Forest
I mars och juni 2021 avyttrade Stora Enso sitt 100-procentiga ägande i flera vindkraftsprojekt och fastighetsrelaterade bolag. De
här bolagen förvärvades huvudsakligen i maj 2019 i samband med omstruktureringen av Bergvik Skog AB. De sålda bolagen
ingick i divisionen Forest. Transaktionerna hade inte någon väsentlig inverkan på koncernen.
Tillgångar för försäljning

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Materiella anläggningstillgångar | 264 | 0
Immateriella tillgångar | 55 | 0
Varulager | 91 | 0
Kortfristiga rörelsefordringar | 104 | 0
Skattefordringar | 0 | 0
Tillgångar för försäljning | 514 | 0
Långfristiga rörelseskulder | 42 | 0
Kortfristiga rörelseskulder | 163 | 0
Skatteskulder | 28 | 0
Räntebärande skulder | 4 | 0
Skulder hänförliga till tillgångar för försäljning | 237 | 0

Tillgångar som är tillgängliga för försäljning i slutet av 2022 inkluderar anläggningarna i Maxau, Nymölla och Hylte.
I september 2022 undertecknade Stora Enso ett avtal om att avyttra sin helägda anläggning för pappersproduktion i Maxau,
Tyskland, med alla tillhörande tillgångar, till Schwarz Produktion (en del av Schwarz Group) med ett bolagsvärde på cirka 210
MEUR. Transaktionen beräknas vara slutförd under första halvåret 2023. Bruket har en årlig kapacitet för superkalandrerat
papper (SC-papper) på 530 000 ton. Maxau bruk ingår i divisionen Paper.
I september 2022 undertecknade Stora Enso ett avtal om att avyttra sin helägda anläggning för pappersproduktion i Nymölla,
med alla tillhörande tillgångar, till Sylvamo, en USA-baserad global producent av obestruket papper med ett bolagsvärde på
cirka 150 MEUR. Transaktionen slutfördes i början av 2023. Anläggningen i Nymölla har en årlig kapacitet på 485 000 ton träfritt
obestruket kontorspapper. Under 2022 och i samband med transaktionen redovisade koncernen cirka 14 MEUR i
nedskrivningar av tillgångar. Nymölla bruk ingår i divisionen Paper.
I januari 2023 undertecknade Stora Enso ett avtal om att avyttra sin helägda pappersanläggning i Hylte till Sweden Timber
med ett bolagsvärde på cirka 18 MEUR. Transaktionen beräknas vara slutförd under första halvåret 2023. Hyltes årliga
kapacitet är 245 000 ton tidningspapper. Under 2022 och i anslutning till transaktionen genomförde koncernen cirka 19 MEUR i
nedskrivningar av tillgångar för enheten. Hylte bruk ingår i divisionen Paper.
Not 5 Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader
Redovisningsprinciper
Forskning och utveckling
Forskningskostnader kostnadsförs när de uppstår under övriga rörelsekostnader i koncernens resultaträkning. Kostnader för
utveckling kostnadsförs också när de uppkommer om de inte uppfyller kriterierna för att redovisas som immateriella tillgångar
enligt IAS 38, där de i sådana fall kapitaliseras som immateriella tillgångar och skrivs av under hela sin förväntade livslängd.
45
Statsbidrag
Statsbidrag som hänför sig till inköp av materiella anläggningstillgångar dras av från tillgångens bokförda värde och
nettokostnaden kapitaliseras. Övriga statsbidrag redovisas systematiskt som löpande intäkter under den period som krävs för
att uppväga dem mot de kostnader de är avsedda att kompensera.
Gröna certifikat
Stora Enso är en del av det lokala gröna energiproduktionssystemet, där utvalda anläggningar i Europa är berättigade till gröna
certifikat utifrån hur många megawattimmar grön energi de producerar. Gröna certifikat redovisas endast till marknadsvärdet vid
tilldelningstidpunkten i balansräkningen. Efterföljande förändringar i marknadspriserna påverkar inte resultaträkningen och
intäkterna redovisas endast när certifikaten säljs.
Övriga rörelseintäkter och kostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Övriga rörelseintäkter |  |
Tilldelade utsläppsrätter och vinst vid avyttring | 177 | 154
Försäljning av gröna certifikat | 10 | 20
Vinster vid avyttring av anläggningstillgångar | 4 | 31
Vinster vid avyttring av koncernbolag och affärsverksamheter | 18 | 34
Utdelning och vinst vid försäljning av onoterade aktier | 1 | 0
Försäkringsersättningar | 10 | 7
Övrigt 1 | 85 | 83
Statsbidrag | 16 | 14
Ackumulerad omräkningsjustering | 5 | 2
Totalt | 326 | 345

1 Inklusive hyresintäkter, förändringar i verkligt värde för derivat som inte är redovisade i hedgekonton och andra poster. Derivat diskuteras mer ingående i not 27 Derivat..

| Räkenskapsår
| 2022 | 2021
Övriga rörelsekostnader |  |
Leasingkostnader | 40 | 38
Forskning och utveckling | 89 | 82
Kreditförluster, netto efter återföring | 13 | 3
Förluster vid avyttring av koncernföretag och affärsverksamheter | 26 | 3
Ackumulerad omräkningsjustering | 52 | 16
Förändringar av avsättningar i resultaträkningen | 31 | 184
Övrigt 1 | 342 | 284
Totalt | 594 | 610
1 Inklusive kostnader för bland annat konsulttjänster och andra tjänster, IT och telekommunikation, fastigheter och administration, revision, utbildning, resor, försäkringar, straffavgifter, och omräkningsdifferenser på operativa skulder.
| Räkenskapsår
Material och tjänster omfattar | 2022 | 2021
Utsläppsrätter som ska lämnas in | 112 | 99

Koncernen redovisar 177 (154) MEUR hänförliga till utsläppsrättigheter under övriga rörelseintäkter. En kostnad på 112 (99)
MEUR hänförliga till koldioxidutsläpp från produktion redovisas under material och tjänster. Den faktiska vinsten uppgick till 59
(22) MEUR från avyttring av outnyttjade utsläppsrätter. Se Not 15 Utsläppsrätter och övriga anläggningstillgångar för mer
information om utsläppsrätter. Intäkterna från försäljning av gröna certifikat uppgick till 10 (20) MEUR.
Leasingkostnader omfattar kostnader hänförliga till kortfristiga leasingavtal på 12 (10) MEUR, tillgångar av mindre värde på
21 (20) MEUR och variabla leasingavgifter som inte ingår i beräkningen av leasingskulder på 2 (3) MEUR. I leasingkostnader
ingår även betalningar för tjänster som omfattas av leasingavtalen, som inte ingår i beräkningen av leasingskulder.
Revisorers arvoden och tjänster

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Revisionsarvoden | 4 | 4
Revisionsrelaterade arvoden | 0 | 0
Skattearvoden | 0 | 0
Övriga arvoden | 0 | 0
Totalt | 4 | 4

Totala arvoden för professionella tjänster till koncernens huvudrevisor PwC uppgick till 4 (4) MEUR. Revisionsarvoden avser
revision av årsbokslut eller anknutna tjänster som normalt utförs i samband med lagstadgad eller föreskriven inlämning av
handlingar. Revisionsrelaterade arvoden utgår för olika typer av försäkran och liknande tjänster som skäligen kan anses vara
relaterade till revision eller granskning av bokslut.
46
Not 6 Personalkostnader
Personalkostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Löner | 996 | 1 017
Pensionkostnader | 152 | 165
Aktierelaterad ersättning | 8 | 7
Övriga lagstadgade kostnader för arbetsgivaren | 140 | 143
Övriga frivilliga kostnader | 20 | 19
Totalt | 1 315 | 1 351

Pensionskostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Förmånsbestämda planer | 5 | 12
Premiebestämda planer | 146 | 153
Totalt | 152 | 165

Medelantalet anställda under 2022 var 21 790, jämfört med 23 071 år 2021. Pensionskostnader redovisas utförligare i Not 20
Pensionsförmåner.
2022 var kostnaden för den aktierelaterade ersättningen 8 (7) MEUR. Mer information om aktierelaterad ersättning som
omfattar aktietilldelningar finns i Not 21 Anställdas rörliga ersättning och aktierelaterade incitamentsprogram.
Koncernledningens och styrelsens ersättning beskrivs i Not 7 Ersättning till styrelse och koncernledning.
Not 7 Ersättning till styrelse och koncernledning

| Räkenskapsår |
| 2022 | 2021 |
Tusen euro (före skatt) | Kontant | Värdet av aktier 1 | Totalt 4 | Totalt | Styrelsekommitté
Styrelseledamöter per 31 december 2022 |  |  |  |  |
Antti Mäkinen, styrelseordförande | 133 | 81 | 214 | 208 | People and Culture, Nominering 2,3
Håkan Buskhe, vice styrelseordförande | 76 | 46 | 122 | 118 | People and Culture, Nominering 2,3
Elisabeth Fleuriot | 63 | 32 | 94 | 91 | Finans och revision
Hock Goh | 63 | 32 | 94 | 91 | Finans och revision
Helena Hedblom | 54 | 32 | 86 | 82 | Hållbarhet och etik
Kari Jordan | 54 | 32 | 86 |  | People and Culture
Christiane Kuehne | 58 | 32 | 90 | 87 | Hållbarhet och etik
Richard Nilsson | 69 | 32 | 101 | 97 | Finans och revision
Hans Sohlström | 54 | 32 | 86 | 82 | Hållbarhet och etik
Före detta styrelseledamöter |  |  |  |  |
Mikko Helander (till den 15 mars 2022) | 0 | 0 | 0 | 82 |
Ersättning till ledande befattningshavare, totalt 1 | 624 | 348 | 972 | 939 |
1 40 % av styrelsens ersättning, exkl. ersättning till kommittéer, betalades 2022 ut i Stora Enso R-aktier som köpts via marknaden och fördelats enligt följande: till styrelseordförande 4 332 R-aktier, vice styrelseordförande 2 454 R-aktier och ledamöter 1 686 R-aktier var. Koncernen ställer inga formella policykrav på styrelseledamöterna att behålla aktier som erhållits som ersättning. 2 Stora Ensos aktieägares nomineringsråd har utsetts av årsstämman 2016 att verka till dess att annat beslutas. Aktieägarnas nomineringsråd består enligt de av årsstämman godkända stadgarna av fyra ledamöter: styrelsens ordförande, styrelsens vice ordförande och två ledamöter utsedda av de två största aktieägarna (en vardera) per den 31 augusti varje år. Det betalas inte ut någon separat ersättning till ledamöterna i nomineringsrådet. 3 Marcus Wallenberg, utsedd av FAM AB, är ordförande i nomineringsrådet. Reima Rytsölä är utsedd till ledamot i aktieägarnas nomineringsråd av Solidium Oy. Antti Mäkinen och Håkan Buskhe utsågs till ledamöter i aktieägarnas nomineringsråd i egenskap av sina roller som styrelsens ordförande och vice ordförande. 4 Företaget betalar dessutom avgift på överföringar för varje medlems aktieköp, enligt beslut på årsstämman. Beloppet betraktas även som beskattningsbar inkomst för varje medlem.

Aktieägarna etablerade vid årsstämman aktieägarnas nomineringsråd, som ska verka till dess att annat beslutas.
Nomineringsrådet ska årligen förbereda förslag till årsstämman angående antal styrelseledamöter, val av styrelsens ordförande,
vice ordförande och övriga ledamöter samt ersättning till ordförande, vice ordförande och ledamöter i styrelsen och dess
kommittéer.
Styrelsens aktieinnehav per 31 december 2022

| Innehav
| A | R
Styrelseledamöter per 31 december 2022 |  |
Antti Mäkinen, styrelseordförande |  | 16 576
Håkan Buskhe, vice styrelseordförande |  | 7 933
Elisabeth Fleuriot |  | 30 029
Hock Goh |  | 34 782
Helena Hedblom |  | 3 517
Kari Jordan |  | 1 686
Christiane Kuehne |  | 14 590
Richard Nilsson 1 | 127 | 27 132
Hans Sohlström 2 |  | 13 517
Totalt antal aktier | 127 | 149 762
1 Närstående innehar 127 A-aktier och 236 R-aktier 2 Närstående innehar 179 A-aktier |  |

Följande styrelseledamöter var också verksamma 2022

| Aktieinnehav när uppdraget som styrelseledamot upphörde | Datum då uppdraget som styrelseledamot upphörde
Mikko Helander | 8 910 | 15 mars 2022

Koncernledningens ersättning och aktieinnehav
I tabellen nedan anges ersättning för koncernledningens medlemmar under året, inklusive de aktier med prestationsvillkor som
har avslutats och som tjänas in under kommande år. Företaget rekommenderar och förväntar sig att VD och medlemmar i
koncernledningen innehar Stora Enso-aktier till ett värde som motsvarar minst en årlig baslön. Stora Enso-aktier som erhållits
som ersättning bör därför inte säljas förrän detta har uppnåtts.
Den totala kostnaden för koncernledningens ersättning uppgick till 15 (11) MEUR år 2022. Koncernledningen bestod av totalt
elva (tretton) medlemmar vid årsslutet 2022.
Koncernledningens medlemmar kan i enlighet med sina respektive pensionslösningar pensionera sig vid 65 års ålder med
pensioner enligt lokal praxis i sina respektive hemländer. Uppsägningstiden är på sex månader enligt anställningskontrakten,
med avgångsvederlag på tolv månaders baslön om det är bolaget som säger upp den anställde.
Utfallet av de finansiella målen för de kortsiktiga incitamentsprogrammen för verksamhetsåret 2022, och de långsiktiga
incitamentsprogrammen för verksamhetsåren 2020 till 2022 granskades och godkändes av People and Culture Committee och
godkändes av styrelsen i januari 2023.
Mer information om incitamentsprogram och aktierelaterad ersättning för Stora Ensos ledning och anställda finns i Not 21
Anställdas rörliga ersättning och aktierelaterade incitamentsprogram.
Ersättning till koncernledningen

| Räkenskapsår
| 2022 | 2021
1 000 EUR | VD | Övriga 2,5 | Koncern- ledningen totalt | VD | Övriga | Koncern- ledningen totalt
Ersättning 1,4 |  |  |  |  |  |
Årslön | 953 | 4 802 | 5 755 | 981 | 4 695 | 5 676
Lokalt boende (faktiska kostnader) | 0 | 2 | 2 | 0 | 1 | 1
Övriga förmåner | 32 | 272 | 304 | 33 | 342 | 375
Förmåner vid uppsägning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kortfristiga incitamentsprogram 3 | 845 | 2 167 | 3 012 | 672 | 2 053 | 2 725
Långfristiga incitamentsprogram 3 | 987 | 2 848 | 3 835 | 0 | 137 | 137
| 2 817 | 10 091 | 12 908 | 1 686 | 7 228 | 8 914
Pensionskostnader |  |  |  |  |  |
Obligatoriska planer | 477 | 1 154 | 1 631 | 341 | 1 226 | 1 567
Frivilliga planer Stora Enso | 0 | 933 | 933 | 0 | 735 | 735
| 477 | 2 087 | 2 564 | 341 | 1 961 | 2 302
Ersättning, totalt | 3 294 | 12 178 | 15 472 | 2 027 | 9 189 | 11 216
1 Den finska koden för bolagsstyrning ställer krav på att företag ska rapportera ersättning som betalats ut eller som ska betalas ut och på grund av detta speglar siffrorna i tabellen ovan inte helt och hållet de belopp som anges som personalkostnader i koncernens resultaträkning och som redovisas i tabellen nedan om koncernledningens ersättning i resultaträkningen. 2 I Inkluderar det som tjänades in för iTeemu Salmi till den 20 maj 2022 och Kati ter Horst till den 30 juni 2022 och Jari Suominen till den 30 november 2022. 3 Gäller belopp som löper ut vid årets slut och som betalas ut 2023. LTI-värde beräknas med hjälp av stängningskursen den 30 december 2022 på 13,15 EUR. Det slutliga värdet av de intjänade aktierna beror på aktiekursen på intjänandedatum 1 mars 2023. 4 Ledande befattningshavares ersättning redovisas endast för perioden då de var medlemmar i koncernledningen. 5 Ersättningen till medlemmarna i koncernledningen ökade under 2022 jämfört med 2021 främst på grund av resultatet av rörliga löneprogram. Det genomsnittliga antalet GLT-medlemmar under 2022 var 11,71.

48
Ersättning till koncernledningen i resultaträkningen

| Räkenskapsår
| 2022 | 2021
1 000 EUR | VD | Övriga | Koncern- ledningen totalt | VD | Övriga | Koncern- ledningen totalt
Löner och andra kortfristiga ersättningar till anställda | 1 830 | 7 243 | 9 073 | 1 686 | 7 091 | 8 777
Långfristiga incitamentsprogram 1, 2 | 714 | 1 581 | 2 295 | 468 | 1 638 | 2 106
Pensionsförmåner | 477 | 2 087 | 2 564 | 341 | 1 961 | 2 302
Totala kostnader redovisade i resultaträkningen | 3 021 | 10 911 | 13 932 | 2 495 | 10 690 | 13 185
1 Kostnaderna för långsiktiga incitamentsprogram (LTI) redovisas som kostnader under den treåriga intjänandeperioden baserat på aktiepriset vid tilldelningstidpunkten och uppskattningen av vad som kommer att tjänas in. 2 Siffrorna för år 2021 har omräknats.

Ledande befattningshavare förutom VD
Kortsiktiga incitamentsprogram för ledande befattningshavare
Under året 2022 har medlemmar i koncernledningen kortsiktiga incitamentsprogram, där upp till maximalt 70 % eller 80 % av
den fasta årslönen kan betalas ut under året efter resultatperioden. 70 % av de kortsiktiga incitamentsprogrammen för 2022
baserades på finansiella mål och 30 % på individuella huvudmål.
Långsiktiga incitamentsprogram för ledande befattningshavare
De långsiktiga incitamentsprogrammen för 2020 har treåriga resultatperioder, medan programmet för 2021 har tre ettåriga
resultatperioder som ackumuleras efter tre år. Programmet för 2022 innehåller prestationsmått med ettåriga prestationsperioder,
som ackumuleras efter tre år, samt treåriga prestationsperioder. Samtliga tre program blir intjänade efter tre år och den
maximala intjäningsnivån är 100 % av antalet tilldelade aktier. 2020 års program omfattar resultatperioderna 2020–2022, 2021
års program gäller resultatperioderna 2021–2023 och 2022 års program omfattar resultatperioderna 2022–2024. Tilldelningen
enligt programmen utgörs av prestationsbaserad aktietilldelning, där aktierna tjänas in i enlighet med prestationskriterier som
föreslagits av People and Culture Committee och godkänts av styrelsen.
Under året lanserades 2022-programmet, där medlemmar i koncernledningen (som sitter i koncernledningen vid årsslutet)
potentiellt kan erhålla ett värde som motsvarar 242 650 aktier före skatt, förutsatt att den maximala intjäningsnivån uppnås
under den treåriga intjäningsperioden (2022–2024). Det totala antalet aktier som faktiskt överförs kommer att vara lägre, då en
andel av aktierna kommer att dras av för att täcka inkomstskatten.
Det verkliga värdet på de tjänster som de anställda utför i utbyte mot aktierelaterad ersättning redovisas på ett sätt som
överensstämmer med regleringsmetoden. Regleringen sker antingen med kontanta medel eller med aktier. Mer information om
detta finns i Not 21. Vad gäller den del som regleras med aktier är det möjligt att den faktiska kostnaden inte överensstämmer
med bokföringskostnaderna eftersom aktiekursen inte uppdateras vid tilldelningstidpunkten. Siffrorna i tabellen över
koncernledningens ersättning avser individer som var ledande befattningshavare vid årets slut.
I slutet av året avslutades resultatperioden för 2020 års program och tjänas in efter tre år i mars 2023, beroende på det
ekonomiska mervärdet (EVA) och resultat per aktie (EPS) för Stora Enso-koncernen. Prestationsbaserade aktietilldelningen
resulterade i ett resultat på 100 %. Antalet aktier som skall betalas ut för ledningen (koncernledningsmedlemmar vid årets slut)
från program som avslutades under 2022 uppgick till 265 340 aktier. Det totala antalet aktier som faktiskt överförs kommer att
vara lägre, då en andel av aktierna kommer att dras av för att täcka inkomstskatten.
Vd och koncernchef – Annica Bresky
VD:n har varit anställd av Stora Enso sedan den 1 maj 2017 och tillträdde som VD den 1 december 2019. Hon har en
uppsägningsperiod på sex månader med ett avgångsvederlag på tolv månadslöner vid uppsägning från företaget, men inga
avtalade utbetalningar vid eventuell förändring av kontroll. I VD:s förmåner ingår pensionsavsättningar. VD:s pensionsplan har
avsättningar som motsvarar den kollektivavtalade pensionsplanen i Sverige (ITP1), med en pensionsgrundande inkomst som
består av årlig grundlön, semesterersättning och utbetald ersättning från kortsiktiga incitamentsprogram. Pensionsåldern är 65
år.
Kortsiktigt incitamentsprogram för vd
Under 2022 är VD:n berättigad till ett kortsiktigt incitamentsprogram som fastställs av styrelsen årligen och som kan ge
maximalt 100 % av den fasta årslönen. 70 % av det kortsiktiga incitamentsprogrammet för 2022 baserades på finansiella mål
och 30 % på ESG-, operativa och individuella nyckelmått.
Långsiktigt incitamentsprogram för vd
VD deltar i 2020, 2021 och 2022 års aktierelaterade långsiktiga incitamentsprogram. Programmen för 2020 har treåriga
resultatperiod. Programmet för 2021 har tre ettåriga resultatperioder som ackumuleras efter tre år. Programmet för 2022 har
resultatmått med ettåriga resultatperioder som ackumuleras efter tre år samt resultatmått med treåriga resultatperioder. Alla tre
programmen blir intjänade efter tre år. 2020 års program omfattar resultatperioderna 2020–2022, 2021 års program gäller
resultatperioderna 2021–2023 och 2022 års program omfattar resultatperioderna 2022–2024. Ersättningarna i programmen
utgörs av prestationsbaserad aktietilldelning, där aktierna tilldelas i enlighet med de prestationskriterier som föreslagits av
People and Culture Committee och godkänts av styrelsen.
Under 2022 lanserades LTI-programmet där VD har potential att få ett värde som motsvarar maximalt 65 430 aktier före
skatt. Tilldelningens värde på 1 154 251 EUR är baserat på aktiekursen vid tilldelningstidpunkten, under förutsättning att den
maximala intjäningsnivån uppnås under treårsperioden (2022–2024). Det totala antalet aktier som faktiskt överförs kommer att
vara lägre, då en andel av aktierna kommer att dras av för att täcka inkomstskatten.
49
I slutet av året avslutades resultatperioden för 2020 års program och utfallet sker efter tre år i mars 2023, beroende på
ekonomiskt mervärde (EVA) och resultat per aktie i koncernen Stora Enso. 75,080 aktier betalas ut för VD från programmen för
prestationsbaserad aktietilldelning som avslutades under 2022 mot bakgrund av att resultatet var 100 %.
Koncernledningens aktieinnehav

Koncernledningens medlemmar vid årsslutet | Innehav av R- aktier 1 | Aktier som löper ut 2023 2 | Prestations- baserad aktietilldelning 2024–2025 5
Annica Bresky | 19 763 | 75 080 | 122 817
Seppo Parvi | 50 924 | 25 340 | 43 484
Tobias Bäärnman | 1 960 | 5 200 | 22 629
David Ekberg | 1 245 | 17 640 | 32 481
Johanna Hagelberg | 28 146 | 17 440 | 32 803
Rene Hansen | — | 3 400 | 12 000
Hannu Kasurinen | 38 421 | 29 640 | 47 406
Katariina Kravi | — | 21 500 | 27 938
Per Lyrvall 3 | 73 383 | 22 100 | 34 459
Annette Stube | — | 20 000 | 26 271
Lars Völkel | — | 28 000 | 41 623
Verksamma ledande befattningshavare, totalt 4 | 213 842 | 265 340 | 443 911
1 Ingen av medlemmarna i koncernledningen innehar A-aktier. 2 Aktier för medlemmar i koncernledningen före skatt för LTI-programmen med resultatperioder som avslutades under 2022 och som ska betalas ut 2023. Det prestationsbaserade aktietilldelningsprogrammet gav ett resultat på 100 % som ska betalas ut under 2023. Vissa medlemmar i koncernledningen deltog i programmet för villkorad aktietilldelning som avslutades 2022 innan de blev medlemmar i koncernledningen och de aktierna ska betalas ut under 2023. 3 Närstående innehar 1 257 av aktierna. 4 Bolaget rekommenderar och förväntar sig att medlemmar i koncernledningen innehar Stora Enso-aktier till ett värde som motsvarar minst en årlig baslön. Stora Enso-aktier som erhållits som ersättning bör därför inte säljas förrän detta har uppnåtts. 5 Potentiella aktier för medlemmar i koncernledningen före skatt för LTI-programmen med resultatperioder som avslutas 2023–2024 och som ska betalas ut 2024–2025

Delvis verksamma ledande befattningshavare 2022 | Innehav av R-aktier när uppdraget som medlem i koncernledningen upphörde | Prestationsbaserad aktietilldelning när uppdraget som medlem i koncernledningen upphörde | Villkorad aktietilldelning när uppdraget som medlem i koncernledningen upphörde | Datum då uppdraget som medlem i koncernledningen upphörde
Teemu Salmi 1 | 10 150 | 32 380 | 2 335 | 20 maj 2022
Kati ter Horst 1 | 61 996 | 86 556 | — | 30 juni 2022
Jari Suominen 1 | 53 168 | 65 331 | — | 30 november 2022
1 Dessa aktier förfaller när anställningen upphör.

50
Not 8 Finansnetto
Redovisningsprinciper
Finansnetto omfattar räntekostnader netto, valutakursvinster och valutakursförluster och övriga finansiella intäkter och
kostnader som huvudsakligen härrör från räntebärande tillgångar och skulder.
Finansiella intäkter och kostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Finansiella nettokostnader i resultaträkningen |  |
Finansiella intäkter | 40 | 42
Finansiella kostnader | -191 | -190
Totalt | -151 | -149
Bestående av |  |
Räntekostnader |  |
Räntekostnader från lån värderade till upplupet anskaffningsvärde | -96 | -95
Räntenetto från räntederivat värderade till verkligt värde via övrigt totalresultat | -12 | -15
Räntekostnader från leasing | -17 | -17
Balanserad ränta | 0 | 1
Ränteintäkter från lån och fordringar värderade till upplupet anskaffningsvärde | 20 | 2
Räntekostnader, netto | -105 | -124
Kursvinst/-förlust |  |
Valutaderivat | 8 | -39
Lån, insättningar och leasingskulder | -10 | 37
Kursvinster/-förluster, netto | -1 | -2
Övriga finansiella intäkter | 2 | 1
Övriga finansiella kostnader |  |
Finansiella avgifter | -8 | -17
Verkligt värde-förluster | -4 | -3
Nedskrivningar av räntebärande tillgångar | -30 | 0
Räntenetto på förmånsbestämda åtaganden | -3 | -3
Övriga finansiella kostnader, netto | -45 | -22
Totalt | -151 | -149

Vinst/förlust på finansiella derivatinstrument framgår av Not 27 Derivat
Räntekostnaderna minskade under 2022, främst på grund av högre ränteintäkter på lån och fordringar. Kostnader för
långfristiga skuldemissioner som aktiverats som en del av långfristiga skulder uppgick till 6 (7) miljoner euro i balansräkningen.
Under året amorterades 2 (4) miljoner euro genom räntekostnader med hjälp av effektivräntemetoden.
Valutakursvinster och valutakursförluster på valutaderivat hänför sig huvudsakligen till icke-säkringsredovisade finansiella
instrument som är värderade till verkligt värde i resultaträkningen. Beloppet som redovisas som övriga finansiella intäkter består
främst av vinster vid värdering till verkligt värde, medan övriga finansiella kostnader i tabellen ovan avser finansiella
nettoavgifter för outnyttjade kreditlimiter, garantier och negativ ränta på insättningar. Nedskrivningar av räntebärande tillgångar
avser avyttring av verksamhet i Ryssland och diskuteras närmare i not 4 Förvärv, avyttringar och tillgångar som innehas för
försäljning.
Not 9 Inkomstskatt
Redovisningsprinciper
I koncernens inkomstskatt/skatteförmåner ingår skatt relaterat till koncernbolag baserat på periodens skattepliktiga resultat,
tillsammans med skattejusteringar för tidigare perioder och förändring i uppskjuten inkomstskatt. Skattefordringar och
skatteskulder återger en osäkerhet relaterad till eventuell inkomstskatt.
Uppskjuten inkomstskatt redovisas, värderad med beslutade, eller väsentligen beslutade skattesatser, för att återspegla
nettoskatteeffekterna av alla temporära skillnader mellan skattebaserna och redovisningsbaserna för tillgångar och skulder.
Ingen uppskjuten skatt redovisas för initial redovisning av goodwill och initial redovisning av en tillgång eller skuld i en
transaktion som inte är ett rörelseförvärv. Vid transaktionstidpunkten påverkar detta varken redovisat eller beskattningsbart
resultat. Uppskjutna skattefordringar sänker inkomstskatten på beskattningsbar inkomst under kommande år. Uppskjutna
skattefordringar redovisas endast i den omfattning det är sannolikt att de kommer att motsvaras av framtida beskattningsbara
vinster, oavsett om de härrör från temporära skillnader eller skattemässiga underskottsavdrag.
Skattekostnad

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Aktuell skatt | -196 | -118
Uppskjuten skatt | -126 | -34
Skatt, totalt | -322 | -151

51
Avstämning av effektiv skattesats

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Resultat före skatt | 1 858 | 1 419
Skatt enligt lagstadgade skattesatser i respektive land 1 | -337 | -263
Icke avdragsgilla kostnader och skattefria intäkter 2 | -15 | 49
Värdering av uppskjutna skattefordringar | 15 | -7
Skatt från tidigare år | 2 | 39
Förändringar i skattesatser och skattelagstiftning | 0 | 1
Resultat från intressebolag | 44 | 29
Övrigt 3 | -31 | 1
Skatt, totalt | -322 | -151
Effektiv skattesats | 17,3 % | 10,7 %
Lagstadgad skattesats (blandad) | 18,2 % | 18,5 %
1 Omfattar effekten av 55 MEUR från länder med skattelättnader och skatteförmåner 2022, och effekten av 37 MEUR från skattelättnader och övriga skatteförmåner år 2021. 2 Taxeringsvärdet för icke avdragsgilla kostnader på 16 MEUR har nettats mot skattefri inkomst på 1 MEUR år 2022, och taxeringsvärdet för icke avdragsgilla kostnader på 30 MEUR har nettats mot skattefri inkomst på 79 MEUR år 2021. 3 Inkluderar en negativ effekt på 34 miljoner euro från avyttringen av den ryska verksamheten 2022.

Den lagstadgade skattesatsen är ett vägt genomsnittsvärde av de lagstadgade skattesatserna som gäller i de jurisdiktioner där
Stora Enso är verksamt.
Förändring i uppskjuten skatt 2022

MEUR | Per 1 januari 2022 | Resultat- räkning | Övrigt totalresultat (OCI) | Förvärv/ Avyttringar 1 | Omräknings- differens | Per 31 december 2022
Skogstillgångar | -1 268 | -43 | -53 | 0 | 97 | -1 267
Anläggningstillgångar | -103 | -44 | 0 | 17 | 7 | -123
Finansiella instrument | 1 | -3 | -8 | 0 | 0 | -10
Obeskattade reserver | -80 | -16 | 0 | 4 | 7 | -85
Pensioner och avsättningar | 58 | -1 | -25 | -4 | -2 | 26
Skattemässiga underskottsavdrag och skattetillgodohavanden som överförts från tidigare år | 107 | -34 | 0 | 0 | 1 | 74
Övrig uppskjuten skatt | -2 | 19 | 0 | -2 | 0 | 15
Totalt | -1 287 | -122 | -86 | 15 | 110 | -1 370
Säkring av eget kapital och nettoinvesteringslån (CTA) |  | -3 | 3 |  |  |
Säkring av kassaflöden |  | 0 | 0 |  |  |
Förändring i uppskjuten skatt |  | -125 | -83 | 15 | 110 |
Tillgångar 2 | 143 |  |  |  |  | 74
Skulder 2 | -1 430 |  |  |  |  | -1 443
1 Innefattar tillgångar som innehas för försäljning. 2 Uppskjutna skattefordringar och skulder har kvittats i enlighet med IAS 12. OCI = Övrigt totalresultat, CTA = Ackumulerad omräkningsjustering

Förändring i uppskjuten skatt år 2021

MEUR | Per 1 januari 2021 | Resultat-räkning | Övrigt totalresultat (OCI) | Förvärv/ Avyttringar | Omräknings- differens | Per 31 december 2021
Skogstillgångar 1 | -1 175 | -70 | -40 | 0 | 16 | -1 268
Anläggningstillgångar | -173 | 75 | 0 | -8 | 3 | -103
Finansiella instrument | -11 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1
Obeskattade reserver | -39 | -43 | 0 | 0 | 2 | -80
Pensioner och avsättningar | 56 | 27 | -23 | 0 | -2 | 58
Skattemässiga underskottsavdrag och skattetillgodohavande som överförts från tidigare år | 104 | 1 | 0 | 0 | 2 | 107
Övrig uppskjuten skatt | 23 | -26 | 0 | -1 | 2 | -2
Totalt | -1 215 | -33 | -55 | -9 | 24 | -1 287
Säkring av eget kapital (CTA) |  | -2 | 2 |  |  |
Nettoinvesteringslån |  |  |  |  |  |
Förändring i uppskjuten skatt |  | -35 | -53 | -9 | 24 |
Tillgångar 1 | 117 |  |  |  |  | 143
Skulder 1 | -1 332 |  |  |  |  | -1 430
1 Uppskjutna skattefordringar och skulder har kvittats i enlighet med IAS 12. OCI = Övrigt totalresultat, CTA = Ackumulerad omräkningsjustering

Redovisningen av uppskjutna skattefordringar baseras på koncernens uppskattningar av framtida beskattningsbara vinster, mot
vilka koncernen kan utnyttja förmånerna.
Icke redovisade uppskjutna skattefordringar på avdragsgilla temporära skillnader uppgick till 50 (58) MEUR. Dessa skillnader
har inget förfallodatum. Beskattningsbara temporära skillnader avseende investeringar i dotterbolag, filialer och intressebolag,
samt andelar i samägda bolag för vilka uppskjutna skatteskulder inte har redovisats uppgick till 367 (339) MEUR.
52
Skattemässiga underskottsavdrag

| Per 31 december
| Skattemässiga underskottsavdrag | Redovisat skattemässigt värde | Oredovisat skattemässigt värde
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Förfaller inom fem år | 359 | 417 | 5 | 7 | 72 | 79
Förfaller efter fem år | 100 | 343 | 9 | 60 | 14 | 11
Förfaller ej | 1 173 | 1 137 | 58 | 38 | 198 | 210
Totalt | 1 633 | 1 897 | 73 | 106 | 283 | 300

I slutet av 2022 fanns det inga betydande skattemässiga underskottsavdrag hänförliga till Finland. I slutet av 2021 redovisades
skattemässiga underskottsavdrag på 274 MEUR hänförliga till Finland och en uppskjuten skattefordran på 55 MEUR i samband
med dessa skattemässiga underskottsavdrag.
Osäkra skattepositioner
På balansdagen pågick skatterevisioner i flera jurisdiktioner. Några betydande tilläggsskatter, utöver de som redan har
redovisats, förväntas inte uppstå till följd av dessa revisioner.
Not 10 Avskrivningar och nedskrivningar
Redovisningsprinciper
Avskrivningar och nedskrivningar
Avskrivning av en tillgång inleds när den är tillgänglig för användning på den plats och i det skick som krävs för att den ska
kunna användas på det sätt som ledningen avser. Avskrivning upphör när tillgången tas bort ur redovisningen eller är tillgänglig
för försäljning. Avskrivning upphör inte när tillgången inte längre utnyttjas. Materiella och immateriella tillgångar skrivs av linjärt
under tillgångarnas nyttjandeperioder. Nyttjandeperioder granskas årligen. Om en tillgång avyttras nettas intäkter som
överstiger tillgångens bokförda värde upp till dess historiska kostnad mot avskrivningar och nedskrivningar. Endast de intäkter
från avyttring som överstiger den historiska kostnaden för en tillgång redovisas under övriga rörelseintäkter (Not 5). Om
tillgångens bokförda värde är högre än intäkterna från avyttringen redovisas skillnaden som en nedskrivning under den period
då en tillförlitlig beräkning av förlust vid avyttring finns tillgänglig, senast när ett bindande försäljningskontrakt undertecknas.
ROU-tillgångarna skrivs av linjärt från kontraktets första giltighetsdag till det tidigare av leasingtidens slut eller slutet av ROU-
tillgångens nyttjandeperiod.
De bokförda värdena på immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar granskas vid varje
bokslutstillfälle för att fastställa om det finns indikationer på värdeminskning. Goodwill prövas årligen för samma sak. Om det
finns sådana indikationer uppskattas återvinningsvärdet till det högre av det verkliga värdet minus kostnaderna för avyttring, och
bruksvärdet, varvid en nedskrivning redovisas så snart det bokförda värdet överstiger återvinningsvärdet.
En tidigare redovisad nedskrivning återförs om uppskattningarna som använts för att fastställa återvinningsvärdet förändras.
Värdet på den återförda tillgången får dock inte överstiga det bokförda värde som tillgången skulle haft om det inte hade
redovisats en nedskrivning under föregående år. När det gäller goodwill kan en redovisad nedskrivning däremot inte återföras.
Immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar är föremål för nedskrivningsprövning på nivån för
kassagenererande enheter. Goodwill prövas för nedskrivning på nivån för kassagenererande enheter för grupper av
kassagenererande enheter, vilket motsvarar koncernens lägsta nivå där goodwill övervakas för intern verksamhet.
Avskrivningar och nedskrivningar

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Avskrivningar |  |
Immateriella tillgångar | 24 | 26
Byggnader och konstruktioner | 81 | 79
Maskiner och inventarier | 371 | 373
ROU-tillgångar | 50 | 62
Övriga materiella tillgångar | 8 | 9
Totalt | 533 | 549
Nedskrivningar |  |
Goodwill | 11 | 4
Immateriella tillgångar | 1 | 7
Byggnader och konstruktioner | 25 | 10
Maskiner och inventarier | 75 | 126
ROU-tillgångar | 0 | 1
Övriga materiella tillgångar | 2 | 2
Totalt | 114 | 149
Vinst och förlust vid avyttring |  |
Vinst från försäljning av tillgångar | -10 | -4
Förlust från försäljning av tillgångar | 4 | 3
Totalt | -5 | 0
Avskrivningar och nedskrivningar | 635 | 697

Nedskrivningsprövning
Återvinningsvärdet för de kassagenererande enheterna har fastställts utifrån en beräkning av bruksvärdet genom användning
av kassaflödesprognoser från finansiella bedömningar som godkänts av styrelsen och ledningen. Diskonteringsräntorna före
skatt är beräknade för varje kassagenererande enhet med beaktande av affärsklimatet för den kassagenererande enheten samt
53
skatte- och riskprofilen för det land där kassaflödet genereras. Tabellen i avsnittet om nedskrivningsprövning av goodwill nedan
redovisar de diskonteringsräntor före skatt som används för nedskrivningsprövning av goodwill. De liknar dem som används vid
nedskrivningsprövning av övriga immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar.
Nedskrivningarna prövades enligt bruksvärdemetoden för respektive kassagenererande enhet utifrån följande
huvudantaganden:
•Uppskattningar av försäljningspris i enlighet med intern och extern specialistanalys.
•Kassaflöden och diskonteringsräntor beräknades i nominella termer.
•Nuvarande kostnadsstruktur förblir oförändrad.
•För prövning av goodwill användes en framtida femårsperiod, varefter terminalvärdet fastställdes med hjälp av
inflationsbaserad tillväxt, utom för division Paper, där prövningsperioden var den återstående förväntade ekonomiska
livslängden.
•För immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar var prövningsperioden den återstående
förväntade ekonomiska livslängden på tillgången.
Nedskrivningar av materiella anläggningstillgångar, övriga immateriella tillgångar och ROU-tillgångar
Under 2022 uppgick de totala nedskrivningarna på materiella anläggningstillgångar, övriga immateriella tillgångar och ROU-
tillgångar till 103 (145) MEUR och härrörde från omstrukturering av verksamheter och avyttringar av koncernbolag. Under 2022
var nedskrivningarna främst hänförliga till avyttring av koncernbolag i Ryssland och kommande avyttringar inom division Paper.
Nedskrivningar hänförliga till Ryssland på 75 MEUR rörde Wood Products Baltic och kassagenererande enheter i Ryssland,
inom Packaging Solutions Europe samt Forest. Nedskrivningar hänförliga till Paper på 22 MEUR rörde de kassagenererande
enheterna News och Office. Främst på grund av omstrukturering, avyttring av koncernbolag, nedskrivningsprövning och fortsatt
försämring på vissa delar av pappersmarknaden under 2021 på grund av covid-19-pandemin redovisades den totala
nedskrivningen på 127 MEUR i de kassagenererande enheterna News, Uncoated Mechanical och Office i divisionen Paper.
Nedskrivning av goodwill
Varken 2022 eller 2021 ledde nedskrivningsprövningen av goodwill till någon nedskrivning.Under 2022 redovisades en
nedskrivning av goodwill på 11 MEUR i de kassagenererande enheterna News och Office på grund av kommande avyttringar
inom divisionen Paper. För 2021 och mot bakgrund av avyttringen av bruket i Sachsen redovisades en nedskrivning av goodwill
på 4 MEUR i den kassagenererande enheten Paper – News.
De väsentligaste grupperna av kassagenererande enheter som omfattar goodwill

| Räkenskapsår
| 2022 | 2021
MEUR | Goodwill vid årsslutet 2 | Diskonteringsränta före skatt | Goodwill vid årsslutet | Diskonteringsränta före skatt
Wood Products - Centraleuropa | 111 | 9,9 % | 109 | 8,7 %
Paper - Book Paper 1 | 28 | 8,4 % | 28 | 7,2 %
Paper - Uncoated Mechanical | 12 | 8,4 % | 40 | 7,2 %
Biomaterials - innovation och verksamhet i Norden | 45 | 8,2 % | 45 | 7,2 %
Övriga kassagenererande enheter 1 | 47 |  | 60 |
Totalt | 244 |  | 282 |

1 Övriga kassagenererande enheter omfattar Packaging Solutions – Europa, Packaging Materials – verksamhet i Sverige, Packaging Materials – wellpappråvara, Wood Products –
Nordeuropa, Paper – News och Paper – Office.
2 Goodwill exklusive tillgångar som innehas för försäljning.
Beräkning av bruksvärde är mycket känsligt i förhållande till diskonteringsräntor, försäljningspriser och kostnader.
Känslighetsanalysen utförs för att beräkna beloppen med vilka det antagna värdet måste förändras för att enhetens
återvinningsvärde ska vara likställt med det redovisade värdet för de kassagenererande enheterna, där en omfattande eventuell
ändring i ett antagande skulle kunna leda till en nedskrivning. Under 2022 skulle en eventuell förändring av huvudsakliga
antaganden inte medföra att det redovisade värdet överstiger dess återvinningsvärde.

Sammanfattning av nedskrivningar och återföringar av nedskrivningar per division

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Packaging Materials | 0 | 10
Packaging Solutions | 36 | 2
Biomaterials | 0 | 0
Wood Products | 10 | 0
Forest | 31 | 1
Paper | 33 | 131
Övriga | -4 | 4
Totalt (nedskrivning +) / (återföring av nedskrivning -) | 107 | 149

54
Not 11 Immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar
Redovisningsprinciper
Goodwill
Goodwill utgörs av framtida ekonomiska fördelar från tillgångar som inte kan identifieras individuellt och redovisas separat av
koncernen vid ett förvärv. Goodwill beräknas som den del av köpeskillingen som vid förvärvet överstiger det verkliga värdet på
den andel av det förvärvade bolagets tillgångar som koncernen förvärvar räknat på förvärvsdagen, och fördelas vid prövning av
nedskrivningsbehov på de grupper av kassagenererande enheter som väntas ha nytta av förvärvet. Goodwill som uppkommer
vid förvärv av utländska enheter utanför euroområdet behandlas som den utländska enhetens tillgång denominerad i den lokala
valutan och omräknas till den kurs som råder på balansdagen.
Goodwill skrivs ej av men nedskrivningsbehovet prövas årligen, eller oftare om det finns indikationer på värdeminskning.
Övriga immateriella tillgångar
Immateriella tillgångar redovisas till anskaffningsvärde och skrivs av proportionerligt under den förväntade ekonomiska
livslängden, vilken brukar variera från 3 till 10 år och upp till 20 år för patent. Alla värdeminskningar innebär att värdet justeras.
Förvärvade immateriella tillgångar måste redovisas separerade från goodwill om de uppfyller definitionen för en tillgång, om de
är antingen avskiljbara eller härrör från kontrakt eller andra legala rättigheter och om deras verkliga värde kan mätas på ett
tillförlitligt sätt.
Kostnaden för utveckling eller inköp av ny programvara som klart kan hänföras till en identifierbar och unik produkt som
kommer att kontrolleras av koncernen och har ett framtida värde som troligen överstiger kostnaden efter mer än ett år,
redovisas som en immateriell tillgång och kommer att skrivas av över en förväntad ekonomisk livslängd på 3 till 10 år.
Immateriella tillgångar som redovisas separerade från goodwill i förvärv består av marknadsförings- och kundrelaterade eller
kontrakts- och teknikbaserade immateriella tillgångar. Typiska marknadsförings- och kundrelaterade tillgångar är varumärken
och handelsnamn, servicemärken, kollektiva märken, certifieringsmärken, kundregister, order- eller produktionsstockar,
kundkontrakt och därmed sammanhängande kundrelationer. Kontrakts- och teknikbaserade immateriella tillgångar utgörs
normalt av licens- och royaltyavtal eller patenterad teknik och affärshemligheter, som till exempel konfidentiella formler,
processer eller recept. Värderingen av kundkontrakt och relaterade kundrelationer till verkligt värde bygger på hur stor andel av
dessa som förväntas behållas och det förväntade återstående kassaflödet från kunden. Varumärken värderas med hjälp av en
diskonterad kassaflödesanalys enligt den så kallade royaltykassaflödesmetoden (relief from royalty method).
Materiella anläggningstillgångar
Materiella anläggningstillgångar förvärvade av koncernbolag redovisas till anskaffningsvärde, i förekommande fall med tillägg
för nedmonteringskostnader. Tillgångar som kommer in i koncernen i samband med förvärv av nya dotterbolag redovisas till
verkligt värde på förvärvsdagen. Avskrivning sker proportionerligt, justerad för eventuell värdeminskning och
avyttringskostnader. Det redovisade värdet representerar kostnader minus mottagna bidrag och subventioner samt minus
ackumulerade planmässiga avskrivningar och eventuella nedskrivningar. Räntekostnader på lån för finansiering av uppförande
av tillgångar kapitaliseras som en del av anskaffningskostnaden när anläggningen är färdig.
Mark- och vattentillgångar avskrivs inte eftersom dessa bedöms ha oändlig livslängd. För övriga tillgångar baseras
avskrivningar på följande förväntade livslängd:

Tillgångsslag | Avskrivning, antal år
Byggnader, industri | 10-50
Byggnader, kontor och bostäder | 20-50
Slipmassafabriker | 15-20
Vattenkraftanläggningar | 40
Pappersbruks-, massabruks- och kartongbruksmaskiner | 20-30
Tyngre maskiner | 10-20
Konverteringsanläggningar | 10-15
Sågverk | 10-15
Datorer | 3-5
Fordon | 5
Kontorsutrustning | 3-5
Järnvägar, hamnanläggningar | 20-25
Skogsvägar | 10-15
Vägar, markanläggningar, broar | 15-20

Ordinarie underhålls- och reparationskostnader kostnadsförs när de uppkommer, men mer omfattande renoverings- och
uppgraderingskostnader kapitaliseras och skrivs av under respektive tillgångs återstående ekonomiska livslängd. Utrangering,
försäljning eller avyttring av materiella anläggningstillgångar redovisas genom att redovisad anskaffningskostnad och
ackumulerade avskrivningar dras av och eventuellt kvarvarande värde redovisas som nedskrivningar i koncernens
resultaträkning. Realisationsvinster redovisas under övriga rörelseintäkter.
Reservdelar redovisas som materiella anläggningstillgångar om de är av större omfattning och används över ett år eller om
de endast används till en specifik anläggningstillgång. I alla andra fall bokförs reservdelar som lager och redovisas i
resultaträkningen som förbrukning.
ROU-tillgångar
När ett kontrakt tecknas ska koncernen bedöma om kontraktet är, eller innehåller, ett leasingavtal. Ett kontrakt är, eller
innehåller, ett leasingavtal om kontraktet överför rätten att kontrollera användningen av en specifik tillgång för en viss tidsperiod
i utbyte mot betalning. ROU-tillgångar värderas först till anskaffningsvärde som omfattar leasingskuldens ursprungsvärde
justerat främst för betalningar gjorda vid eller före första giltighetsdagen. Koncernen fördelar kontraktets ersättningsbelopp på
55
de olika leasingdelarna och räknar av delar som inte avser leasing i den mån de går att identifiera. Leasingvillkor förhandlas
utifrån individuella bedömningar och omfattar en mängd olika villkor.
ROU-tillgångarna skrivs av proportionerligt från första giltighetsdagen till det tidigaste av leasingtidens slut och slutet av
ROU-tillgångens nyttjandeperiod. Dessutom justeras ROU-tillgången för vissa omvärderingar av leasingskulden. Eventuellt
nedskrivningsbehov av ROU-tillgångar prövas i enlighet med IAS 36.
Koncernen har valt att inte redovisa ROU-tillgångar för leasingavtal omfattande 12 månader eller mindre, eller leasingavtal
för tillgångar av mindre värde. Leasingavtal för lågt värderade tillgångar gäller huvudsakligen dator- och kontorsutrustning, vissa
fordon och maskiner och annat av mindre värde. Koncernen redovisar leasingavgifter i anslutning till leasingavtalen som en
kostnad som fördelas proportionerligt över leasingperioden (Not 5).
Immateriella tillgångar

| Räkenskapsår
MEUR | Programvara | Övriga immateriella tillgångar | Tillgångar i arbete | Goodwill | Totalt
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |
Per 1 januari 2021 | 233 | 98 | 17 | 695 | 1 044
Omräkningsdifferens | 2 | 6 | 0 | 8 | 16
Omklassificeringar | 8 | 12 | -16 | 0 | 4
Tillägg | 6 | 5 | 6 | 0 | 17
Avyttringar 1 | -23 | -19 | 0 | -171 | -213
Per 31 december 2021 | 226 | 103 | 7 | 532 | 867
Omräkningsdifferens | 0 | -1 | 0 | -2 | -4
Omklassificeringar | 5 | 2 | -4 | 0 | 3
Tillägg | 3 | 2 | 16 | 0 | 21
Avyttringar 1 | -11 | -6 | 0 | -28 | -46
Per 31 dececmber 2022 | 222 | 100 | 18 | 502 | 842
Ackumulerade av- och nedskrivningar |  |  |  |  |
Per 1 januari 2021 | 176 | 38 | 0 | 414 | 629
Omräkningsdifferens | 1 | 4 | 0 | 3 | 8
Avyttringar 1 | -22 | -19 | 0 | -171 | -212
Avskrivningar | 18 | 9 | 0 | 0 | 26
Nedskrivningar | 5 | 2 | 0 | 4 | 11
Per 31 december 2021 | 178 | 34 | 0 | 250 | 462
Omräkningsdifferens | 0 | 0 | 0 | -3 | -3
Avyttringar 1 | -11 | -6 | 0 | 0 | -17
Avskrivningar | 17 | 8 | 0 | 0 | 24
Nedskrivningar | 1 | 0 | 0 | 11 | 12
Per 31 december 2022 | 185 | 35 | 0 | 258 | 478
Bokfört värde 31 december 2022 | 38 | 65 | 18 | 244 | 364
Bokfört värde 31 december 2021 | 48 | 69 | 7 | 282 | 405

1 Avyttringar av bolag ingår i raden avyttringar. Avyttringar av bolag och tillgångar som innehas för försäljning behandlas närmare i Not 4 Förvärv, avyttringar och tillgångar som
innehas för försäljning.
56
Materiella anläggningstillgångar

| Räkenskapsår
MEUR | Mark och vatten | Byggnader och konstruktioner | Maskiner och inventarier | Övriga materiella tillgångar | Anläggningar under arbete | Totalt
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |
Per 1 januari 2021 | 128 | 3 301 | 13 256 | 455 | 549 | 17 690
Omräkningsdifferens | 0 | 64 | 48 | 0 | 1 | 114
Omklassificeringar | 2 | 58 | 405 | 11 | -480 | -4
Omklassificeringar till biologiska tillgångar | 0 | -1 | -1 | 0 | 0 | -2
Tillägg | 0 | 15 | 214 | 1 | 328 | 558
Avyttringar 1 | -13 | -82 | -503 | -19 | -4 | -620
Per 31 december 2021 | 117 | 3 355 | 13 421 | 448 | 394 | 17 735
Omräkningsdifferens | -1 | -12 | -266 | -11 | -10 | -300
Omklassificeringar | 0 | 57 | 207 | 10 | -277 | -3
Omklassificeringar av biologiska tillgångar | 0 | -2 | -1 | 0 | 0 | -3
Tillägg | 6 | 33 | 217 | 4 | 373 | 634
Avyttringar 1 | -19 | -390 | -2 668 | -58 | -27 | -3 162
Per 31 december 2022 | 103 | 3 041 | 10 909 | 393 | 454 | 14 900
Ackumulerade av- och nedskrivningar |  |  |  |  |
Per 1 januari 2021 | 3 | 2 096 | 10 186 | 386 | 11 | 12 683
Omräkningsdifferens | 0 | 9 | -30 | 0 | 1 | -20
Avyttringar 1 | -1 | -79 | -487 | -19 | 0 | -586
Avskrivningar | 0 | 77 | 373 | 11 | 0 | 461
Nedskrivningar | 0 | 10 | 125 | 2 | 0 | 137
Per 31 december 2021 | 3 | 2 113 | 10 164 | 380 | 14 | 12 674
Omräkningsdifferens | 0 | -30 | -262 | -9 | 0 | -302
Avyttringar 1 | -1 | -378 | -2 458 | -49 | 0 | -2 886
Nedskrivningar | 0 | 78 | 371 | 10 | 1 | 460
Nedskrivningar och återföringar | 0 | 21 | 68 | 4 | 2 | 95
Per 31 december 2022 | 2 | 1 804 | 7 882 | 336 | 16 | 10 040
Bokfört värde 31 december 2022 | 101 | 1 237 | 3 027 | 57 | 437 | 4 860
Bokfört värde 31 december 2021 | 114 | 1 242 | 3 256 | 68 | 380 | 5 060

1 Avyttringar av bolag ingår i raden avyttringar. Avyttringar av bolag och tillgångar som innehas för försäljning behandlas närmare i Not 4 Förvärv, avyttringar och tillgångar som
innehas för försäljning.
57
ROU-tillgångar

| Räkenskapsår
MEUR | Mark och vatten | Skogstillgångar | Byggnader och konstruktioner | Maskiner och inventarier och övrigt | Totalt
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |
Per 1 januari 2021 | 99 | 233 | 97 | 148 | 577
Omräkningsdifferens | 9 | 26 | 1 | 1 | 37
Omklassificeringar till biologiska tillgångar | 0 | -15 | 0 | 0 | -15
Tillägg | 0 | 9 | 9 | 15 | 33
Avyttringar | -1 | 0 | -4 | -37 | -42
Övriga förändringar | 0 | 0 | 1 | 0 | 1
Per 31 december 2021 | 107 | 253 | 104 | 127 | 591
Omräkningsdifferens | -2 | -2 | -3 | -1 | -7
Omklassificeringar till biologiska tillgångar | 0 | -17 | 0 | 0 | -17
Tillägg | 1 | 6 | 20 | 18 | 45
Avyttringar | -2 | 0 | -23 | -36 | -62
Övriga förändringar | 1 | 2 | 0 | 4 | 6
Per 31 december 2022 | 105 | 243 | 96 | 113 | 556
Ackumulerade av- och nedskrivningar |  |  |  |  |
Per 1 januari 2021 | 6 | 12 | 38 | 70 | 125
Omräkningsdifferens | 1 | 2 | 1 | 0 | 3
Avyttringar | -1 | 0 | -4 | -36 | -41
Avskrivningar | 3 | 5 | 20 | 34 | 62
Nedskrivningar | 0 | 0 | 0 | 1 | 1
Per 31 december 2021 | 8 | 18 | 55 | 69 | 150
Omräkningsdifferens | 0 | -1 | -2 | -1 | -4
Avyttringar 1 | -1 | 0 | -23 | -34 | -58
Avskrivningar | 3 | 5 | 19 | 23 | 50
Nedskrivningar | 0 | 0 | 1 | 0 | 0
Per 31 december 2022 | 10 | 22 | 49 | 56 | 138
Bokfört värde 31 december 2022 | 95 | 221 | 47 | 57 | 418
Bokfört värde 31 december 2021 | 99 | 235 | 49 | 59 | 441

1 Avyttringar av bolag ingår i raden avyttringar. Avyttringar av bolag och tillgångar som innehas för försäljning behandlas närmare i Not 4 Förvärv, avyttringar och tillgångar som
innehas för försäljning.
Stora Ensos viktigaste kapitaliserade ROU-tillgångar består av landområden som används i skogsbruk och industriell
verksamhet, leasing av olika maskiner och utrustning, inklusive maskiner som används i verksamheten, fartyg och annan
logistisk utrustning, samt egendom, inklusive kontor, lagerlokaler och övrig egendom som används i verksamheten. Vissa av
leasingavtalen innehåller förnyelsealternativ och förlängningsalternativ som beaktas under leasingperioden om koncernen i
princip vet att dessa kommer att utnyttjas.
Se Not 26 Räntebärande tillgångar och skulder för mer information om leasingskulder och Not 5 Övriga finansiella
rörelseintäkter och rörelsekostnader för information om leasingkostnader som ingår i resultaträkningen.
Tillägg till immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar och ROU-tillgångar
Totalt uppgick investeringarna exklusive investeringar i biologiska tillgångar under året 701 (609) MEUR. Detaljer kring
pågående projekt och framtidsplaner tas upp närmare i verksamhetsberättelsen.
Not 12 Skogstillgångar
Redovisningsprinciper
Stora Ensos skogstillgångar definieras som skog på rot, klassificerade som biologiska tillgångar, och tillhörande skogsmark.
Stora Ensos biologiska tillgångar består av skog på rot som ska användas som råvara vid produktion av massa och
träprodukter samt som biobränsle.
Värderingen av skogstillgångarna baseras på att verksamheten är kontinuerlig och skogsbruket hållbart och tar även hänsyn
till miljömässiga begränsningar och andra förbehåll. Biologiska tillgångar redovisas och värderas till verkligt värde enligt IAS 41
om Jord- och skogsbruk, och skogsmark redovisas enligt IAS 16 om Materiella anläggningstillgångar. Arrenderade
skogsmarkstillgångar redovisas som en del av de så kallade ROU-tillgångarna i Not 11 Immateriella tillgångar, materiella
anläggningstillgångar och ROU-tillgångar. Koncernen ändrade värderingsmetod för skogstillgångar i Finland i slutet av 2022 så
att den skulle motsvara den värderingsmetod som tillämpas på svenska skogstillgångar. Detta beskrivs i Not 1
Redovisningsprinciper.
Nordiska skogar och plantageskogar redovisas som olika tillgångsslag på grund av tillgångarnas olika natur, användning och
egenskaper. Den största skillnaden är den korta tillväxtcykeln på 6–12 år på plantagerna, jämfört med den långa tillväxtcykeln
på 60–100 år i nordiska skogar. Det finns även skillnader i form av återplanteringsmetoder, skogsbruk och resursanvändning för
andra syften.
Nordiska skogstillgångar omfattar innehav i Sverige och Finland , medan plantageskogar omfattar skogstillgångar i Kina,
Brasilien och Uruguay. Redovisningsprinciper för de olika slagen av skogstillgångar presenteras var för sig nedan. Dessutom
har koncernen mindre skogsinnehav i Estland och Rumänien genom det associerade företaget Tornator. Koncernen har
58
skogstillgångar i sina egna dotterbolag i Sverige och Kina, i sina samägda bolag i Brasilien och Uruguay och i intressebolag i
Finland. Stora Enso ser också till att värderingen av koncernens andel av värdet på skogsinnehav i intressebolag och samägda
bolag överensstämmer med koncernens redovisningsprinciper. Vid avverkning överförs de biologiska tillgångarna till lager.
N ordiska skogstillgångar
Skogstillgångar i Sverige och Finland redovisas till verkligt värde och värderas med hjälp av en marknadsmetod baserat på
skogstransaktioner i de områden där Stora Ensos skogar finns. Stora Ensos skogstillgångar skapar värde genom att säkra
virkesförsörjningen, öka långsiktig avkastning, optimerar markanvändningen och säkerställer finansiell flexibilitet. De spelar en
viktig roll för att mildra effekterna av klimatförändringarna, eftersom växande träd absorberar koldioxid. Skogarna erbjuder
också möjligheter till framtida värdeflöden, t.ex. vindkraft. Det totala värdet av skogstillgångarna beräknas utifrån kontrollerade
lageruppgifter och regionala priser för skog på rot där hänsyn bland annat tas till:
•regionala uppgifter om transaktioner baserade på skogstillgångarnas geografiska läge,
•priser för skog på rot per skogskubikmeter (m 3 sk) för sålda skogsegendomar samt
•regionala lager av skog på rot.
Uppgifter om försäljning av skogstillgångar finns tillgängliga från olika leverantörer av marknadsdata.. Uppgifterna om
marknadstransaktioner kan ses som bestyrkta av marknaden. Vissa justeringar görs för att förfina de bekräftade uppgifterna.
Här används icke observerbara data som kategoriseras som information på nivå 3 i hierarkin för verkliga värden.
Bedömningarna förklaras närmare i Not 2 Betydelsefulla redovisningsmässiga bedömningar.
Det totala värdet av skogstillgångarna i Norden redovisas som biologiska tillgångar och skogsmark. Redovisningen av det
kombinerade verkliga värdet för skogstillgångarna baseras på intäktsmetoden där separata aktuella värden för förväntat
nettokassaflöde beräknas för både biologiska tillgångar och skogsmark. Diskonteringsräntan fastställs som den ränta vid vilken
värderingen som baseras på marknadspriserna överensstämmer med de totala skogstillgångarnas kombinerade kassaflöden
för biologiska tillgångar och skogsmark. Diskonteringsräntan uppskattas vara densamma för biologiska tillgångar som för
skogsmark eftersom typen av och tidpunkten för kassaflödena är liknande.
Biologiska tillgångar redovisas till verkligt värde enligt IAS 41. Det verkliga värdet baseras på intäkter med hjälp av den
diskonterade kassaflödesmetoden där de biologiska tillgångarnas verkliga värde beräknas utifrån kassaflöden som bygger på
att verksamheten är kontinuerlig med hänsyn tagen till tillväxtpotentialen under en tillväxtcykel. Skogsmark värderas till verkligt
värde med hjälp av den värderingsmetod som beskrivs i IAS 16. Det verkliga värdet på skogsmark bestäms baserat på intäkter,
där nettokassaflöden från träd som ska planteras i framtiden och andra skogsrelaterade intäkter som jakträtter, leasing av
vindkraft och försäljning av jordmaterial ingår.
Förändringar i det verkliga värdet av biologiska tillgångar redovisas i resultaträkningen. Förändringar i det verkliga värdet av
skogsmark, netto efter uppskjuten skatt, redovisas i övrigt totalresultat (OCI) och ackumuleras i en omräkningsreserv under
eget kapital. Omräkningsreserven återförs inte till resultaträkningen vid avyttring. Om det verkliga värdet av skogsmark skulle
vara lägre än anskaffningsvärdet redovisas skillnaden i resultaträkningen som en nedskrivning.
Plantagetillgångar
För plantageskogar redovisas biologiska tillgångar till verkligt värde enligt IAS 41 baserat på intäkter i de områden där
koncernen äger skogsmark. Värdering till verkligt värde baseras på information på nivå 3 i hierarkin för verkliga värden.
Skogsmark värderas både initialt och senare till anskaffningsvärde med hjälp av den modell som beskrivs i IAS 16.
Värderingen av biologiska tillgångar baseras på den diskonterade kassaflödesmetoden och bygger på kassaflöden som
utgår från en kontinuerlig verksamhet och ett hållbart skogsbruk med hänsyn tagen till tillväxtpotentialen under en tillväxtcykel.
De biologiska tillgångarnas verkliga värde baseras på produktiv skogsmark. Årets avverkning av den prognostiserade årliga
tillväxten multipliceras med virkespriset och kostnader för skogsbruk och avverkning dras av. De biologiska tillgångarnas
verkliga värde mäts som nuvärdet av det som avverkas efter en tillväxtperiod, med hänsyn tagen till miljömässiga
begränsningar och andra förbehåll. Den diskonteringsränta som tillämpas bestäms med hjälp av ett vägt genomsnittsvärde för
kostnaden för kapital (WACC-metoden).
Skog på rot som är mindre än två år gammal (mindre än tre år i Montes del Plata) anses vara en outvecklad tillgång och
redovisas till anskaffningsvärde. Det verkliga värdet bedöms vara nära anskaffningsvärdet när den biologiska transformationen
varit ringa eller när priseffekten av transformationen inte förväntas vara väsentlig, vilket varierar med växtplats och växtart.
Förändringar i det verkliga värdet av biologiska tillgångar redovisas i resultaträkningen. Skogsmarken redovisas till
anskaffningsvärde och skrivs inte av.
Värdet av skogstillgångar i dotterbolag och samägda bolag som redovisas i koncernens rapport över finansiell ställning uppgår
till 6 846 (6 747) MEUR enligt specifikation nedan. Koncernens indirekta andel av skogstillgångar ägda av intressebolag uppgår
till 1 271 (985) MEUR. Det totala värdet av skogstillgångar, exklusive arrenderad skogsmark, uppgår till 8 117 (7 732) MEUR.
59
Skogstillgångar

| Biologiska tillgångar | Skogsmark 2 | Skogstillgångar totalt
| Räkenskapsår | Räkenskapsår | Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Dotterbolag och samägda bolag |  |  |  |  |  |
Värde per 1 januari | 4 547 | 4 250 | 2 201 | 2 005 | 6 747 | 6 256
Omräkningsdifferenser | -305 | -43 | -145 | -26 | -449 | -68
Orealiserad förändring i verkligt värde 1 | 336 | 471 | 259 | 225 | 596 | 696
Tillägg | 77 | 58 | 2 | 1 | 78 | 59
Avyttringar | -2 | -64 | -2 | -5 | -4 | -69
Förändring på grund av avverkning 1 | -141 | -127 | 0 | 0 | -141 | -127
Övriga operativa förändringar 1 | -1 | -17 | 0 | 0 | -1 | -17
Omklassificeringar från materiella | 20 | 17 | 0 | 0 | 20 | 17
Värde per 31 december | 4 531 | 4 547 | 2 315 | 2 201 | 6 846 | 6 747
Investeringar i intressebolag |  |  |  |  |  |
Tornator Oyj (41%) | 1 122 | 906 | 149 | 78 | 1 271 | 985
Värde per 31 december | 1 122 | 906 | 149 | 78 | 1 271 | 985
Totalt | 5 653 | 5 453 | 2 464 | 2 279 | 8 117 | 7 732
1 För biologiska tillgångar redovisas förändringarna i resultaträkningen. För skogsmark redovisas förändringar i verkligt värde direkt under eget kapital.
2 Arrenderad skogsmark ingår inte.

Värdering av och skog på rot i större dotterbolags, samägda bolags och intressebolags skogstillgångar

|  |  | Per 31 december 2022 |
|  |  | Svenska skogar | Guangxi | Veracel (50 %) | Montes del Plata (50 %) | Tornator (41 %) | Totalt
Markareal |  | tusen ha | 1 389 | 73 | 113 | 138 | 301 | 2 014
|  | tusen ha | 1 389 | — | 105 | 95 | 300 | 1 890
|  | tusen ha | — | 73 | 8 | 43 | — | 124
|  | tusen ha | 1 142 | 64 | 47 | 92 | 277 | 1 622
Total areal | Skog på rot | miljoner m 3 sk 1 | 152,7 | 4,2 | 5,2 | 15,5 | 33,2 | 210,8
Produktiv skogsmark | Skog på rot | miljoner m 3 sk 1 | 150,5 | 4,1 | 5,2 | 15,5 | 32,8 | 208,1
| Uppskattad tillväxt | miljoner m 3 sk 1 | 5,8 | 1,3 | 1,8 | 3,2 | 1,5 | 13,6
| Avverkning | miljoner m 3 sk 1 | 4,6 | 1,2 | 1,7 | 1,8 | 1,3 | 10,7
| Övriga förendringar | miljoner m 3 sk 1 | -1,1 | -0,8 | 0,0 | 0,2 | -0,1 | -1,8
| Avverkning | miljoner m 3 fub 2 | 3,8 | 1,0 | 1,4 | 1,5 | 1,2 | 8,9
Biologiska tillgångar |  | MEUR | 3 963 | 196 | 103 | 269 | 1 122 | 5 653
Biologiska tillgångar | Produktiv areal | EUR/ha | 3 471 | 3 062 | 2 162 | 2 922 | 4 054 | 3 485
Skogsmark |  | MEUR | 2 113 | — | 29 | 173 | 149 | 2 464
Skogstillgångar, totalt |  | MEUR | 6 076 | 196 | 131 | 441 | 1 271 | 8 117
Arrenderad skogsmark |  | MEUR | — | 166 | 3 | 52 | — | 221
1 Skogskubikmeter
2 Kubikmeter fast mått under bark

|  |  | Per 31 december 2021 |
|  |  | Svenska skogar | Guangxi | Veracel (50 %) | MdP (50 %) | Tornator (41 %) | Totalt
Markareal | Total areal | tusen ha | 1 389 | 77 | 113 | 136 | 295 | 2 009
| - varav ägd | tusen ha | 1 389 | — | 106 | 95 | 295 | 1 884
| - varav arrenderad | tusen ha | — | 77 | 7 | 41 | — | 125
| Produktiv areal | tusen ha | 1 141 | 68 | 47 | 90 | 271 | 1 617
Total areal | Skog på rot | miljoner m 3 sk 1 | 152,6 | 5,0 | 5,0 | 13,9 | 33,0 | 209,5
Produktiv skogsmark | Skog på rot | miljoner m 3 sk 1 | 150,5 | 4,9 | 5,0 | 13,9 | 32,7 | 207,1
| Uppskattad tillväxt | miljoner m 3 sk 1 | 5,8 | 1,6 | 1,8 | 2,6 | 1,4 | 13,2
| Avverkning | miljoner m 3 sk 1 | 4,4 | 1,3 | 1,2 | 1,6 | 1,3 | 9,9
| Övriga förändringar | miljoner m 3 sk 1 | 6,2 | 0,4 | 0,0 | -0,1 | 1,2 | 7,7
| Avverkning | miljoner m 3 fub 2 | 3,7 | 1,0 | 1,0 | 1,3 | 1,2 | 8,2
Biologiska tillgångar |  | MEUR | 4 005 | 200 | 81 | 260 | 906 | 5 453
Biologiska tillgångar | Produktiv areal | EUR/ha | 3 511 | 2 950 | 1 713 | 2 900 | 3 342 | 3 372
Skogsmark |  | MEUR | 2 012 | — | 26 | 163 | 78 | 2 279
Skogstillgångar, totalt |  | MEUR | 6 017 | 200 | 107 | 423 | 985 | 7 732
Arrenderad |  | MEUR | — | 187 | 2 | 45 | — | 235
1 Skogskubikmeter
2 Kubikmeter fast mått under bark

60
Dotterbolag och samägda bolag
Den 31 december 2022 var värdemässigt (exkl. arrenderad mark) 89 % (89 %) av skogstillgångarna belägna i Sverige, 3 %
(3 %) i Kina, 2 % ((2 %) i Brasilien, och 6 % (6 %) i Uruguay. Den totala arealen uppgår till 1 713 (1 715) tusen hektar varav 7 %
(7 %) är arrenderad och mindre än 1 % (1 %) är begränsad. Av Stora Ensos totala skogsinnehav är 1 345 (1 346) tusen hektar
produktiv skogsareal. I siffrorna för Montes del Plata och Veracel har hänsyn tagits till ägarandel.
Svenka skogar
I slutet av 2022 uppgick värdet av de biologiska tillgångarna i svenska skogar till 3 963( 4 005) MEUR, värdet av tillhörande
skogsmark var 2 113 (2 012) MEUR och de totala skogstillgångarna uppgick till 6 076 (6 017) MEUR. Skogstillgångarnas värde
ökade med 485 MEUR, vilket främst beror påhögre marknadspriser. Valutakurspåverkan fick värdet att minska. Uppskjutna
skatteskulder relaterade till skogstillgångar uppgick till 1 250 (1 237) MEUR. Diskonteringsräntan på 3,6 % (3,5 %) tillämpades i
värderingen.
Det produktiva området i svenska skogar uppgick till 1 142 (1 141) tusen hektar med skog på rot på 150,5 (150,5) miljoner
m 3. Det vägda genomsnittliga marknadsvärdet över tre år som använts vid värderingen av svenska skogstillgångar 2022 är 40
(40) EUR per skogskubikmeter. Värdet av skogstillgångar motsvarar ett genomsnitt på 5 320 (5 270) EUR per hektar produktiv
skogsmark.
Värderingen av skogstillgångarna baseras på detaljerade transaktionsuppgifter och prisstatistik som tillhandahålls av olika
leverantörer av marknadsdata. Transaktionsuppgifterna justeras så att de motsvarar skog av samma typ som Stora Ensos och
utesluter vissa tillgångar som inte är skog och annat avvikande. Vid värderingen beaktas var skogsmarken finns, vilka prisnivåer
som gäller och vilken volym av skog på rot som finns tillgänglig. Marknadspriserna för olika områden varierar kraftigt.
Kommande förändringar i värdet av svenska skogstillgångar påverkas av förändringar i marknadspriser och förändringar i volym
av skog på rot med hänsyn till tillväxt och andra förändringar. Se även Not 2 för information om bedömningar som använts vid
värderingen.
Skogstillgångarnas läge och volym
2022

|  | Nordlig | Central | Sydlig | Summa
Produktiv areal | ha | 190 | 951 | 0 | 1 142
Andel av total | % | 17% | 83% | 0% | 100%
Skog på rot | million m 3 sk | 17,5 | 133,0 | 0,0 | 150,5
Andel av total | % | 12% | 88% | 0% | 100%

2021

|  | Nordlig | Central | Sydlig | Summa
Produktiv areal | ha | 191 | 950 | 0 | 1 141
Andel av total | % | 17% | 83% | 0% | 100%
Skog på rot | million m 3 sk | 17,1 | 133,3 | 0,0 | 150,5
Andel av total | % | 11% | 89% | 0% | 100%

Guangxi
I slutet av 2022 uppgick värdet av de biologiska tillgångarna i kinesiska Guangxi till 196 (200) MEUR. All skogsmark i Kina är
arrenderad. Värdeökningen beror främst på påverkan av valutakurser och ökade volymer, medan högre kostnader och
diskonteringsräntan minskade värdet. I de biologiska tillgångarna ingick ung skog på rot motsvarande 27 (33) MEUR.
Diskonteringsräntan på 10,2 % (8,6 %), som används i den diskonterade kassaflödesvärderingen (DCF) ökade något under
2022. Den produktiva skogsmarken i Guangxi uppgår till 64 (68) tusen hektar med skog på rot på 4,1 (4,9) miljoner m 3.
Veracel
Veracel Celulose S.A. (Veracel) är ett samägt (50 %) företag i Brasilien. Stora Ensos andel av de biologiska tillgångarna var 103
(81) MEUR. Förändringen beror främst på ökade priser, volymer samt tillväxt och lägre diskonteringsränta. I de biologiska
tillgångarna ingick ung skog på rot motsvarande 31 (21) MEUR. Diskonteringsräntan på 7,9 % (6,9 %) som används i DCF
minskade under 2022. Den därtill hörande skogsmarken redovisas till anskaffningsvärde. Stora Ensos andel av den produktiva
skogsmarken uppgår till 47 (47) tusen hektar med skog på rot på 5,2 (5,0) miljoner m 3.
Montes del Plata
Montes del Plata (MdP) är ett samägt (50 %) företag i Uruguay. Stora Ensos andel av de biologiska tillgångarna var 269 (260)
MEUR. Förändringen beror främst på valutakurspåverkan och förändring i diskonteringsräntan. I de biologiska tillgångarna
ingick ung skog på rot motsvarande 50 (46) MEUR. Diskonteringsräntan på 9,0 % (6,5 %) som används i DCF ökade under
2022. Den därtill hörande skogsmarken redovisas till anskaffningsvärde. Stora Ensos andel av den produktiva skogsmarken
uppgår till 92 (90) tusen hektar med skog på rot på 15,5 (13,9) miljoner m 3.
Intressebolag
Tornator
Tornator Oyj är ett finskt intressebolag som ägs till 41 %. Stora Ensos andel av de biologiska tillgångarna uppgick till 1 122
MEUR (906), värdet av tillhörande skogsmark var 149 MEUR (78) och totala skogstillgångar motsvarade 1 271 MEUR (985).
Värdeökningen för skogstillgångar beror främst på övergången till en värderingsmetod baserad på marknadstransaktioner från
den tidigare kassaflödesbaserade metoden när det gäller skogstillgångar i Finland. Förvärv gjorde också att skogstillgångens
värde ökade. Se Not 1 för mer information om förändringar i värderingsmetod.
61
Stora Ensos andel av den produktiva skogsmarken uppgår till 277 (271) tusen hektar med skog på rot på 32,8 (32,7) miljoner
m3. Det vägda genomsnittliga marknadsvärdet över tre år som använts vid värderingen av skogstillgångar i Finland under 2022
är 42 EUR per skogskubikmeter. Värdet av skogstillgångar i Finland motsvarar ett genomsnitt på 4 750 EUR per hektar
produktiv skogsmark. .
Känslighetsanalys av viktiga faktorer vid värdering om förändring +/-10 %

MEUR | Marknadspris på virke | Tillväxttakt | Diskonteringsränta
Guangxi | +/-28 | +/-1 | +/-4
Veracel | +/-10 | +/-10 | +/-2
Montes del Plata | +/-30 | +/-30 | +11/-10

Värderingen av svenska skogstillgångar påverkas av förändringar i marknadspriser och förändringar i skog på rot-volymen. En
förändring av det genomsnittliga marknadspriset för skogstillgångar med 1 EUR/m 3 skog skulle påverka värdet av
skogstillgångarna med 151 (150) MEUR. En förändring av skog på rot-volymen med 1 miljon skogskubikmeter skulle påverka
värdet av skogstillgångarna med 40 (40) MEUR.
Not 13 Intressebolag
Redovisningsprinciper
Intressebolag i vilka Stora Enso har ett betydande inflytande redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Stora Enso styr inte
intressebolag på egen hand eller tillsammans med andra parter, men har ett väsentligt inflytande. Koncernens andel av
intressebolagets vinst eller förlust tas upp i koncernens resultaträkning. Koncernens innehav i ett intressebolag tas upp i
koncernens rapport över finansiell ställning till ett belopp som motsvarar koncernens andel av intressebolagets nettotillgångar
tillsammans med eventuell goodwill. Goodwill som uppkommer vid förvärv av ett intressebolag ingår i investeringens bokförda
värde och eventuellt nedskrivningsbehov prövas som en del i den investeringen. I det redovisade värdet för intressebolag finns
ingen goodwill av större omfattning.
När koncernens andel av eventuella ackumulerade förluster överstiger det bokförda värdet för en investering, sätts bokfört
värde till noll och redovisningen av fortsatta förluster upphör, om inte koncernen är bunden av garantier eller andra åtaganden i
förhållande till det bolag som avses.
Koncernens andel av resultaten i intressebolag redovisas under rörelseresultat för att återspegla investeringarnas
rörelseinriktade natur. På samma sätt redovisas utdelningar från investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden i
kassaflödet genererat från den löpande verksamheten i koncernens kassaflödesanalys.
Viktigare intressebolag

|  |  | Per 31 december
|  |  | Ägarintresse % | MEUR
Bolag | Rapporteras i segment | Säte och viktigaste verksamhetsplats | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Tornator Oyj | Forest | Finland | 41,00 | 41,00 | 800 | 545
Övriga |  |  |  |  | 32 | 35
Redovisat värde |  |  |  |  | 832 | 580

Under 2022 avyttrade Stora Enso sitt ägande på 30,41 % i Encore Ympäristöpalvelut Oy. Transaktionen hade inte någon
betydande inverkan på koncernen.
Stora Ensos innehav på 20 % i Arauco Florestal Arapoti S.A. avyttrades under 2021. Transaktionen hade inte någon
betydande inverkan på koncernen. Bergvik Skog AB avvecklades under 2021. Ingen verksamhet kvarstod i bolaget efter
omstruktureringen av Bergvik Skog AB 2019.
Koncernens andel av intressebolags resultaträkningar

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Omsättning | 147 | 142
Rörelsekostnader | -103 | -97
Värdering av biologiska tillgångar | 189 | 120
Rörelseresultat | 233 | 166
Finansnetto | 40 | 10
Resultat före skatt | 273 | 176
Skatt | -52 | -34
Årets nettoresultat | 221 | 143

Medelantalet anställda i intressebolagen var 1 043 under 2022, jämfört med 1 193 under 2021.
Nedan visas en sammanfattning av ekonomisk information, framtagen i enlighet med IFRS, för koncernens viktigaste
intressebolag, Tornator Oyj. Koncernens andel i Tornator Oyj redovisas under divisionen Forest och utgör huvuddelen av
koncernens redovisade värden i intressebolag.
62
Tornator Oyj

MEUR | 2022 | 2021
Skogstillgångar | 3 101 | 2 401
Övriga långfristiga tillgångar | 70 | 39
Omsättningstillgångar | 73 | 53
Långfristiga skulder | 752 | 821
Kortfristiga skulder | 120 | 43
Skatteskulder | 420 | 300
Omsättning | 176 | 155
Årets nettoresultat | 542 | 349
Övrigt totalresultat | 141 | 39
Totalresultat | 683 | 388
Utdelningar från intressebolag under räkenskapsåret | 25 | 16
Intressebolagets nettotillgångar | 1 952 | 1 329
Ägarandel | 41,00 % | 41,00 %
Bokfört värde för koncernens ägarandel i Tornator Oyj | 800 | 545

Koncernens aktuella ägande på 41 % värderas till 800 (545) MEUR den 31 december 2022. Koncernens andel av Tornators
nettoresultat var 222 (143) MEUR, vilket inkluderar en vinst vid värderingen av biologiska tillgångar, netto efter skatt, på 152
(96) MEUR.
Sammanslagen information om intressebolag av mindre omfattning

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Anläggningstillgångar | 35 | 30
Omsättningstillgångar | 12 | 22
Långfristiga skulder | 3 | 2
Kortfristiga skulder | 12 | 15
Omsättning | 74 | 78
Årets nettoresultat | -2 | 0
Utdelningar under räkenskapsåret | 1 | 0
Eget kapital i koncernens balansräkning | 32 | 35
Värde enligt kapitalandelsmetoden | 32 | 35
Värde enligt kapitalandelsmetoden för Tornator Oyj | 800 | 545
Värde enligt kapitalandelsmetoden, totalt | 832 | 580

Mellanhavanden med intressebolag

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Fordringar på intressebolag |  |
Långfristiga lånefordringar | 2 | 2
Kundfordringar | 1 | 1
Kortfristiga lånefordringar | 0 | 10
Skulder till intressebolag |  |
Leverantörsskulder | 101 | 55

Transaktioner med intressebolag

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Försäljning till intressebolag | 19 | 19
Ränta på lånefordringar från intressebolag | 0 | 1
Inköp från intressebolag | 163 | 109

Koncernen genomför transaktioner med intressebolag, till exempel försäljning och inköp av virkesråvara. Alla avtal förhandlas
enligt armlängdsprincipen med villkor som koncernen anser normala i branschen och som i allmänhet inte är mindre förmånliga
än vad som skulle gälla för en oberoende tredje part.
63
Not 14 Aktieinstrument
Redovisningsprinciper
Koncernen har valt att redovisa sitt aktieinnehav i Pohjolan Voima och vissa noterade aktier som ägs av koncernen till verkligt
värde via övrigt totalresultat (FVTOCI) enligt IFRS 9 genom att tillämpa standarden för aktieinstrument. Vinster och förluster till
följd av förändringar i investeringarnas verkliga värde under verkligt värde via övrigt totalresultat återförs inte till
resultaträkningen vid nedskrivning eller avyttring, och endast intäkt av utdelning redovisas i resultaträkningen. Dessutom har
koncernen vissa investeringar i onoterade värdepapper som klassificeras som verkligt värde via resultaträkningen.
Värderingar i sammandrag

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Anskaffningsvärde per 1 januari |  |
Noterade värdepapper | 3 | 3
Onoterade värdepapper | 135 | 135
Investeringar som klassificeras som egetkapitalinstrument | 139 | 138
Övrigt totalresultat vid ingående balans | 779 | 279
Aktieinstrument per 1 januari | 918 | 417
Omräkningsdifferens | -2 | 0
Tillägg | 10 | 1
Förändring i verkligt värde redovisad som övrigt totalresultat | 519 | 501
Redovisat värde 31 december | 1 445 | 918

Orealiserade vinster och förluster på noterade och onoterade aktier

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Orealiserad värdestegring, netto (OCI) | 1 299 | 780
Kostnad | 147 | 139
Verkligt värde | 1 445 | 918
Orealiserad värdestegring, netto (OCI) | 1 299 | 780
Uppskjuten skattskuld | -1 | -2
Orealiserad värdestegring redovisad som övrigt totalresultat (OCI) i eget kapital | 1 297 | 778
Förändring i orealiserad värdestegring redovisad som övrigt totalresultat (OCI) i eget kapital | 519 | 501

Aktier i PVO
Koncernen innehar 15,6% (15,6 %) av andelarna i Pohjolan Voima Oy (PVO), ett aktiebolag inom energisektorn som
producerar el och värme för sina aktieägare i Finland enligt principen om självkostnad och icke-vinstgenerering (Mankala-
principen). Alla dotterbolag i PVO-koncernen har sitt eget aktieslag som istället för utdelning ger aktieägaren rätt till del av
energiproduktionen i proportion till innehavet av det aktieslaget. Aktieägarna är sedan även skyldiga att täcka
produktionskostnaderna som i allmänhet är lägre än marknadspriserna. Stora Enso har inte erhållit faktisk utdelning från PVO
under 2022. Innehavet värderas kvartalsvis till verkligt värde med hjälp av den diskonterade kassaflödesmetoden. Under sista
kvartalet 2022 finjusterade koncernen värderingsmetoden så att den enbart baseras på den diskonterade kassaflödesanalysen.
Tidigare användes även marknadsmultiplar. Transaktionsmultiplar anses vara mindre tillförlitliga under rådande
marknadsförhållanden. Värderingen kategoriseras som nivå 3 i verkligt värde-hierarkin i enlighet med IFRS 13. Mer information
om nivåerna finns i Not 25 Verkligt värde.
De elpriser som används i värderingen baseras på terminspriserna för derivat på marknaden under de första tre åren och på
långsiktiga elprisuppskattningar för de efterföljande åren. Det historiska bokslutet utgör grunden för kostnadsstrukturen för varje
krafttillgång. För framtida perioder används uppskattningar från information om PVO-aktieägare när sådan är tillgänglig och
dessa justeras för inflationsfaktorn under kommande år. En diskonteringsränta på 7,99 % som används i värderingsmodellen
bestäms med hjälp av vägd genomsnittlig kostnad för kapital (WACC-metoden). En förändring på +/- 5 % av elpriset i den
diskonterade kassaflödesvärderingen (DCF) skulle ändra värderingen med +127 MEUR respektive -127 MEUR. En förändring
med +/- en procentenhet av diskonteringsräntan skulle ändra värderingen med -158 MEUR respektive +200 MEUR.
Stora Enso innehar en indirekt andel på cirka 8,9 % av kapaciteten hos reaktor 3 i kärnkraftverket Olkiluoto, via sina B2-
aktier i PVO. Testproduktion har körts i reaktor 3 i Olkiluoto under 2022. Under testproduktionen identifierades i oktober 2022
skador på enhetens matarvattenpumpar. Efter en undersökning av skadorna meddelade Teollisuuden Voima Oyj i december
2022 att regelbunden elproduktion förväntas starta i mars 2023.
Ägande i PVO 31 december 2022

MEUR | Aktieserie | Innehav % | Tillgångskategori | Verkligt värde 2021 | Verkligt värde 2020
PVO-Vesivoima Oy | A | 20,6 | Vattenkraft | 307 | 302
Teollisuuden Voima Oyj | B | 15,7 | Kärnkraft | 735 | 540
Teollisuuden Voima Oyj | B2 | 14,8 | Kärnkraft | 377 | 54
Övriga | C,C2,V,M | Diverse | Diverse | 4 | 4
Totalt |  |  |  | 1 423 | 900

Värdet 2022 uppgick till 1 423 (900) MEUR, att jämföra med det bokförda värdet på 130 (130) MEUR där uppräkningen på
1 293 (770) MEUR tas upp under övrigt totalresultat. Förändringen av PVO:s värde är främst ett resultat av högre
64
marknadspriser på el under året. Ingen uppskjuten skatt redovisas, eftersom innehav över 10 % är undantagna från
realisationsvinstskatt enligt finska skatteregler.
Huvudsakliga aktieinstrument

| 31 december 2022
MEUR | Innehav % | Antal aktier | Anskaffningsvärde | Verkligt värde
Packages Ltd, Pakistan – noterade aktier | 6,0 | 5 396 650 | 3 | 8
Noterade värdepapper, totalt |  |  | 3 | 8
Pohjolan Voima Oy – onoterade aktier | 15,6 | 5 073 972 | 130 | 1 423
Övriga – onoterade värdepapper |  |  | 14 | 14
Operativa värdepapper, totalt |  |  | 144 | 1 437
Investeringar tillgängliga för försäljning, totalt, 31 december 2022 |  |  | 147 | 1 445
Investeringar tillgängliga för försäljning, totalt, 31 december 2021 |  |  | 139 | 918

Not 15 Utsläppsrätter och övriga anläggningstillgångar
Redovisningsprinciper
Koncernen deltar i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, med målet att minska utsläppen av växthusgaser.
Koncernen har fått tillstånd att släppa ut ett visst antal ton koldioxid (CO2) under en viss tidsperiod, som redovisas som
immateriella tillgångar, statsbidrag och som förbindelser att lämna in utsläppsrätter motsvarande de utsläpp som gjorts under
den tid begränsningen gäller.
Immateriella tillgångar relaterade till utsläppsrätter värderas till verkligt värde på nivå 1 den dag de blir tillgängliga.
Förpliktelsen att lämna in utsläppsrätter redovisas på basis av de faktiska utsläppen och tillgodoses med innehavda rättigheter,
värderade till bokfört värde. Om marknadsvärdet för utsläppsrätterna på balansdagen är lägre än det redovisade värdet skrivs
eventuella outnyttjade utsläppsrätter som inte behövs för att täcka de utsläpp som gjorts ned till marknadsvärdet.
Koncernen kostnadsför, under rubriken material och tjänster, utnyttjade utsläppsrätter som antingen tilldelats koncernen eller
förvärvats, värderade till verkligt värde vid tilldelningstidpunkten respektive till anskaffningspris. Sådana kostnader kvittas under
rubriken övriga rörelseintäkter mot intäkterna från den ursprungliga tilldelningen av utsläppsrätter, värderade till verkligt värde
vid tilldelningstidpunkten. Resultaträkningen påverkas således inte av konsumtionen av ursprungligen tilldelade utsläppsrätter.
Försäljning av outnyttjade utsläppsrätter redovisas som intäkt på leveransdagen. En eventuell nettoeffekt uppstår antingen i
form av en kostnad för förvärv av ytterligare utsläppsrätter för att täcka utsläpp utöver de tillåtna eller i form av en intäkt från
försäljning av outnyttjade utsläppsrätter, alternativt i form av nedskrivning av utsläppsrätter som inte behövs för eget bruk.
Utsläppsrätter

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Värde per 1 januari | 137 | 36
Fördelade utsläppsrätter | 160 | 167
Omsättning | -62 | -35
Avräkning med staten | -85 | -31
Klassificering som innehav för försäljning | -27 | 0
Värde per den 31 december | 123 | 137

Förpliktelsen att lämna in utsläppsrätter redovisas i koncernens rapport över finansiell ställning i linje med övriga rörelseskulder.
Per den 31 december 2022 uppgick förpliktelsen att lämna in utsläppsrätter till 91 (99) MEUR, vilket anges i Not 23 Övriga
skulder. De outnyttjade utsläppsrätter som innehades vid årets slut värderas till 32 (38) MEUR.
Övriga anläggningstillgångar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter | 22 | 15
Skattetillgodohavande | 4 | 3
Övriga långfristiga rörelsetillgångar | 12 | 15
Totalt | 38 | 34

Not 16 Varulager
Redovisningsprinciper
Varulager redovisas till det lägre av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet där anskaffningsvärdet bestäms genom först
in-först ut-principen (FIFO) eller genom ett vägt genomsnittsvärde om det kan antas ligga nära FIFO-värdet. Samma
kostnadsformel används för alla varulager som har likartad beskaffenhet och användning för koncernen. Kostnaden för färdiga
varor och varor under tillverkning består av råmaterial, direkta arbetskostnader, avskrivningar, övriga direkta kostnader samt till
varorna hänförliga overheadkostnader men ej räntekostnader. Nettoförsäljningsvärdet är det beräknade försäljningspriset i den
löpande verksamheten med avdrag för färdigställande- och försäljningskostnader.
65
Om marknadsläget gör att tillverkningskostnaderna för en produkt överstiger produktens nettoförsäljningsvärde görs avdrag
för värdeminskning. Värdeminskningsavdrag görs också för färdiga varor och reservdelar som är gamla, inkuranta eller har låg
omsättningshastighet. Sådant värdeminskningsavdrag görs från lagrets bokförda värde i koncernens rapport över finansiell
ställning.

| 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Råvaror och förnödenheter | 501 | 422
Varor under tillverkning | 84 | 97
Färdiga varor | 962 | 689
Reservdelar och förbrukningsvaror | 337 | 331
Övriga varulager | 25 | 23
Förskottsbetalningar och avverkningsrätter | 63 | 55
Avsättning för inkurans – reservdelar och förbrukningsvaror | -103 | -125
Avsättning för inkurans – färdiga varor | -19 | -9
Avsättning för värdeminskning | -40 | -5
Totalt | 1 810 | 1 478

Under året har varulager till ett värde av 6 576 (5 740) MEUR kostnadsförts. 78 (29) MEUR av lagernedskrivningarna har
kostnadsförts. 9 (16) MEUR utgörs av återföring av tidigare nedskrivningar.
Not 17 Rörelsefordringar
Redovisningsprinciper
Kundfordringar
Kundfordringar redovisas först till verkligt värde och justeras sedan till det värde som förväntas inflyta efter en värdering av
avsättning för förväntade kreditförluster baserat på en framåtblickande och objektiv genomgång av alla utestående belopp vid
periodens slut. I enlighet med IFRS 9 har ett förenklat förfarande införts för kundfordringar, där de avsättningar som redovisas
under övriga rörelsekostnader i koncernens resultaträkning baseras på förväntade kreditförluster under fordringarnas
återstående löptid. För förvärvade fordringar värderas förväntade kreditförluster utifrån externt genererad information om
sannolikheten för kunders betalningsunderlåtelse, som används i den framåtblickande beräkningsmodellen för avsättning.
Modellen för avsättning för förväntade kreditförluster för förvärvade fordringar inkluderar också en makroekonomisk indikator.
Den tar hänsyn till den makroekonomiska utvecklingen och inkluderar även långsiktiga data i beräkningsmodellen.
Beräkningsmodellen tillämpar det motbevisbara antagandet att betalningsunderlåtelse inte sker senare än 90 dagar efter en
finansiell tillgångs förfallodatum. Betalningsunderlåtelse uppskattas vanligtvis inträffa när kundfordringar förfallit med minst 90
dagar eller då det finns andra objektiva bevis för betalningsunderlåtelse. Kundfordringar skrivs av och bokförs som
kreditförluster om det finns ett domstolsbeslut om konkurs eller, i vissa fall, när det finns objektiva belägg som ger stöd för
avskrivningen. Kundfordringar redovisas i omsättningstillgångar under rörelsefordringar i koncernens rapport över finansiell
ställning.
Kundfordringar och factoring
Stora Enso använder factoring som ett verktyg för rörelsekapitalstyrning. Sålda kundfordringar tas bort från balansräkningen när
väsentliga risker och nytta förknippade med äganderätten till fordringarna har överförts till köparen. Utestående saldon för
kundfordringar som ännu inte blivit sålda vid periodens slut, men som kvalificerar sig för försäljning under factoringprogram
nästa period, klassificeras som kundfordringar värderade till verkligt värde via övrigt totalresultat, utifrån tester med affärsmodell
och avtalsenliga kassaflöden enligt IFRS 9. Se Not 25 Verkligt värde för mer information.
Kortfristiga rörelsefordringar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Kundfordringar - bruttobokfört värde före belopp som innehas för försäljning | 1 329 | 1 175
Kundfordringar - bruttobokfört värde som innehas för försäljning | -92 | 0
Kundfordringar - redovisade bruttovärden | 1 236 | 1 175
Avsättning för förväntade kreditförluster | -32 | -26
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter | 68 | 82
Övriga fordringar | 200 | 218
Totalt | 1 473 | 1 449

Åldersanalys av kundfordringar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Ej förfallna | 1 213 | 1 093
Förfallna sedan mindre än 30 dagar | 55 | 38
Förfallna sedan 31–60 dagar | 10 | 7
Förfallna sedan 61–90 dagar | 2 | 0
Förfallna sedan 91–180 dagar | 3 | 0
Förfallna sedan mer än 180 dagar | 47 | 37
Totalt | 1 329 | 1 175

66
Per 31 december 2022 uppgick bruttobeloppet för förfallna kundfordringar till 116 (82) MEUR. De är hänförliga till ett antal olika
länder och kunder där tidigare erfarenhet av konkurs är obefintlig eller ligger långt tillbaka i tiden. Per 31 december 2022
uppgick den förväntade kreditförlusten för kundfordringars livstid till 32 (26) MEUR. Avsättningar för förväntade kreditförluster för
kundfordringar värderas utifrån individuella bedömningar som grundar sig på en framåtblickande modell, där den uppskattade
sannolikheten för kunders konkurs används. Från kunder med osäker finansiell ställning krävs förskottsbetalning eller en
oåterkallelig remburs från kundens bank. Vid årsskiftet uppgick värdet på ej förfallna remburser till 74 (90) MEUR. Mer
information om hantering av kundkreditrisk finns i Not 24 Hantering av finansiell risk.
Åldersanalys av avsättning för förväntade kreditförluster

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Ej förfallna och förfallna sedan mindre än 90 dagar | 5 | 1
Förfallna sedan 91–365 dagar | 7 | 0
Förfallna sedan mer än 365 dagar | 21 | 25
Totalt | 32 | 26

Avstämning av avsättning för förväntade kreditförluster

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Ingående balans per 1 januari | 26 | 35
Förändring i avsättning för förväntade kreditförluster redovisas via resultaträkningen | 13 | 3
Nedskrivningar | -6 | -12
Utgående balans per 31 december | 32 | 26

De faktiska kreditförlusterna under 2022 uppgick till 6 (12) MEUR för kundfordringar som togs bort från koncernens
balansräkning.
Stora Enso har tecknat factoringavtal som innebär att kundfordringar säljs för att kontanter ska komma in snabbare. Dessa
avtal har resulterat i att kundfordringar till ett nominellt värde av 174 (184) MEUR helt har tagits bort från balansräkningen per
årsskiftet. Stora Ensos engagemang i de sålda fordringarna bedöms vara obetydligt eftersom factoring utan regress har
tillämpats.
Not 18 Eget kapital
Redovisningsprinciper
Utdelning och återbetalningar
Varje form av utdelning och återbetalning som föreslås av styrelsen måste godkännas av aktieägarna på årsstämman innan
den kan tas från det fria egna kapitalet.
Den 31 december 2022 uppgick det egna kapitalet till 12 532 (10 683) MEUR, att jämföra med börsvärdet på Nasdaq
Helsingfors på 10 503 (12 809) MEUR. Marknadsvärdet för aktierna var 13,90 (16,60) EUR för A-aktien och 13,15 (16,14) EUR
för R-aktien. Under 2022 betalades 434 (237) MEUR i utdelning, vilket motsvarar 0,55 (0,30) euro per aktie.
A-aktierna ger innehavaren en röst per aktie, medan R-aktierna ger innehavaren en röst per tio aktier men minst en röst,
även om båda aktieslagen har samma nominella värde. A-aktier kan när som helst på aktieägares begäran omvandlas till R-
aktier. Den 31 december 2022 uppgick aktiekapitalet enligt det finska handelsregistret till 1 342 (1 342) MEUR. Aktuell
bokföringskurs för varje emitterad aktie är 1,70 (1,70) EUR.
Per den 31 december 2022 ägde styrelseledamöter och medlemmar i koncernledningen 127 (0) A-aktier och 363 604
(475 519) R-aktier, vilket motsvarar 0,02 % av rösterna i företaget. En fullständig beskrivning av styrelseledamöters och ledande
befattningshavares innehav finns i Not 7 Ersättning till styrelse och koncernledning. En fullständig beskrivning av bolagets
aktieoptionsprogram finns i Not 21 Anställdas rörliga ersättning och aktierelaterade incitamentsprogram. Dessa har dock ingen
påverkan på aktiekapitalets storlek.
Förändringar i aktiekapital och antal aktier

| A-aktier | R-aktier | Totalt
Per 1 januari 2021 | 176 254 415 | 612 365 572 | 788 619 987
Konvertering av A-aktier till R-aktier | -10 366 | 10 366 | —
Per 31 december 2021 | 176 244 049 | 612 375 938 | 788 619 987
Konvertering av A-aktier till R-aktier | -5 769 | 5 769 | —
Per 31 december 2022 | 176 238 280 | 612 381 707 | 788 619 987
Antal röster per 31 december 2022 1 | 176 238 280 | 61 238 171 | 237 476 451
Aktiekapital per 31 december 2022, MEUR | 300 | 1 042 | 1 342
Aktiekapital per 31 december 2021, MEUR | 300 | 1 042 | 1 342
1 R-aktiernas röster räknas fram genom att dela antalet R-aktier med 10.
De aktier som är berättigade att rösta på den kommande årsstämman är utgivna aktier per den 6 mars 2023.

Not 19 Innehav utan bestämmande inflytande
67
Redovisningsprinciper
Innehav utan bestämmande inflytande redovisas som en separat komponent under koncernens egna kapital i koncernens
rapport över finansiell ställning. De respektive andelarna av resultatet för innehav utan bestämmande inflytande och för
moderbolagets ägare redovisas i koncernens resultaträkning efter periodens resultat. Transaktioner mellan innehav utan
bestämmande inflytande och koncernens aktieägare är transaktioner inom det egna kapitalet och visas därför under
förändringar i eget kapital. Mätmetoden för innehav utan bestämmande inflytande beslutas separat för varje förvärv.
Innehav utan bestämmande inflytande

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Per 1 januari | -16 | -16
Avyttringar | 0 | 0
Andel av periodens resultat | -13 | 3
Andel av övrigt totalresultat (OCI) | 0 | -3
Utdelning | 0 | 0
Per 31 december | -30 | -16

Viktigare innehav utan bestämmande inflytande

| Per 31 december
| 2022 | 2022 | 2021
Bolag | Huvudsakligt verksamhetsställe | Ägarandel som utgörs av innehav utan bestämmande inflytande, % | MEUR
Stora Enso Pulp och Paper Asia AB Group | Sverige och Kina | Se separat uppställning nedan | -31 | -18
Övriga | - |  | 1 | 1
Totalt |  |  | -30 | -16

Innehav utan bestämmande inflytande i Stora Enso Pulp and Paper Asia Group

| 31 december 2022 | 31 december 2021
Bolag | Huvudsakligt verksam- hetsställe | Direkt - % av innehav utan bestäm- mande inflytande | Indirekt - % av innehav utan bestäm- mande inflytande | Totalt - % av innehav utan bestäm- mande inflytande | Direkt - % av innehav utan bestäm- mande inflytande | Indirekt - % av innehav utan bestäm- mande inflytande | Totalt - % av innehav utan bestämmande inflytande
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB | Sverige och Kina | 5,79 | — | 5,79 | 5,79 | — | 5,79
Guangxi Stora Enso Forestry Co Ltd | Kina | 5,00 | 5,50 | 10,50 | 5,00 | 5,50 | 10,50
Stora Enso (Guangxi) Packaging Company Ltd | Kina | 15,00 | 4,92 | 19,92 | 15,00 | 4,92 | 19,92
Stora Enso (Guangxi) Forestry Company Ltd | Kina | 15,00 | 4,92 | 19,92 | 15,00 | 4,92 | 19,92

Sammanfattad ekonomisk information vad gäller dotterbolag med väsentlig andel innehav utan bestämmande inflytande visas
nedan.
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB Group

MEUR | 2022 | 2021
Tillgångar | 1 235 | 1 282
Eget kapital hänförligt till moderbolagets aktieägare | -165 | -115
Innehav utan bestämmande inflytande 1 | -31 | -18
Eget kapital, totalt | -196 | -133
Skulder | 1 430 | 1 414
Årets nettoresultat | -74 | 7
Hänförligt till: |  |
Moderbolagets aktieägare | -61 | 4
Innehav utan bestämmande inflytande | -13 | 3
Årets nettoresultat | -74 | 7
Nettokassautflöde från den löpande verksamheten | 64 | 90
Nettokassautflöde från investeringsverksamheten | -41 | -37
Nettokassainflöde från finansieringsverksamheten | 4 | -26
Nettokassaflöde | 27 | 27

1 2021 och 2022 betalades inga utdelningar till innehav utan bestämmande inflytande.
68
Not 20 Pensionsförmåner
Redovisningsprinciper
Ersättningar till anställda
Koncernen har ett antal förmåns- och avgiftsbestämda pensionsplaner runtom i världen, vilkas tillgångar i allmänhet ligger hos
fristående kapitalförvaltare. Sådana pensionsplaner finansieras i allmänhet av betalningar från anställda och av berörda företag
inom koncernen med hänsyn tagen till rekommendationer från oberoende professionella aktuarier. Arbetsgivarens betalningar
till de avgiftsbestämda pensionsplanerna tas upp som kostnad i koncernens resultaträkning för det år de hänför sig till.
För förmånsbestämda planer uppskattas det bokförda värdet enligt PUC-metoden (Projected Unit Credit method). Enligt
denna metod redovisas kostnaden för pensionsförpliktelser i koncernens resultaträkning för att kostnaden ska spridas över
medarbetarnas anställningstid enligt den värdering som varje år utförs av erfarna aktuarier i alla länder med större
pensionsbetalningar. Pensionsförpliktelsen värderas till nuvärdet av beräknade framtida utbetalningar varvid räntesatser
motsvarande det mest skäliga av högt rankade företagsobligationer eller statspapper som matchar valutan och förväntad
varaktighet för förpliktelsen i fråga används.
Alla aktuariella vinster och förluster som uppkommer i samband med förmånsbestämda planer redovisas direkt i eget kapital
i koncernens totalresultat. Kostnader för anställda som slutat och som uppkommer vid eventuella ändringar i planerna redovisas
direkt i koncernens resultaträkning oavsett om kraven för intjänande är uppfyllda. I koncernens rapport över finansiell ställning
redovisas hela pensionsskulden inklusive alla underskott i pensionsplanerna.
Koncernens pensionskostnader uppgick till 152 MEUR (165) under 2022, vilket framgår i Not 6 Personalkostnader. Pensioner
klassificeras som avgiftsbestämda planer och förmånsbestämda planer. Huvuddelen av koncernens pensionsplaner är
avgiftsbestämda. Kostnaden för dessa uppgick till 146 MEUR (153). Koncernens prioritet är att erbjuda avgiftsbestämda planer
som pensionsförmån.
Avstämning av förmånsbestämda åtaganden

| Förmånsbestämda åtaganden | Verkligt värde på förvaltningstillgångar | Förmånsbestämda åtaganden / (tillgångar), netto
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Förmånsbestämda åtaganden per 1 januari | 1 108 | 1 210 | -762 | -737 | 347 | 473
Aktuella avgifter | 12 | 14 |  |  | 12 | 14
Tidigare avgifter | -6 | -2 | 0 | 0 | -6 | -2
Avräkningar | -7 | -5 | 7 | 5 | 0 | 0
Räntekostnader (+) ränteintäkter (-) | 13 | 9 | -10 | -6 | 3 | 3
Summa redovisad i resultaträkningen | 11 | 17 | -3 | -1 | 9 | 15
Aktuariella ändringar i demografiska antaganden | -13 | 3 |  |  | -13 | 3
Aktuariella ändringar i finansiella antaganden | -306 | -21 |  |  | -306 | -21
Aktuariella ändringar i realiserade justeringar | 63 | -42 |  |  | 63 | -42
Avkastning på förvaltningstillgångar 1 |  |  | 105 | -65 | 105 | -65
Effekter av tillgångstaket 1 |  |  | 5 | 0 | 5 | 0
Totala omvärderingsvinster (-)/ omvärderingsförluster (+) inkluderat i övrigt totalresultat | -256 | -61 | 109 | -65 | -147 | -126
Utbetalningar | -54 | -58 | 41 | 44 | -13 | -14
Bidrag från arbetsgivare |  |  | 4 | 1 | 4 | 1
Omräkningsdifferens | -38 | 1 | 33 | -3 | -5 | -3
Avyttringar och tillgångar för försäljning | -35 | 0 | 0 | 0 | -35 | 0
Förmånsbestämda åtaganden per 31 december | 736 | 1 108 | -577 | -762 | 159 | 347

1 Exklusive belopp som ingår i räntekostnader (+) intäkter (-)
Under 2023 förväntas 19 MEUR (17) betalas ut.
Förmånsbestämda planer: Antaganden vid värdering av pensionsåtaganden

| 31 december
| Finland | Tyskland | Sverige
| 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Diskonteringsränta, % | 3,6 | 0,7 | 3,6 | 0,8 | 4,0 | 1,7
Framtida löneökningar, % | 3,0 | 3,2 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,9
Framtida pensionshöjningar, % | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 2,0 | 2,0
Varaktighet för pensionsplaner | 8,0 | 10,0 | 10,2 | 13,0 | 13,1 | 16,5

69
Känslighetsanalys för förmånsbestämda pensionsåtaganden

| Påverkan på förmånsbestämda åtaganden
| Förändring i antaget värde | Ökning i antaget värde | Minskning i antaget värde
Diskonteringsränta | 0,50 % | Minskning med 5,8 % | Ökning med 6,4 %
Löneökningstakt | 0,50 % | Ökning med 1,2 % | Minskning med 1,1 %
Pensionsökningstakt | 0,50 % | Ökning med 4,8 % | Minskning med 4,4 %
Livslängd | 1 år | Ökning med 4,2 % | Minskning med 4,1 %

Koncernen definierar följande aktuariella risker som är förknippade med förmånsbestämda planer:
Ränterisk
Vid värdering av förpliktelserna används marknadsräntor för högt rankade företagsobligationer eller statsobligationer som
diskonteringsränta och värdet på förpliktelserna varierar därför med marknadsräntan. Den nettoräntekostnad eller intäkt som
redovisas i resultaträkningen beräknas också utifrån gällande marknadsränta.
Förväntad livslängd
Om anställda lever längre än i antagandena kan förpliktelserna vara underskattade redan från början och om den längre
livslängden inte tagits med i beräkningen av fonderingen kan ett underskott uppkomma.
Förmånsbestämda planer, sammandrag per land per 31 december 2022

| 31 december 2022
MEUR | Finland | Tyskland | Sverige | Övriga | Totalt
Nuvärde på fonderade åtaganden | 172 | 3 | 226 | 163 | 563
Nuvärde på ofonderade åtaganden | 0 | 134 | 15 | 24 | 173
Förmånsbestämda åtaganden | 172 | 137 | 241 | 187 | 736
Verkligt värde på plantillgångar | -157 | -4 | -266 | -150 | -577
Nettoskuld i balansräkningen | 15 | 134 | -26 | 36 | 159
Varav: |  |  |  |  |
Förmånsbestämda pensionsplaner | 15 | 134 | -26 | 13 | 136
Övriga pensionsförmåner | 0 | 0 | 0 | 23 | 23
Nettoskuld i balansräkningen | 15 | 134 | -26 | 36 | 159

Förmånsbestämda planer, sammandrag per land per 31 december 2021

| 31 december 2021
MEUR | Finland | Tyskland | Sverige | Övriga | Totalt
Nuvärde på fonderade åtaganden | 238 | 5 | 359 | 236 | 838
Nuvärde på ofonderade åtaganden | 0 | 224 | 20 | 27 | 270
Förmånsbestämda åtaganden | 238 | 229 | 379 | 263 | 1 108
Verkligt värde på plantillgångar | -208 | -4 | -324 | -226 | -762
Nettoskuld i balansräkningen | 29 | 225 | 55 | 37 | 347
Varav: |  |  |  |  |
Förmånsbestämda pensionsplaner | 29 | 225 | 55 | 12 | 321
Övriga pensionsförmåner | 0 | 0 | 0 | 25 | 25
Nettoskuld i balansräkningen | 29 | 225 | 55 | 37 | 347

Finland
I Finland har de anställda rätt till en lagstadgad pensionsförmån som fastställs i lag om pension för arbetstagare (ArPL). De här
förmånerna är avgiftsbestämda planer. De är försäkrade genom ett försäkringsbolag och erbjuder täckning för hög ålder,
invaliditet och dödsfall. Kostnad i resultaträkningen från avgiftsbestämda planer uppgår till 64 MEUR (71).
Dessutom har koncernen ytterligare förmånsbestämda planer som medförde en kostnad på 0 MEUR (1) exklusive finansiella
kostnader. Förmånsbestämda planer och förvaltningstillgångar förvaltas av försäkringsbolag. Arbetsgivarna har inte tillgång till
detaljinformation om vilken investeringsstrategi som tillämpas för förvaltningstillgångarna, eftersom tillgångarna tillhör
försäkringsbolagen. Tillgångarna förvaltas i enlighet med EU:s föreskrifter och nationell lagstiftning, vilket innebär att
garantibelopp ska utbetalas oavsett rådande marknadsförhållanden.
Tyskland
De tyska pensionskostnaderna uppgick till 6 (7) MEUR, varav 6 (6) MEUR hänförde sig till avgiftsbestämda planer och 1 ( 1)
MEUR till förmånsbestämda planer exklusive finansiella kostnader. Den förmånsbestämda åtagandena uppgick till 134 (225)
MEUR. Nettoskulden minskade främst på grund av utbetalningar och aktuariella förändringar, främst mot bakgrund av en högre
diskonteringsränta.
De förmånsbestämda pensionsplanerna täcks huvudsakligen genom avsättningar i balansräkningen och i mindre omfattning
via försäkringsbolag eller fristående förvaltare. Pensionsförmånerna bygger på antalet arbetade år och inkomster under den
pensionsgrundande arbetsperioden och utbetalningen av pensionen samordnas med pensionsåldern i det nationella
pensionssystemet. Pensionerna betalas direkt av företagen själva till deras tidigare anställda. Utbetalningarna till pensionerade
anställda garanteras genom lagkrav på att avsättningarna i balansräkningen är försäkrade upp till ett visst belopp.
Sverige
70
I Sverige täcks alla industriarbetares pensioner och en del av tjänstemännens pensioner av avgiftsbestämda planer för vilka
kostnaderna i resultaträkningen uppgår till 54 (56) MEUR. Förmånsbestämda planer täcker en majoritet av tjänstemännen och
medförde en kostnad på 1 (8) MEUR exklusive finansiella kostnader. De förmånsbestämda åtagandena uppgick till 26
(åtaganden 55) MEUR. Nettoskulden minskade till stor del på grund av aktuariella förändringar, främst mot bakgrund av en
högre diskonteringsränta. Stora Enso har åtagit sig att betala alla lagstadgade lokala förpliktelser enligt huvudplanen ITP till
stiftelsen, vilket innebär att den återstående pensionsskulden hänför sig till planer av mindre omfattning. Det långsiktiga
avkastningsmålet för stiftelsen är 3 % verklig avkastning efter skatt.
Övriga länder
De förmånsbestämda åtagandena i övriga länder uppgick till 36 (37) MEUR. Den mest väsentliga förändringen redovisades för
Storbritannien. Nettoskulden minskade främst på grund av aktuariella antaganden.
Förvaltningstillgångar

| Per 31 december
| 2022 | 2021
MEUR | Noterade | Onoterade | Totalt | % | Noterade | Onoterade | Totalt | %
Eget kapital | 88 | 12 | 101 | 17% | 122 | 37 | 159 | 21%
Skulder | 46 | 44 | 90 | 16% | 58 | 55 | 112 | 15%
Fastigheter | 0 | 55 | 55 | 9% | 0 | 50 | 50 | 7%
Kassa och bank | 10 | 0 | 10 | 2% | 25 | 0 | 25 | 3%
Tillgångar som innehas av försäkringsbolag | 0 | 226 | 226 | 39% | 0 | 308 | 308 | 40%
Övriga | 0 | 96 | 96 | 17% | 7 | 101 | 108 | 14%
Tillgångar i pensionsfonder, totalt | 144 | 433 | 577 | 100% | 211 | 551 | 762 | 100%
I förvaltningstillgångar ingår inte fastigheter eller andra tillgångar som innehas av koncernen eller som ingår i företagets egna finansiella instrument.

Av de faktorer som påverkar storleken på koncernens pensionsskuld är de två viktigaste ränteutvecklingen och
inflationsförväntningarna, varför målet med fördelningarna av investeringarna är att neutralisera dessa effekter, säkerställa
betalningsförmåga för utbetalning av förmåner och maximera avkastningen.
Not 21 Anställdas bonusprogram och aktierelaterade incitamentsprogram
Redovisningsprinciper
Aktietilldelningar
Kostnader för alla aktierelaterade ersättningar hänförliga till anställda redovisas som personalkostnader över intjäningsperioden.
Alla transaktioner som rör aktierelaterade ersättningar redovisas som aktietilldelningar som regleras med eget kapital. De
aktietilldelningar som regleras med eget kapital (efter skatt) värderas till verkligt värde av egetkapitalinstrumenten vid
tilldelningen och justeras med nuvärdet av förväntade utdelningar. Det verkliga värdet av de aktierelaterade ersättningar som
regleras med eget kapital, som bestämts vid tilldelningen, kostnadsförs linjärt över intjänandeperioden baserat på de
egetkapitalinstrument som förväntas tjänas in med motsvarande ökning av det egna kapitalet.
Kortsiktiga incitamentsprogram (STI)
Löner och ersättningar för ledande befattningshavare förhandlas individuellt. I Stora Ensos incitamentsprogram beaktas både
affärsenheters och enskilda anställdas prestationer, utveckling och resultat. De prestationsbaserade ersättningarna baseras
både på lönsamhetsmått och mål för olika nyckeltal.
För koncernledning och ledande befattningshavare i divisioner och andra enheter finns kortsiktiga incitamentsprogram där
ersättningen beräknas i procent på årets grundlön och varierar mellan 8 % och 100 %. Anställda som inte är i ledande ställning
ingår i ett kortsiktigt incitamentsprogram som maximalt kan ge en extra ersättning på 7 %. Alla incitament är diskretionära. De
prestationsbaserade programmen omfattar de flesta anställda i koncernen förutsatt att de är möjliga enligt lokal lag och praxis.
För verksamhetsåret 2022 baserades incitamentsprogrammen på såväl finansiella mått som mål som rör driftseffektivitet,
utsläppsminskningar, säkerhet, och individuella mål. De finansiella målen i det kortsiktiga incitamentsprogrammet för 2022 är
omsättningstillväxt och EBITDA .
Långsiktiga incitamentsprogram (LTI)
Sedan 2005 har nya aktierelaterade program för ledande befattningshavare introducerats varje år. Programmet för 2020, som
avslutas 2022 och regleras under 2023, har en resultatperiod på tre år. Programmet för 2021, som avslutas 2023 och regleras
under 2024, har tre resultatperioder på ett år som ackumuleras efter tre år. Programmet för 2022 har resultatmått med ettåriga
resultatperioder, som ackumuleras efter tre år, samt treåriga resultatperioder. Alla utestående program kommer att regleras
efter tre år.
För den stora majoriteten av de tilldelade medarbetarna utgörs tre fjärdedelar (75 %) av ersättningarna enligt programmen
av prestationsbaserad aktietilldelning där aktier kan tjänas in i enlighet med de prestationskriterier som föreslagits av
medarbetar- och kulturkommittén och godkänts av styrelsen. De ekonomiska resultatmåtten är treårigt ekonomiskt mervärde
(EVA) och resultat per aktie (EPS) för Stora Enso-koncernen för programmen för 2020 och 2021 samt EPS och relativ
totalavkastning för programmet för 2022, som även har ESG-mått (utsläppsminskningar och mångfald). En fjärdedel (25 %) av
ersättningarna enligt programmen utgörs av spärrade aktier för vilka intjänande endast förutsätter att man fortfarande är
anställd i koncernen. Koncernledningen har endast erhållit prestationsbaserad aktietilldelning.
Utestående begränsade och prestationsbaserade aktieersättningar före skatt visas i tabellen nedan. Det totala antalet aktier
som faktiskt överförs kommer att vara mindre än nedan, då en andel av aktierna som motsvarar den skatt medarbetarna är
skyldiga att betala kommer att dras av för att täcka inkomstskatten.
71
Aktietilldelningar per 31 december 2022

| Beräknad utdelning av utestående villkorade och prestationsbaserade aktietilldelningar vid årets slut
Antal aktier | 2023 | 2024 | 2025 | Totalt
2020 års program | 903 289 |  |  | 903 289
2021 års program |  | 716 460 |  | 716 460
2022 års program |  |  | 822 240 | 822 240
Totalt | 903 289 | 716 460 | 822 240 | 2 441 989

Kostnaderna för Stora Ensos aktierelaterade program redovisas som kostnader över intjänandeperioden som är perioden
mellan tilldelning och intjänande. I resultaträkningen uppgick den totala kostnaden för aktierelaterade program till 8 MEUR (7
MEUR), allt hänförligt till tilldelningen av begränsade och prestationsbaserade aktier.
72
Not 22 Övriga avsättningar
Redovisningsprinciper
Avsättningar
Avsättningar redovisas när koncernen har en rättslig eller informell förpliktelse till följd av tidigare händelser och när det är troligt
att det för att reglera detta krävs någon form av utflöde av resurser och det går att göra en rimlig beräkning av ett belopp som
motsvarar förpliktelsen. Avsättningarna mäts utifrån ledningens bästa uppskattning och det råder viss osäkerhet om tidpunkten
för och storleken på kostnaderna.Avsättningar för förpliktelser att montera ned, ta bort eller återställa tillgångar efter användning
läggs till tillgångarnas redovisade värde på förvärvsdagen och skrivs av över tillgångens nyttjandeperiod. Om effekten av
pengars tidsvärde bedöms som väsentlig räknas värdet av avsättningarna om till sitt nuvärde.
Miljöavsättningar
Miljömässiga kostnader för åtgärdande av tillstånd som orsakats av tidigare verksamhet, och som inte bidrar till aktuella eller
framtida intäkter, redovisas som avsättningar. Miljömässiga avsättningar redovisas när det, baserat på nuvarande tolkning av
miljölagstiftning och miljöbestämmelser, är troligt att en förpliktelse har uppstått och värdet på en sådan kan bedömas på ett
rimligt sätt.
Avsättningar för omstruktureringar
En avsättning för omstrukturering redovisas i den period när koncernen enligt lag eller sed förbundit sig till
omstruktureringsplanen. Relevanta kostnader är extra kostnader för, eller kostnader som uppkommit som en direkt följd av,
avvecklingsplanen eller som resultat av en löpande avtalad förpliktelse utan tillhörande ekonomisk nytta eller som utgörs av ett
vitesföreläggande för att annullera förpliktelsen.
Övriga avsättningar
Övriga avsättningar kan gälla olika rättsliga eller andra förpliktelser som betungande avtal, kundgarantier, pågående rättsfall,
krav på ersättning eller liknande.
Avsättningar

MEUR | Miljömässiga | Omstruktu- rering | Övriga obligatoriska | Avsättningar, totalt
Bokfört värde per 1 januari 2021 | 91 | 28 | 30 | 149
Omräkningsdifferens | 0 | -1 | 0 | -1
Kostnad i resultaträkningen |  |  |  |
Nya avsättningar | 6 | 107 | 72 | 185
Ökning av tidigare avsättningar | 13 | 1 | 0 | 14
Återföring av tidigare avsättningar | -6 | -4 | -5 | -15
Betalningar | -29 | -44 | -29 | -101
Bokfört värde 31 december 2021 | 75 | 88 | 67 | 231
Omräkningsdifferens | -4 | -3 | -2 | -9
Avyttringar och tillgångar för försäljning | -3 | -1 | 0 | -4
Kostnad i resultaträkningen |  |  |  |
Nya avsättningar | 14 | 8 | 19 | 40
Ökning av tidigare avsättningar | 1 | 12 | 2 | 15
Återföring av tidigare avsättningar | -1 | -16 | -8 | -25
Betalningar | -9 | -66 | -50 | -124
31 december 2022 | 73 | 21 | 30 | 124
Fördelning mellan kortfristiga och långfristiga skulder |  |  |  |
Kortfristiga skulder: Betalas inom 12 månader | 10 | 20 | 14 | 43
Långfristiga skulder: Betalas efter 12 månader | 64 | 2 | 16 | 81
Totalt 31 december 2021 | 73 | 21 | 30 | 124

Avsättningar för miljöåterställande åtgärder uppgick den 31 december 2022 till 73 (75) MEUR. Den viktigaste miljömässiga
avsättningen baseras på en överenskommelse mellan Stora Enso och Faluns kommun som förpliktar koncernen att rena
avrinning från Kopparbergs bruk innan vattnet släpps ut i miljön. Avsättningen uppgick den 31 december till 31 (37) MEUR.
Koncernen har de senaste åren genomgått omfattande omstruktureringar, från avyttringar till bruksnedläggningar och
besparingsprogram för administrativa kostnader.Förpliktelsen i slutet av 2022 uppgick till 21 (88) MEUR för
omstruktureringsavsättningar och 30 (67) MEUR för övriga avsättningar. Väsentliga betalningar under 2022 i omstrukturering,
avyttringar och andra avsättningar är främst kopplad till nedläggning av massa- och pappersproduktionen vid Kvarnsvedens
bruk i Sverige och Veitsiluoto bruk i Finland, vilket tillkännagavs 2021.
73
Not 23 Rörelseskulder
Långfristiga rörelseskulder

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Aktiebaserade ersättningar | 2 | 1
Övriga skulder | 9 | 12
Totalt | 11 | 13

Kortfristiga rörelseskulder

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Leverantörsskulder | 1 831 | 1 704
Upplupna personalkostnader | 245 | 256
Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 130 | 155
Utsläppsförpliktelser | 91 | 99
Erhållna förskott | 18 | 18
Övriga skulder 1 | 94 | 107
Totalt | 2 410 | 2 339

1 Övriga skulder består framför allt av skatter som ska betalas till staten, såsom moms och löneskatt.
Not 24 Hantering av finansiell risk
Principer och rutiner för riskhantering
Stora Enso är exponerat för flera finansmarknadsrisker som företaget hanterar enligt de riktlinjer som beslutats av styrelsen.
Målet är att ha en kostnadseffektiv finansiering i koncernens bolag och att hantera finansiella risker på ett effektivt sätt. Stora
Ensos policy för finansiell risk i koncernen styr alla finansiella transaktioner i Stora Enso. Policyn och alla framtida ändringar av
den gäller så fort de har godkänts av styrelsen och alla policyer som styr användning av finansiella instrument måste
överensstämma med den. Koncernens samägda bolag har sina egna policyer för finansiell risk som inte alltid helt
överensstämmer med koncernens policyer.
De stora finansmarknadsriskerna beskrivs nedan. De huvudsakliga riskerna för koncernen är ränterisk, valutakursrisk,
likviditetsrisk, refinansieringsrisk samt råvaruprisrisk, särskilt vad gäller fibrer, massa och energi.
Ränterisk
Koncernen utsätts för ränterisk på så vis att koncernens räntekostnader och värdet av dess tillgångar och skulder påverkas av
fluktuationer i räntesatserna. Stora Enso utsätts för ränterisk genom räntebärande tillgångar och skulder, till exempel lån,
finansiella instrument och leasingskulder, men även genom kommersiella avtal samt operativa tillgångar och skulder, till
exempel biologiska tillgångar. Koncernen strävar efter att ha så stabila räntekostnader som möjligt. Koncernens samlade löptid
bör inte överstiga den genomsnittliga kredittiden, men målet bör vara en lång löptid. En löptid som är längre än den
genomsnittliga kredittiden godkänns av styrelsen.
Koncernen kan komma att använda ränteswappar och valutaswappar för att hantera ränterisken genom att syntetiskt
konvertera lån med rörlig ränta till lån med fast ränta genom användning av derivat. Koncernens rörliga och fasta ränteposition
på balansdagen redovisas i följande tabell:
Lån med rörlig respektive fast ränta

| 31 december 2022 | 31 december 2021
MEUR | Rörlig ränta | Fast ränta | Rörlig ränta | Fast ränta
Långfristiga räntebärande fordringar 1 | 11 | 80 | 5 | 40
Kortfristiga räntebärande fordringar | 1 | 0 | 0 | 49
Kassa- och banktillgodohavanden | 1 917 |  | 1 481 |
Räntebärande skulder 2 | -1 074 | -2 818 | -974 | -2 863
Räntebärande tillgångar och skulder exklusive derivat | 855 | -2 738 | 512 | -2 774
Ränte- och valutaswappar | 650 | -650 | 682 | -682
Räntebärande tillgångar och skulder, netto efter derivat | 1 506 | -3 388 | 1 194 | -3 456
1 Exklusive derivatskulder och räntekostnader 2 Långfristiga räntebärande skulder, kortfristig del av långfristiga skulder, kortfristiga räntebärande skulder och checkräkningskrediter exklusive derivatskulder och räntekostnader.

Den genomsnittliga löptiden för koncernens räntebärande skulder, inklusive alla räntederivat men exklusive kassa- och
banktillgodohavanden, är 3,3 (4,6) år.
Per den 31 december 2022 skulle en höjning av räntesatserna med en procentenhet medföra ökade årliga
nettoräntekostnader på cirka 4 (2) MEUR, medan en liknande sänkning av räntesatserna skulle minska nettoräntekostnaderna
med 4 (1) MEUR. Detta förutsätter att koncernens löptids- och lånestruktur förblir densamma under hela året. Simuleringen
beräknar ränteeffekten vid ett parallellskifte i räntesatserna om 100 baspunkter för alla instrument med rörlig ränta, exklusive
banktillgodohavanden, från deras nästa justeringsdag till årets slut. Dessutom antas att alla kortsiktiga lån som förfaller under
året förlängs till årsskiftet till den nya högre eller lägre räntesatsen.
74
En parallell förändring med en procentenhet upp eller ner i räntesatserna skulle också resultera i vinster eller förluster i
verkligt värde på 10 (16 MEUR) före skatt i reserven för kassaflödessäkring i övrigt totalresultat för ränteswappar som redovisas
som kassaflödessäkring. En parallell förändring med en procentenhet upp eller ner i räntesatserna skulle resultera i vinster eller
förluster i verkligt värde på 1 (3) MEUR i finansnetto kopplat till valutaswappar som redovisas till verkligt värde i
resultaträkningen. Not 27 Derivat sammanfattas de nominella och verkliga värdena av utestående räntederivatskontrakt.
Valutaomräkningsrisk - transaktionsrisk
Koncernen har en global verksamhet och är exponerad för transaktionsrisk i utländsk valuta som uppkommer vid förändringar i
växelkursen. Valtakursrisk vid transaktioner i utländska valutor hänför sig både till Stora Ensos produktionsenheters geografiska
placering världen över och till inköp av råvaror och försäljning av slutprodukter i utländska valutor, huvudsakligen i amerikanska
dollar, brittiska pund och svenska kronor. Stora Ensos koncernföretag med annan funktionell valuta än euro är också
exponerade för transaktionsrisk i utländsk valuta till följd av nettokassaflöden i euro. EUR-exponeringen uppkommer främst i
Stora Ensos dotterbolag i Sverige, Tjeckien och Polen.
Valutatransaktionsrisken är effekten av växelkursfluktuationer i koncernens resultaträkning, vilket är följden av
valutakursförändringar på förväntade framtida kassaflöden och efterföljande kundfordringar eller skulder. Koncernens policy för
att hantera risken är att säkra 15–60 % av de mycket sannolika prognosticerade kassaflödena i större valutor för de kommande
12 månaderna genom att använda derivatinstrument såsom valutaterminskontrakt och valutaoptioner. Koncernen kan också
säkra perioder mellan 12 och 36 månader eller ändra den ovan nämnda säkringsgraden för de kommande 12 månaderna på
koncernledningens begäran.
Vad gäller rörelsefordringar och skulder i utländska valutor har koncernen som mål att säkra 50–100 % av de utestående
nettofordringarna i stora valutapar.
I tabellen nedan visas beräknad operativ nettoexponering för transaktionsrisk i utländsk valuta för de viktigaste valutorna
under de närmaste 12 månaderna, samt tillhörande valutasäkringar per 31 december omräknade till kurserna på balansdagen.
Nettoexponeringen avseende rörelsefordringar och skulder i balansräkningen per 31 december inkluderar valutakursexponering
genererad av transaktioner både inom och utom koncernen enligt kraven i IFRS 7. Ett positivt exponeringsbelopp i tabellen
nedan representerar ett beräknat framtida inflöde eller en fordring i utländsk valuta.
Operativ valutaexponering

| Per 31 december 2022 | Per 31 december 2021
MEUR | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU
Beräknad årlig nettokassaflödesexponering i säkrade flöden i utländska valutor 1 | 960 | -238 | 1 983 | 240 | 83 | -48 | 995 | -191 | 1 712 | 346 | 138 | -41
Kassaflödessäkringar för de närmaste 12 månaderna | -525 | 119 | -843 | -59 | -26 | 26 | -553 | 89 | -740 | -78 | -38 | 23
Beräknad nettokassaflödesexponering per år, efter säkringar | 435 | -119 | 1 139 | 181 | 57 | -22 | 442 | -101 | 971 | 268 | 100 | -18
Säkrad procentandel per 31 december för 12 månader framåt | 55 % | 50 % | 43 % | 24 % | 31 % | 54 % | 56 % | 47 % | 43 % | 22 % | 27 % | 57 %
Viktad genomsnittlig säkrad kurs mot EUR 2 |  | 10,63 | 1,09 | 0,87 | 1,52 | 45,20 | — | 10,21 | 1,20 | 0,85 | 1,60 | 52,63
Nettoexponering i rörelsefordringar och skulder | -22 | 8 | 284 | 30 | 49 | -5 | -42 | 5 | 233 | 32 | 58 | -2
Valutasäkringar | -18 | -3 | -186 | -16 | -51 | 0 | 16 | 0 | -200 | -26 | -26 | 0
Nettoexponering i rörelsefordringar, efter säkringar | -39 | 5 | 98 | 14 | -2 | -5 | -26 | 5 | 34 | 5 | 31 | -2
Uppskattad årlig nettoexponering för transaktionsrisk efter säkringar | 396 | -113 | 1 238 | 195 | 55 | -27 | 416 | -97 | 1 005 | 274 | 131 | -20
1 Kassaflödet utgörs av mycket troliga operativa nettokassaflöden i utländsk säkrad valuta. Exponeringen som redovisas i EUR-kolumnen hänför sig till operativ transaktionsrisk avseende kassaflöden i euro i koncernföretag med säte i Sverige, Tjeckien och Polen som har en annan funktionell valuta än euro.
2 Den viktade genomsnittliga valutakursen mot EUR beräknas utifrån den köpta optionen i en räntekorridor och priset på terminskontrakt och representerar därför den viktade genomsnittliga säkrade kursen baserat på den ur koncernens perspektiv minst fördelaktiga säkrade kursen.

Följande tabell visar den förväntade effekten på det årliga rörelseresultatet av en försvagning av en exponerad valuta mot de
exponerade dotterbolagens funktionella valutor. Känslighetsanalysen har beräknats på basis av en rörelse på 5 % i EUR, SEK,
USD, GBP och AUD och en rörelse på 10 % i UYU. Dessa förändringar bedöms vara rimligt möjliga förändringar i valutakurser,
jämfört med balansdagens kurser. En motsvarande förstärkning av den exponerade valutan skulle ha en ungefär lika stor
motsvarande effekt. Ett negativt belopp i tabellen återspeglar en möjlig nettoförlust i resultaträkningen eller det egna kapitalet
och ett positivt belopp återspeglar en möjlig nettovinst. I praktiken kan de faktiska resultaten av valutaomräkningar skilja sig från
den känslighetsanalys som visas nedan eftersom resultaträkningarna i dotterbolag som inte har euro som funktionell valuta
räknas om för att ingå i koncernredovisningen till den genomsnittliga växelkursen under året, medan sådana dotterbolags
balansräkningar, inklusive valutasäkringar, kundfordringar och skulder, räknas om med utgångspunkt i balansdagens växelkurs.
Exponering för omräkningsrisk diskuteras utförligare i avsnittet Omräkningsrisk nedan.
I beräkningen ingår valutasäkringar och det förutsätts att det inte finns några effekter för exponeringsvalutor.
Valutakurseffekterna baseras på uppskattade operativa flöden i utländska valutor för de kommande tolv månaderna, säkringar i
nivå med dem på balansdagen och antagandet att säkringsnivåerna och andra variabler kommer att vara konstanta under de
kommande tolv månaderna. Säkringsinstrument är bland andra valutaterminskontrakt och valutaoptioner. Indirekta
valutaeffekter med påverkan på priser och produktflöden, som att en vara blir billigare att producera på en annan geografisk
plats, har inte beaktats i beräkningen.
75
Uppskattad valutaeffekt vid en förstärkning av euron

| Per 31 december 2022 | Per 31 december 2021
MEUR | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU
Valutakursförändring mot EUR 1 | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -10 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -10 %
Effekt på uppskattat årligt nettokassaflöde | -48 | 12 | -99 | -12 | -4 | 5 | -50 | 10 | -86 | -17 | -7 | 4
Effekt på säkringsreserven före skatt på balansdagen 2 | 26 | -6 | 42 | 3 | 1 | -3 | 28 | -4 | 37 | 4 | 2 | -2
Effekt på operativa fordringar och skulder efter säkringar 3 | 2 | — | -5 | -1 | — | — | 1 | — | -2 | — | -2 | —
Uppskattad årlig effekt på rörelseresultatet 4 | -20 | 6 | -62 | -10 | -3 | 3 | -21 | 5 | -50 | -14 | -7 | 2
1 Känslighetsanalysen för årliga nettokassaflöden i EUR, rörelsefordringar netto och tillhörande säkringar hänvisar till transaktionsrisken i EUR som uppstår till följd av kassaflöden i utländsk valuta som anges i EUR i Sverige, Tjeckien och Polen, som har en annan funktionell valuta än EUR. 2 Effekten på kassaflödessäkringsreserven i övrigt totalresultat före skatt på balansdagen är hänförlig till förändringen i verkligt värde på derivatkontrakt som räknas som kassaflödessäkringar av mycket sannolika prognosticerade transaktioner enligt IFRS 9. Det belopp som påverkar OCI kommer att återföras till det operativa resultatet när transaktionen realiseras. 3 Valutaeffekt relaterad till rörelsefordringar eller skulder netto och relaterade säkringar. 4 Den uppskattade årliga effekten på rörelseresultatet omfattar valutakurseffekter avseende operativ exponering i balansräkningen, prognosticerade kassaflöden i säkrade flöden och tillhörande säkringar. |

I följande tabell visas valutakursexponering och därmed hänförliga säkringar per den 31 december för de viktigaste valutorna.
Nettoskulden inkluderar externa låneskulder och fordringar i utländsk valuta, interna låneskulder i utländsk valuta och
lånefordringar och banktillgodohavanden. Lån som betecknas som nettoinvesteringslån enligt IAS 21 tas inte upp i tabellen,
eftersom de minskar valutaexponering på koncernnivå. Intern transaktionsexponering omfattar skulder och fordringar i utländsk
valuta som är utestående inom koncernen på rapporteringsdagen. Valutakursderivaten säkrar främst finansiella exponeringar i
balansräkningen. Ett negativt exponerat belopp i tabellen betecknar en nettoskuld i utländsk valuta.
Tabellen visar även den förväntade effekten på resultaträkningen av en försvagning av en exponerad valuta mot EUR.
Känslighetsanalysen har beräknats på basis av en rörelse på 5 % i SEK, USD, CNY och PLN. Dessa förändringar bedöms vara
rimligt möjliga förändringar i valutakurser, jämfört med balansdagens kurser. En motsvarande förstärkning av den exponerade
valutan skulle ha en ungefär lika stor motsvarande effekt. Ett negativt belopp i tabellen återspeglar en möjlig nettoförlust i
resultaträkningen och ett positivt belopp återspeglar en möjlig nettovinst. I praktiken kan det faktiska valutaresultatet skilja sig
från känslighetsanalysen nedan eftersom de exponerade beloppen kan ändras under året.
Finansiell valutaexponering och uppskattade valutaeffekter i resultaträkningen

| Per 31 december 2022 | Per 31 december 2021
MEUR | SEK | USD | CNY | PLN | CZK | SEK | USD | CNY | PLN
Nettoskuld exklusive säkringar 1 | -418 | -101 | 355 | -6 | -62 | -30 | -95 | 462 | -1
Valutasäkringar | -3 | -46 | -211 | -7 | 62 | 7 | -31 | -272 | -16
Finansiell nettoexponering | -422 | -146 | 144 | -12 | 0 | -23 | -125 | 190 | -18
Exponering för interna transaktioner |  |  |  | 138 | 45 |  |  |  |
Valutasäkringar |  |  |  | -124 | -41 |  |  |  |
Icke-operativ exponering, netto | — | — | — | 14 | 3 |  |  |  |
Valutakursförändring mot EUR | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 %
Effekt i resultaträkningen 2 | 21 | 7 | -7 | 0 | 6 | 1 | 6 | -10 | 1
1 Koncernen har betecknat vissa interna lån till kinesiska dotterbolag som nettoinvesteringslån i enlighet med IAS 21. Lånen anges i EUR, USD och CNY. Den underliggande valutavinsten eller valutaförlusten kommer att redovisas som en del av ackumulerad omräkningsjustering i eget kapital. Det nominella beloppet av nettoinvesteringslån uppgick till 398 (348) MEUR vid årets slut och minskar valutaexponeringen för relevanta valutor i tabellen ovan.
2 Vinster och förluster redovisas som en del av finansnetto i resultaträkningen.

Valutakursrisk - omräkningsrisk
Omräkningsrisk är resultatet av fluktuationer i växelkurserna som påverkar nettovärdet av Stora Ensos konsoliderade tillgångar,
skulder och resultat denominerade i utländsk valuta. Valutaomräkningsrisken minskas genom att tillgångarna, när så är möjligt,
finansieras i samma valuta som själva tillgången är i. Koncernen kan också teckna valutaterminskontrakt, valutaoptioner eller
lån i utländsk valuta för att säkra sina nettoinvesteringar i utländska enheter med andra funktionella valutor än koncernens.
Balansräkningarna i utländska dotterbolag, intressebolag och egetkapitalinstrument denominerade i utländsk valuta som
omfattas av IFRS 9 räknas om till euro enligt den kurs som råder på bokslutsdagen, vilket exponerar koncernens eget kapital för
valutakursrörelser. Omräkningsdifferenserna, liksom övriga rörelser som omräkningsdifferensen i resultaträkningen, redovisas
direkt i det egna kapitalet. Dessa ackumulerade omräkningsdifferenser redovisas vid avyttring över resultaträkningen helt eller
delvis av den utländska enheten.
Följande tabell visar den exponering för omräkningsrisk i koncernens resultaträkning som uppkommer vid omräkning av
dotterbolagens och de samägda bolagens resultaträkningar i utländsk valuta till koncernredovisningens rapporteringsvaluta.

| Per 31 december 2022 |  | Per 31 december 2021 |
MEUR | SEK | USD | BRL | CZK | CNY | SEK | USD | BRL | CZK | CNY
Omräkningsexponering i resultaträkningen | -147 | -192 | -164 | -38 | 77 | -196 | -129 | -111 | 11 | 83
Förändring i exponerad valuta med | -5 % | -5 % | -10 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -10 % | -5 % | -5 %
Effekt av omräkningsexponering på rörelseresultatet | 7 | 10 | 16 | 2 | -4 | 10 | 6 | 11 | -1 | -4

76
Nästa tabell visar omräkningsexponeringen för geografiska områden där koncernen har tillämpat säkringar för
nettoinvesteringar för att minska omräkningsexponeringen i konsoliderat eget kapital. I praktiken har koncernen även en
väsentlig osäkrad omräkningsexponering i andra geografiska områden som Sverige och Kina. Exponeringarna som använts vid
beräkningarna är baserade på det egna kapitalet denominerat i utländsk valuta och säkringsnivåerna per den 31 december.
Fullständig information om faktiska rörelser i den ackumulerade omräkningsreserven och säkringsresultat finns i Not 28
Ackumulerad omräkningsjustering och säkring av eget kapital. I känslighetsanalysen ingår effekten av valutasäkringar av
nettoinvesteringar i utländska enheter och det förutsätts att inga andra ändringar utöver valutakursförändringen har förekommit
per den 31 december varje år.
Omräkningsrisk och säkringar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Omräkningsexponering på eget kapital i USD-området 1 | 1 686 | 1 502
EUR/USD-säkringar 2 | -281 | -265
Omräkningsexponering efter säkringar | 1 405 | 1 237
Känslighetsanalys före säkringar - EUR stärks med 5 % | -84 | -75
Känslighetsanalys efter säkringar - EUR stärks med 5 % | -70 | -62
1 Inklusive det samägda bolaget Montes del Plata i Uruguay som har USD som funktionell valuta. 2 Obligationer denominerade i USD är klassificerade som säkringar av nettoinvesteringar i utländska tillgångar.

Likviditet och refinansieringsrisk
Likviditetrisk uppstår genom eventuella svårigheter att vid en given tidpunkt erhålla finansiering för verksamheten. Enligt Stora
Ensos finansieringspolicy ska den genomsnittliga löptiden på utestående lån och kreditlöften som täcker kortfristiga låneskulder
vara minst fyra år. I policyn anges vidare att koncernen ska ha banktillgodohavanden och outnyttjade kreditlimiter för att täcka
all skuld som förfaller inom de närmaste 12 månaderna, inklusive leveranskedjans finansiering och factoring. Outnyttjade
kreditlimiter och outnyttjade lån uppgick till 1 100 (700) MEUR per 31 december 2022. Under 2022 avtalades om totalt 550
MEUR i bilaterala banklån. Av dessa lån var 200 MEUR outnyttjade på balansdagen. Det syndikerade kreditfacilitetsavtalet på
700 MEUR med ett syndikat bestående av 12 banker hade ursprungligen en löptid på fem år med två ettåriga förlängningar. I
oktober 2022 utnyttjades det första förlängningsalternativet i detta avtal tillsammans med samtliga 12 banker och nytt
förfallodatum är under 2027. I maj 2022 undertecknade koncernen ett nytt syndikerat kreditfacilitetsavtal om 200 MEUR med en
löptid på ett år och med möjlighet till förlängning på sex månader. Möjligheten till förlängning utnyttjades i oktober 2022 och
därmed är nytt förfallodatum under sista kvartalet 2023. Låneavtalen används som en reserv för allmänna finansieringsbehov
inom företaget och båda är outnyttjade i sin helhet. Dessutom har Stora Enso tillgång till ytterligare långfristiga
finansieringskällor på upp till 1 050 (1 000) MEUR. Dessa omfattar framför allt tillgängliga finansieringskällor från finska
pensionsfonder.
Refinansieringsrisken, d.v.s. risken att lån som förfaller inte kan ersättas av nya lån på marknaderna, minskas genom Stora
Ensos mål att hålla en jämn förfallostruktur för utestående skulder. Tabellen nedan visar löptidsanalyser för koncernens
finansiella skulder ordnade efter hur lång tid det på bokslutsdagen är kvar till avtalad förfallodag. För beräkning av de
kommande årens kreditkostnader användes terminsräntor på balansdagen.
Återbetalningsplan för finansiella skulder på förfallodagen, inklusive ränta: 2022

MEUR | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028+ | Totalt
Obligationslån | 300 | 270 | 404 | 90 | 325 | 1 081 | 2 470
Lån från kreditinstitut | 306 | 40 | 273 | 5 | 0 | 0 | 624
Leasingskulder | 63 | 49 | 44 | 33 | 30 | 159 | 377
Övriga långfristiga skulder | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2
Långfristiga skulder inklusive kortfristig del | 668 | 361 | 721 | 128 | 355 | 1 240 | 3 472
Uppskattade kreditkostnader enligt avtal | 108 | 90 | 74 | 43 | 40 | 190 | 545
Uppskattade leasekostnader enligt avtal | 16 | 14 | 13 | 11 | 10 | 58 | 123
Återbetalningsplan för långfristiga skulder | 792 | 465 | 807 | 182 | 405 | 1 489 | 4 140
Kortfristiga låneskulder, bokfört värde | 429 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 429
Bruttoreglerade derivat - inflöde | -2 405 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -2 405
Bruttoreglerade derivat - utflöde | 2 401 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 401
Nettoreglerade derivatskulder | -4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -5
Leverantörsskulder | 1 831 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 831
Checkräkningskrediter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Uppskattade kreditkostnader enligt avtal | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6
Totalt att återbetala per 31 december 2022 | 3 050 | 464 | 807 | 182 | 405 | 1 489 | 6 398

77
Återbetalningsplan för finansiella skulder på förfallodagen, inklusive ränta: 2021

MEUR | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027+ | Totalt
Obligationslån | 0 | 300 | 293 | 427 | 98 | 1 390 | 2 508
Lån från kreditinstitut | 117 | 253 | 41 | 165 | 4 | 0 | 578
Leasingskulder | 64 | 50 | 43 | 35 | 31 | 165 | 387
Övriga långfristiga skulder | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4
Långfristiga skulder inklusive kortfristig del | 180 | 606 | 376 | 627 | 132 | 1 555 | 3 476
Uppskattade kreditkostnader enligt avtal | 73 | 72 | 63 | 55 | 39 | 218 | 521
Uppskattade leasekostnader enligt avtal | 16 | 14 | 13 | 12 | 11 | 61 | 126
Återbetalningsplan för långfristiga skulder | 269 | 693 | 452 | 693 | 182 | 1 834 | 4 123
Kortfristiga låneskulder, bokfört värde | 372 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 372
Bruttoreglerade derivat - inflöde | -1 797 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -1 797
Bruttoreglerade derivat - utflöde | 1 769 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 769
Nettoreglerade derivatskulder | 16 | 10 | 1 | 0 | 0 | 0 | 27
Leverantörsskulder | 1 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 705
Checkräkningskrediter | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1
Uppskattade kreditkostnader enligt avtal | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5
Totalt att återbetala per 31 december 2021 | 2 339 | 703 | 453 | 693 | 182 | 1 834 | 6 205

Motpartsrisker
En motpartsrisk är risken att värdet av koncernens tillgångar fluktuerar som ett resultat av att motparterna inte kan uppfylla sina
förpliktelser enligt finansiella kontrakt. Exponeringen för en motpartsrisk är den uppskattade maximala direkta förlust som Stora
Enso kan lida i händelse att en enskild motparts underlåtenhet att uppfylla sina förpliktelser. Risken minimeras genom att:
•kontrakt endast ingås med ledande finansiella institutioner och industriföretag med god kreditvärdighet
•investeringar och placeringar endast görs hos finansiella institutioner eller bolag som har minst kreditbetyg BBB-
•minst 50 % av kassa- och banktillgodohavanden eller 150 MEUR hålls hos motparter som har minst kreditbetyg A- eller
motsvarande från något av de större kreditvärderingsinstituten
•minst 75 MEUR av koncernens kassa- och banktillgodohavanden investeras hos andra motparter än den motpart hos vilken
merparten av Stora Ensos kassa- och banktillgodohavanden hålls
•kräva garanti från moderbolaget vid transaktioner med dotterbolag till ett kreditvärderat bolag
I koncernens policy för finansiell risk anges limiter för accepterad motpartsrisk baserade på det finansiella kontraktets löptid och
motpartens kreditbetyg.
Den 31 december 2022 fanns inga väsentliga riskexponeringar vad gäller motparter i derivatkontrakt, där den högsta
exponeringen i marknadsvärde mot en motpart var 41 (22) MEUR och kreditratingen A+ (A+) enligt Standard and Poor’s
kreditratingsystem.
Kundkreditrisk
Kundkreditrisk är den risk Stora Enso löper om den finansiella ställningen hos de kunder man har kontrakt med försämras.
Koncernen använder olika metoder för att minska kundkreditrisken, som till exempel remburser, förskottsbetalningar och
bankgarantier. Koncernen har även erhållit exportgarantier som täcker både politiska och kommersiella risker och som används
vid försäljning till kunder utanför OECD-området. Koncernledningen har uppfattningen att det inte föreligger någon betydande
kreditriskkoncentration för koncernen i förhållande till viss kund, motpart eller geografisk region. En åldersanalys av
kundfordringarna och därtill hänförliga avsättningar finns i Not 17 Fordringar.
Råvaruprisrisk
Utestående råvarusäkringar

| 31 december 2022 | 31 december 2021
| Underligga nde mängd säkrad råvara | Genomsnittl igt säkrat råvarupris | Säkrat nominellt värde i MEUR | Verkligt värde MEUR | Underligga nde mängd säkrad råvara | Genomsnitt ligt säkrat råvarupris | Säkrat nominellt värde i MEUR | Verkligt värde MEUR
Elektricitetsinköp |  |  |  |  |  |  |  |
- Norden | 175 200 MWh | EUR 29,1 | 5 | 18 | 438 000 MWh | EUR 29,02 | 13 | 15
- Centraleuropa |  |  |  |  | 87 600 MWh | EUR 43,06 | 4 | 12
Oljeinköp | 200 474 fat | USD 73,5 | 14 | — | 189 808 fat | USD 58,06 | 10 | 2

Koncernen är exponerad för svängningar i råvaru- och energipriser som kommer att påverka koncernens lönsamhet.
Säkringsinstrument för elektricitet, naturgas och olja är en del av koncernens hantering av energiprisrisken, medan storleken på
andra råvaruprisrisker uppskattas och säkras om det är ekonomiskt möjligt. Förutom med säkringsinstrument för elektricitet
hanterar koncernen elprisrisken genom att ingå långsiktiga fysiska inköpsavtal med fasta priser och genom att äga 15,6 % av
aktierna i Pohjolan Voima Oy (PVO), som är en privatägd grupp av företag i den finska energisektorn. På balansdagen uppgick
det verkliga värdet av aktierna till 1 423 (900) MEUR. Det verkliga värdet på dessa aktier är beroende av elpriserna och
behandlas mer i detalj i Not 14 Aktieinstrument.
78
En ändring med 10 % av priserna för energi och råvaror skulle innebära en ändring motsvarande 6 (6) MEUR i det verkliga
värdet av råvarusäkringar som visas i tabellen ovan. Huvuddelen av förändringarna i det verkliga värdet, efter skatt, redovisas
direkt i eget kapital under säkringsreserver till dess att kontrakten förfaller och resultatet redovisas i resultaträkningen. De
uppskattade värdena återspeglar bara hur känsliga finansiella instrument avseende råvaror är för marknadsrisken, inte
koncernens hela exponering för råvaru- och energiprisrisker i stort, eftersom de underliggande inköpen inte är finansiella
instrument som omfattas av IFRS 7. De energi- och råvarukontrakt som gällde vid årsskiftet 2022, inklusive både finansiella
säkringar och fysiska inköpsavtal med fasta priser, förfaller mellan 2023 och 2024. De kontrakt som gällde 2021 skulle förfalla
mellan 2022 och 2024.
I ett fö̈rsök att minska exponeringen för övriga råvaruprisrisker hänförliga till träfiber är koncernen också en stor aktieägare i
skogsbolag i Norden. I Sverige äger koncernen 1,4 miljoner hektar skogsmark. Dessutom äger Stora Enso 41 % av aktierna i
Tornator Oyj, som är en stor skogsägare i Finland. Koncernens andel i Tornator redovisas som ett intressebolag och behandlas
mer i detalj i Not 13 Intressebolag. Koncernens skogstillgångar behandlas mer i detalj i Not 12 Skogstillgångar.
Aktiekursrisk
Koncernen har vissa investeringar i börsnoterade värdepapper. För närvarande gäller detta aktier i Packages Ltd i Pakistan.
Marknadsvärdet på dessa aktieinvesteringar var vid årsskiftet 8 (13) MEUR. Förändringar i marknadsvärdet för dessa
investeringar redovisas, efter skatt, direkt i eget kapital i aktier under övrigt totalresultat. Mer detaljerad information om
börsnoterade värdepapper finns i Not 14 Aktieinstrument.
Kapitalhanteringsrisk
Stora Ensos skuldstruktur är inriktad mot kapitalmarknader och banker. Koncernens mål för kapitalhanteringen är både att
säkerställa företagets förmåga att fortsätta verksamheten för att ge vinst till aktieägare och fördelar för andra intressenter och
att behålla en optimal kapitalstruktur för att minska kapitalkostnaden. För att behålla eller justera kapitalstrukturen kan
koncernen, förutsatt att aktieägarna godkänner det, variera utdelningarna till aktieägarna, återköpa egna aktier på
finansmarknaderna, återbetala kapital till aktieägarna, emittera nya aktier eller sälja tillgångar för att minska skuldsättningen.
Koncernens mål är att hålla en jämn utdelningsnivå i linje med den långsiktiga resultatutvecklingen med målet att dela ut 50 %
av nettoresultatet exklusive värdering till verkligt värde över en konjunkturcykel.
Koncernen följer upp sitt kapital utifrån ett mål för nettoskuldsättningsgraden på 0,60 eller mindre och strävar efter att kvoten
av nettoskuld/operativt EBITDA ligger kvar under 2,0, vilket indikerar en stabil finansiell ställning och finansiell flexibilitet.
Kapitalstruktur

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Räntebärande skulder | 3 972 | 3 938
Räntebärande tillgångar | 2 122 | 1 629
Nettoskuld | 1 850 | 2 309
Eget kapital hänförligt till moderbolagets aktieägare | 12 532 | 10 683
Operativt EBITDA 1 | 2 529 | 2 184
Skuldsättningsgrad | 0,15 | 0,22
Nettoskuld/operativt EBITDA | 0,73 | 1,06
1 Definitionen för operativt EBITDA finns i avsnittet om icke IFRS-baserade nyckeltal i verksamhetsberättelsen. |  |

Stora Ensos samägda företag Montes del Plata och koncernens dotterbolag Stora Enso (Guangxi) Packaging and Forestry
Company Ltd. har uppnått de finansiella villkoren hänförliga till förhållandet mellan skulder och tillgångar under de rapporterade
perioderna. Det finns inga andra åtaganden i koncernens finansieringsavtal.
79
Not 25 Verkligt värde
Redovisningsprinciper
Finansiella tillgångar
Koncernen klassificerar sina finansiella tillgångar i tre kategorier: upplupet anskaffningsvärde, verkligt värde via övrigt
totalresultat och verkligt värde via resultaträkningen. Klassificeringen görs enligt IFRS 9 och ledningen beslutar om hur
investeringar ska klassificeras vid första redovisningstillfället.
Med investeringar i skuldinstrument görs klassificeringen baserat på affärsmodell och skuldinstrumentens avtalsenliga
kassaflöden. Investeringar i skuldinstrument, inom ramen för en affärsmodell vars mål är att inneha finansiella instrument för att
inkassera avtalsenliga kassaflöden som endast utgör betalning av kapitalbelopp och ränta, klassificeras som upplupet
anskaffningsvärde och redovisas som omsättnings- eller anläggningstillgångar i koncernens rapport över finansiell ställning.
Investeringar i skuldinstrument inom ramen för en affärsmodell vars mål är att inneha finansiella instrument, dels för att sälja
finansiella instrument, dels för att inkassera avtalsenliga kassaflöden som endast utgör betalning av kapitalbelopp och ränta,
klassificeras som verkligt värde via övrigt totalresultat och redovisas som omsättnings- eller anläggningstillgångar i koncernens
rapport över finansiell ställning.
Koncernens investeringar i egetkapitalinstrument, såsom noterade och onoterade värdepapper, klassificeras som verkligt
värde via resultaträkningen, såvida inte koncernen vid investeringen har valt att i enlighet med IFRS 9 klassificera
investeringarna som verkligt värde via övrigt totalresultat, där endast intäkt av utdelningar redovisas i resultaträkningen.
Investeringar som inte värderas till upplupet anskaffningsvärde eller till verkligt värde via övrigt totalresultat klassificeras som
verkligt värde via resultaträkningen och är därför värderade till verkligt värde i koncernens resultaträkning och redovisas som
omsättnings- eller anläggningstillgångar i koncernens rapport över finansiell ställning.
Finansiella skulder
Koncernens finansiella skulder klassificeras som upplupet anskaffningsvärde eller verkligt värde via resultaträkningen.
Finansiella skulder värderas till upplupet anskaffningsvärde om inte koncernen har beslutat att använda alternativet verkligt
värde för att beteckna en finansiell skuld som värderas till verkligt värde via resultaträkningen.
Derivat
Derivata finansiella tillgångar och skulder värderas till verkligt värde och klassificeras som verkligt värde via resultaträkningen
om koncernen har använt säkringsredovisning till verkligt värde via övrig totalinkomst enligt IFRS 9. Finansiella
derivatinstrument och säkringsredovisning behandlas mer i detalj i Not 27 Derivat.
Verkligt värde på finansiella instrument
De verkliga värdena på börsnoterade derivat och noterade värdepapper baseras på balansdagens noterade marknadspriser.
De verkliga värdena på ränteswappar beräknas som nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden. Verkligt värde på
valutaterminskontrakt fastställs utifrån balansdagens valutaterminskurs. Mer information om värderingsprinciperna för finansiella
derivatinstrument finns i Not 27 Derivat.
Vid bedömning av verkligt värde på onoterade derivat och andra finansiella instrument använder koncernen flera olika
metoder och gör antaganden utifrån marknadsförhållandena varje balansdag. Noterade marknadspriser eller
återförsäljningspriser för identiska eller liknande instrument används för långfristiga skulder. Andra tekniker, till exempel
optionsvärderingsmodeller och uppskattat diskonterat värde på framtida kassaflöden, används för att fastställa verkliga värden
på övriga finansiella instrument. För finansiella tillgångar och skulder med en löptid på mindre än ett år antas de nominella
värdena, minus eventuella uppskattade kreditjusteringar, ligga nära de verkliga värdena. Finansiella skulders verkliga värde
uppskattas för upplysningsändamål genom diskontering av de framtida avtalsmässiga kassaflödena till de aktuella
marknadsräntor som koncernen har tillgång till för liknande finansiella instrument.
Inköp och försäljning av finansiella instrument redovisas på affärsdagen, vilket är det datum då koncernen förbinder sig att
köpa eller sälja det finansiella instrumentet. Finansiella instrument tas bort från balansen när rättigheterna att erhålla
kassaflöden från de finansiella instrumenten har löpt ut eller överförts, och då koncernen väsentligen har överfört risker,
skyldigheter och nytta förenade med äganderätten till den finansiella tillgången eller skulden.
Verkligt värde-hierarkin
Koncernen använder följande hierarki för att bestämma och ge upplysningar om verkligt värde på finansiella instrument utifrån
värderingsteknik:
•Nivå 1: noterade (ojusterade) priser på aktiva marknader för identiska tillgångar eller skulder
•Nivå 2: andra tekniker genom vilka alla indata som har en väsentlig inverkan på det redovisade värdet går att observera,
direkt eller indirekt
•Nivå 3: metoder som använder indata som har en väsentlig inverkan på de redovisade verkliga värden som inte är baserade
på observerbara marknadsdata
Koncernen utvärderar kategoriseringen av sina värderingar till verkligt värde i förhållande till verkligt värde-hierarkin på
regelbunden basis i slutet av redovisningsperioden. Varken under 2022 eller 2021 har det varit några förflyttningar mellan Nivå
1 och 2 i verkligt värde-hierarkin och inga förflyttningar till eller från Nivå 3. Se Not 14 Aktierelaterade instrument för mer
information om avstämning av verkliga värden på noterade och onoterade värdepapper på nivå 3.
80
Redovisade värden för finansiella tillgångar och skulder enligt kategori: 2022

|  | Verkligt | Verkligt |  |  |  |  |  |  |  |
| Upplupet | värde via | värde via | Redovisade |  |  | Verkligt värde-hierarkin |  |
| anskaff- | övrigt total- | resultat- | värden, | Verkligt |  |  |  |  |  |
MEUR | ningsvärde | resultat | räkningen | totalt | värde |  | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 |  | Not
Finansiella tillgångar |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Noterade värdepapper | — | 8 | — | 8 | 8 |  | 8 | — | — |  | 14
Onoterade värdepapper | — | 1 423 | 14 | 1 437 | 1 437 |  | — | — | 1 437 |  | 14
Långfristiga lånefordringar | 92 | 28 | — | 120 | 120 |  | — | 28 | — |  | 26
Derivattillgångar | — | 28 | — | 28 | 28 |  | — | 28 | — |  |
Lånefordringar | 92 | — | — | 92 | 92 |  | — | — | — |  |
Kundfordringar och övriga rörelsefordringar | 1 138 | 66 | — | 1 204 | 1 204 |  | — | 66 | — |  | 17
Kortfristiga räntebärande fordringar | 10 | 50 | 16 | 77 | 77 |  | — | 67 | — |  | 26
Derivattillgångar | — | 50 | 16 | 67 | 67 |  | — | 67 | — |  |
Övriga kortfristiga fordringar | 10 | — | — | 10 | 10 |  | — | — | — |  |
Kassa- och banktillgodohavanden | 1 917 | — | — | 1 917 | 1 917 |  | — | — | — |  |
Totalt | 3 157 | 1 576 | 30 | 4 763 | 4 763 |  | 8 | 161 | 1 437 |  |

|  | Verkligt | Verkligt |  |  |  |  |  |  |  |
| Upplupet | värde via | värde via | Redovisade |  |  | Verkligt värde-hierarkin |  |
| anskaff- | övrigt total- | resultat- | värden, | Verkligt |  |  |  |  |  |
MEUR | ningsvärde | resultat | räkningen | totalt | värde |  | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 |  | Not
Finansiella skulder |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Långfristiga räntebärande skulder | 2 792 | — | — | 2 792 | 2 749 |  | — | — | — |  | 26
Kortfristig del av långfristiga skulder | — | — | — | 0 | — |  | — | — | — |  |
Derivatskulder | 2 792 | — | — | 2 792 | 2 748 |  | — | — | — |  |
Långfristig skuld | 667 | — | — | 667 | 667 |  | — | — | — |  | 26
Kortfristiga räntebärande skulder | 462 | 30 | 20 | 513 | 513 |  | — | 50 | — |  | 26
Derivatskulder | — | 30 | 20 | 50 | 50 |  | — | 50 | — |  |
Kortfristig skuld | 462 | — | — | 462 | 462 |  | — | — | — |  |
Leverantörsskulder och övriga operativa skulder | 2 076 | — | — | 2 076 | 2 076 |  | — | — | — |  | 23
Checkräkningskrediter | — | — | — | 0 | 0 |  | — | — | — |  |
Totalt | 5 998 | 30 | 20 | 6 048 | 6 005 |  | — | 51 | — |  |

Enligt IFRS redovisas derivat som verkligt värde via resultaträkningen. I ovan uppställningar över tillgångar och skulder visas derivat som redovisas som kassaflödessäkringar som
verkligt värde i övrigt totalresultat, i linje med hur de redovisas för den effektiva delen.
81
Redovisade värden för finansiella tillgångar och skulder enligt kategori: 2021

|  | Verkligt | Verkligt |  |  |  |  |  |  |  |
| Upplupet | värde via | värde via | Redovisade |  |  | Verkligt värde-hierarkin |  |
| anskaff- | övrigt total- | resultat- | värden, | Verkligt |  |  |  |  |  |
MEUR | ningsvärde | resultat | räkningen | totalt | värde |  | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 |  | Not
Finansiella tillgångar |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Noterade värdepapper | — | 13 | — | 13 | 13 |  | 13 | — | — |  | 14
Onoterade värdepapper | — | 900 | 5 | 905 | 905 |  | — | — | 905 |  | 14
Kortfristiga räntebärande fordringar | 45 | 6 | — | 51 | 51 |  | — | 6 | — |  | 26
Derivattillgångar | — | 6 | — | 6 | 6 |  | — | 6 | — |  |
Lånefordringar | 45 | — | — | 45 | 45 |  | — | — | — |  |
Kundfordringar och övriga rörelsefordringar | 1 110 | 39 | — | 1 149 | 1 149 |  | — | 39 | — |  | 17
Kortfristiga räntebärande fordringar | 52 | 31 | 1 | 84 | 84 |  | — | 32 | — |  | 26
Derivatskulder | — | 31 | 1 | 32 | 32 |  | — | 32 | — |  |
Övriga kortfristiga fordringar | 52 | — | — | 52 | 52 |  | — | — | — |  |
Kassa- och banktillgodohavanden | 1 481 | — | — | 1 481 | 1 481 |  | — | — | — |  |
Totalt | 2 687 | 990 | 6 | 3 683 | 3 683 |  | 13 | 77 | 905 |  |

|  | Verkligt | Verkligt |  |  |  |  |  |  |  |
| Upplupet | värde via | värde via | Redovisade |  |  | Verkligt värde-hierarkin |  |
| anskaff- | övrigt total- | resultat- | värden, | Verkligt |  |  |  |  |  |
MEUR | ningsvärde | resultat | räkningen | totalt | värde |  | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 |  | Not
Finansiella skulder |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Långfristiga räntebärande skulder | 3 284 | 7 | 23 | 3 313 | 3 618 |  | — | 30 | — |  | 26
Derivatskulder | — | 7 | 23 | 30 | 30 |  | — | 30 | — |  |
Långfristig skuld | 3 284 | — | — | 3 284 | 3 589 |  | — | — | — |  |
Kortfristig del av långfristiga skulder | 180 | — | — | 180 | 180 |  | — | — | — |  | 26
Kortfristiga räntebärande skulder | 403 | 35 | 7 | 444 | 444 |  | — | 42 | — |  | 26
Derivatskulder | — | 35 | 7 | 42 | 42 |  | — | 42 | — |  |
Kortfristig skuld | 403 | — | — | 403 | 403 |  | — | — | — |  |
Leverantörsskulder och övriga operativa skulder | 1 960 | — | — | 1 960 | 1 960 |  | — | — | — |  | 23
Checkräkningskrediter | 1 | — | — | 1 | 1 |  | — | — | — |  |
Totalt | 5 827 | 42 | 29 | 5 899 | 6 204 |  | — | 71 | — |  |

Enligt IFRS redovisas derivat som verkligt värde via resultaträkningen. I ovan uppställningar över tillgångar och skulder visas derivat som redovisas som kassaflödessäkringar som
verkligt värde i övrigt totalresultat, i linje med hur de redovisas för den effektiva delen.
I de tidigare tabellerna uppskattas det verkliga värdet till samma belopp som det redovisade värdet för kortfristiga finansiella
tillgångar och kortfristiga finansiella skulder, som kundfordringar och leverantörsskulder, på grund av deras korta löptid och
begränsade kreditrisk. Det verkliga värdet på långfristiga lånefordringar, som betraktas som en värdering av verkligt värde på
nivå 2, baseras på en analys av diskonterade kassaflöden. Det verkliga värdet på icke-derivata räntebärande skulder, som
betraktas som en värdering till verkligt värde på nivå 2, beräknas utifrån en diskonterad kassaflödesanalys där
avkastningskurvorna som är observerbara i normalt angivna intervall används som en diskonteringsfaktor i modellen.
Avstämning av verkliga värden på finansiella tillgångar och skulder på nivå 3

MEUR | 2022 | 2021
Finansiella tillgångar |  |
Ingående balans per 1 januari | 905 | 401
Omklassificeringar | -1 | 0
Vinster/förluster redovisade i övrigt totalresultat | 523 | 504
Tillägg | 10 | 1
Utgående balans per 31 december | 1 437 | 905

Koncernen hade inga finansiella skulder på nivå 3 den 31 december 2022.
82
Not 26 Räntebärande tillgångar och skulder
Redovisningsprinciper
Räntebärande tillgångar - Lånefordringar
Lånefordringar är skuldinstrument med fastställda eller fastställbara återbetalningar som inte noteras på en aktiv marknad. De
redovisas först till verkligt värde och därefter till upplupet anskaffningsvärde. Avsättning för förväntade kreditförluster beräknas
enligt anvisningarna i IFRS 9, där avsättningen baseras på förväntade kreditförluster under kommande tolvmånadersperiod
såvida inte kreditrisken har ökat väsentligt sedan den först redovisades. En väsentlig ökning av kreditrisken bedöms genom att
jämföra risken för betalningsunderlåtelse av det finansiella instrumentet på balansdagen med motsvarande risk för
betalningsunderlåtelse när den först redovisades. Koncernen kan till exempel utgå från finansmarknadens pris på kreditswappar
(CDS) för att göra riskbedömningar.
Ränteinkomster på lånefordringar redovisas som finansiella intäkter och kostnader. Lånefordringar som förfaller till betalning
inom 12 månader redovisas som omsättningstillgång under räntebärande fordringar och de som förfaller efter 12 månader som
anläggningstillgångar under långfristiga räntebärande lånefordringar.
Räntebärande skulder
Räntebärande skulder redovisas först till verkligt värde, netto efter avdrag för transaktionskostnader. I efterföljande perioder
värderas räntebärande skulder till upplupet anskaffningsvärde enligt effektivräntemetoden. Eventuella skillnader mellan intäkter
efter avdrag för transaktionskostnader och återbetalningsvärde redovisas löpande i koncernens resultaträkning under lånens
löptid. Räntekostnaderna ackumuleras och redovisas i resultaträkningen för respektive period.
Räntebärande skulder med en ursprunglig löptid längre än tolv månader klassificeras som långfristiga räntebärande skulder i
koncernens rapport över finansiell ställning, men återbetalningar som förfaller inom tolv månader redovisas i kortfristiga skulder
under kortfristig del av långfristiga skulder. Kortfristiga företagscertifikat, banklån och andra räntebärande lån för vilka den
ursprungliga löptiden är mindre än tolv månader redovisas i kortfristiga skulder under räntebärande skulder.
Leasingskulder
När ett kontrakt tecknas bedömer koncernen om kontraktet är, eller delvis innebär, ett leasingavtal. Ett kontrakt är, eller
innehåller, ett leasingavtal om kontraktet överför rätten att kontrollera användningen av en specifik tillgång för en viss tidsperiod
i utbyte mot betalning. Leasingskulder kapitaliseras initialt när leasingperioden börjar och värderas till det aktuella värdet av de
leasingavgifter som inte betalats vid leasingperiodens början, diskonterat till koncernens låneräntesats. Tillämpad leasingperiod
är lika med den period under vilken avtalet inte kan sägas upp utom i de fall då koncernen i princip vet att kontraktet kommer att
förnyas. Koncernen fördelar kontraktets ersättningsbelopp på de olika leasingdelarna och räknar av delar som inte avser
leasing i den mån de går att identifiera. Leasingvillkoren förhandlas individuellt och kan innehålla ett brett utbud av olika villkor.
Leasingskulderna värderas sedan till upplupet anskaffningsvärde enligt effektivräntemetoden. Leasingbetalningen fördelas
mellan skulder och finansiella kostnader så att räntebetalningarna på den utestående skulden blir proportionella. Leasingskulder
omvärderas främst när framtida betalningar förändras på grund av ändringar i index eller räntesats eller om koncernens
bedömning av huruvida man ska utnyttja en option för förlängning av avtalet förändras. När leasingskulden omvärderas görs
vanligen en motsvarande justering av det bokförda värdet för ROU-tillgången.
Koncernen har valt att inte redovisa leasingskulder för leasingavtal omfattande 12 månader eller mindre, eller leasingavtal för
tillgångar av mindre värde. Leasingavtal för lågt värderade tillgångar gäller huvudsakligen dator- och kontorsutrustning, vissa
fordon och maskiner och annat av mindre värde. Koncernen redovisar leasingavgifter i anslutning till leasingavtalen som en
kostnad som fördelas proportionerligt över leasingperioden.
Hantering av referensräntereformen och tillhörande risker
Det pågår en global reform av referensräntor som innebär att befintliga referensräntor enligt IBOR ersätts av alternativa riskfria
räntor. Omställningen förväntas endast ge begränsade effekter på koncernens externa avtal. Koncernen har exponeringar mot
IBOR i sina finansiella instrument som kommer att ersättas eller förändras som en del av denna reform. Koncernens främsta
exponering mot IBOR den 31 december 2022 indexerades till USD LIBOR och hänförligt belopp för räntebärande skulder den
31 december 2022 var 211 (189) MEUR. USD LIBOR kommer att upphöra efter juni 2023.
Koncernen följer övergångsprocessen från IBOR till nya referensräntor genom att granska de totala beloppen i avtalen som
ännu inte har överförts till en alternativ referensränta. De förväntade effekterna är begränsade och gäller främst långfristiga
låneskulder. Koncernens finansiella instrument indexeras främst till referensräntorna från EURIBOR och STIBOR och dessa
förväntas finnas kvar tills vidare.
Räntebärande tillgångar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Noterade värdepapper | 8 | 13
Långfristiga derivattillgångar | 28 | 6
Långfristiga insättningar | 48 | 42
Långfristiga lån till intressebolag | 2 | 2
Övriga långfristiga lånefordringar | 41 | 1
Långfristiga räntebärande fordringar, totalt | 128 | 64
Kortfristiga derivattillgångar | 66 | 32
Kortfristiga insättningar | 0 | 49
Övriga kortfristiga lånefordringar | 11 | 3
Kassa- och banktillgodohavanden | 1 917 | 1 481
Kortfristiga räntebärande fordringar, totalt | 1 994 | 1 565
Räntebärande fordringar, totalt | 2 122 | 1 629

83
Den genomsnittliga årsräntan för insättningar och lånefordringar under 2022 var cirka 1,0% (0,1%). I kortfristiga räntebärande
fordringar ingick upplupen ränta på 10 (3) MEUR per 31 december 2022. Koncernen bedömer att det inte har skett någon
väsentlig ökning av kreditrisken med hänsyn till räntebärande insättningar och investeringar sedan det första
redovisningstillfället. Avsättningen baseras därför på förväntade kreditförluster under kommande tolvmånadersperiod.
Som en del av Övriga långfristiga lånefordringar utgör 41 MEUR fordringar, netto efter nedskrivningsavsättning, som
uppkommit genom försäljningen av den ryska verksamheten. Fordringarna kommer att mottas i form av delbetalningar under
kommande perioder. Dessa fordringar redovisades när de uppkom till verkligt värde (58 MEUR) med hjälp av en
diskonteringsränta på 27,1 % och överförs i balansräkningen till upplupet anskaffningsvärde. På balansdagen redovisades en
avsättning för förväntade kreditförluster på 7 MEUR i resultaträkningen, baserat på förväntade kreditförluster för 12 månader.
Värderingen till verkligt värde av dessa fordringar och utvärderingen av kreditrisk och betalningsförmåga är föremål för en
betydande grad av bedömning.
Räntebärande skulder

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Obligationslån | 2 460 | 2 497
Lån från kreditinstitut | 623 | 577
Leasingskulder | 375 | 387
Derivata finansiella skulder (se Not 25) | 0 | 30
Övriga långfristiga skulder | 2 | 4
Långfristiga räntebärande skulder, inklusive kortfristig del | 3 459 | 3 493
Kortfristiga låneskulder | 429 | 372
Räntekostnader | 35 | 34
Derivatskulder (se Not 25) | 49 | 38
Checkräkningskrediter | 0 | 1
Räntebärande skulder, totalt | 3 972 | 3 938
MEUR | 2022 | 2021
Redovisat värde 1 januari 1 | 3 938 | 4 756
Omräkningsdifferenser i ingående balans | -4 | 120
Erhållna likvider från nya långfristiga lån | 366 | 19
Återbetalning av långfristiga skulder | -351 | -862
Anskaffningar, leasingskulder | 45 | 33
Återbetalning av leasingskulder och ränta | -73 | -88
Erhållna likvider från/återbetalningar av kortfristiga låneskulder | 75 | -73
Förändring i ränteskulder | 19 | 16
Förändring i derivatskulder | -19 | 38
Avyttringar och klassificering som innehav för försäljning | -5 | -1
Övrigt | 8 | 2
Omräkningsdifferenser under året | -28 | -22
Räntebärande skulder, totalt | 3 972 | 3 938

1 Tabellformatet har uppdaterats för att tydligare visa den förändring i skulder som uppstår genom kassaflödeshändelser och icke-kassaflödespåverkande händelser. De jämförande
siffrorna har omräknats i enlighet med detta.
Händelser under 2022 och 2021
Under 2022 avtalades om totalt 550 MEUR i bilaterala banklån. Löptiderna för de här lånen varierar från 18 månader till 3 år
med möjlighet till förlängning. Likvider från de här lånen används för allmänna finansieringsbehov inom företaget och 200
MEUR av dessa lån var outnyttjade på balansdagen. Stora Enso återbetalade lån från kreditinstitut enligt förfalloplanen med ett
nominellt belopp av 289 MEUR under 2022.
I maj 2022 undertecknade Stora Enso ett nytt syndikerat kreditfacilitetsavtall om 200 MEUR med en löptid på ett år och med
möjlighet till förlängning på sex månader, som utnyttjades i oktober 2022.
I december 2021 tecknade Stora Enso ett nytt kreditfacilitetsavtal på 700 MEUR med 12 affärsbanker. Lånet förfaller om fem
år och kan förlängas med ett år i taget vid två tillfällen. Priset är delvis kopplat till uppnådda utsläppsmål inom scope 1, 2 och 3.
I oktober 2022 utnyttjades den första möjligheten till förlängning i detta avtal tillsammans med samtliga 12 banker och nytt
förfallodatum är nu under 2027. Samtidigt upphörde det befintliga syndikerade kreditfacilitetsavtalet på 600 MEUR som
ursprungligen hade ett förfallodatum 2023.Stora Enso har det gröna ramverket Green Bond som en del av sitt arbete för en
hållbar ekonomi. Målet är att erbjuda en låneform som stödjer hållbarhetsfokuserade investerare i räntebärande instrument och
att rapportera direkt klimatpåverkan av vissa investeringar och affärsaktiviteter.
Under 2021 återbetalade Stora Enso flera lån från kreditinstitut före förfallodatum. Det totala beloppet för lån och obligationer
uppgick till ett nominellt värde på 911 MEUR. Detta medförde en initial modifieringsförlust, netto, på 7 MEUR som redovisas i
resultaträkningen.
Räntebärande skulder - löptider, räntesatser och valuta
Stora Ensos lån har olika löptider. Det kortaste förfaller 2023 och det längsta 2036. Lånen har antingen fast eller rörlig ränta
mellan 0,5% (0,5%) och 7,3% (7,3%). Den genomsnittliga låneräntan för hela året uppgick vid årsskiftet till 3,2% (3,0%) med en
ränta på 3,3% på balansdagen. En del av Stora Ensos lån har ändrats från rörlig till fast ränta genom ränte- och valutaswappar.
Huvuddelen av koncernens lån anges i EUR, USD, SEK eller CNY. Mer information om löptiderna för koncernens lån finns i Not
24 Hantering av finansiell risk.
84
Nettoskuld
År 2022 minskade de räntebärande nettoskulderna, inklusive tillgångar som innehas för försäljning, med 456 MEUR (minskade
med 611 MEUR) till 1 854 (2 309) MEUR. Räntebärande nettoskulder är lika med totala räntebärande skulder minus totala
räntebärande tillgångar, till exempel banktillgodohavanden och insättningar. Kassa- och banktillgodohavanden efter avdrag för
checkräkningskrediter ökade med 437 MEUR (minskade med 175 MEUR) till 1 917 (1 480) MEUR per 31 december 2022. År
2022 var det totala kassautflödet för leasing 73 (88) MEUR, inklusive ett räntebelopp på 17 (17) MEUR.
Kvoten nettoskuld/operativt EBITDA för de senaste 12 månaderna var 0,7 (1,1). Skuldsättningsgraden vid årets slut var 0,15
(0,22).
Obligationslån

Emitterat/Förfallodatum | Beskrivning av lån | Räntesats % | Valutasl ag | Emitterat nominellt värde | Utestående per 31 december | Bokfört värde per 31 december
|  |  |  | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Alla skulder innehas av moderbolaget | Valuta, miljoner | MEUR
Fast ränta |  |  |  |  |  |  |  |
2006-2036 | Global 7.250% Notes 2036 | 7,25 | USD | 300 | 300 | 300 | 278 | 262
2016-2023 | Euro Medium Term Note | 2,125 | EUR | 300 | 300 | 300 | 300 | 300
2017-2027 | Euro Medium Term Note | 2,5 | EUR | 300 | 300 | 300 | 299 | 299
2018-2028 | Euro Medium Term Note | 2,5 | EUR | 300 | 300 | 300 | 299 | 298
2019-2024 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 1,875 | SEK | 1 750 | 1 750 | 1 750 | 157 | 171
2020-2025 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 2,375 | SEK | 1 550 | 1 550 | 1 550 | 140 | 152
2020-2030 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 0,625 | EUR | 500 | 500 | 500 | 495 | 495
Obligationslån med fast ränta, totalt |  |  |  | 1 968 | 1 976
Rörlig ränta |  |  |  |  |  |  |
2015-2025 | Euro Medium Term Note | Euribor+2.25 | EUR | 125 | 125 | 125 | 125 | 125
2015-2027 | Euro Medium Term Note | Euribor+2.35 | EUR | 25 | 25 | 25 | 25 | 25
2019-2024 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+1.45 | SEK | 1 250 | 1 250 | 1 250 | 112 | 122
2019-2026 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+1.60 | SEK | 1 000 | 1 000 | 1 000 | 90 | 97
2020-2025 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+2.20 | SEK | 1 550 | 1 550 | 1 550 | 140 | 152
Obligationslån med rörlig ränta, totalt |  |  |  |  |  |  | 492 | 521
Obligationslån, totalt |  |  |  |  |  |  | 2 460 | 2 497

85
Not 27 Derivat
Redovisningsprinciper
Finansiella derivatinstrument och säkringsredovisning
Finansiella derivatinstrument redovisas initialt till verkligt värde i koncernens balansräkning och värderas sedan till verkligt värde
vid varje bokslut enligt metoder som beskrivs i denna not. Derivatkontrakt med löptid på mer än 12 månader klassificeras som
långfristiga räntebärande fordringar och skulder, och kontrakt som förfaller inom 12 månader redovisas som kortfristiga
räntebärande fordringar och skulder.
Vid tecknandet av derivatkontrakt anger koncernen om de är avsedda för säkring av mycket sannolika prognostiserade
transaktioner eller fasta åtaganden (kassaflödessäkringar), säkring av exponering för förändringar i verkligt värde av redovisade
tillgångar eller skulder (verkligt värde-säkringar), säkring av nettoinvesteringar i utländska enheter eller om de är
derivatinstrument som inte uppfyller kraven för att redovisas som säkringar enligt IFRS 9. Vilken metod som används för
redovisning av de vinster eller förluster som derivatinstrumenten resulterar i beror på vad det är som har säkrats.
När säkringen påbörjas dokumenterar koncernen förhållandet mellan säkringsinstrumentet och den säkrade posten, liksom
målet för risksäkringen och strategin för att genomföra olika säkringstransaktioner. I processen ingår att länka alla finansiella
instrument som definierats som säkringar till en viss tillgång eller skuld, till specifika antaganden eller mycket sannolika
prognostiserade transaktioner för att kontrollera och dokumentera förhållandet mellan den säkrade posten och
säkringsinstrumentet i enlighet med IFRS 9. Koncernen dokumenterar också sin kvalitativa bedömning vid säkringstillfället av
hur effektiva de derivat som används som säkring är för att kompensera för förändringar i verkligt värde eller kassaflöden i
säkrade poster. Säkringarnas effektivitet bedöms i enlighet med kraven i IFRS 9.
Säkringsgraden för säkringsförhållanden är vanligen 1:1. För valuta och råvaruprissäkringar använder koncernen en
säkringsdefinition där säkringsinstrumentets viktigaste villkor och det som säkras sammanfaller när det gäller nominellt belopp
och tidsaspekt. När det gäller räntesäkring sammanfaller basräntesatsen i swapkontrakt och den underliggande skulden.
Eftersom säkringarnas viktigaste villkor och de underliggande riskerna matchar varandra anses säkringsinstrumenten kunna
kompensera för förändringar som har med väntade transaktioner att göra.
Möjliga orsaker till att valuta- och råvaruprissäkringar inte blir effektiva har framförallt att göra med att den förutsedda
transaktionen inte sker med det belopp eller vid den tidpunkt man väntat sig. Vid räntesäkringar kan valutaspridning eller det
initiala verkliga värdet på säkringsinstrumentet när det definieras leda till ineffektivitet som redovisas i resultaträkningen. Möjliga
källor till ineffektivitet för alla nämnda säkringar innefattar också kreditriskpåverkan som är dominerande när det gäller
förändringar i verkligt värde hänförliga till förhållandet mellan säkringsinstrumentet och den säkrade posten.
Kassaflödessäkringar
De derivat som används för valutakurssäkring av betalningsflöden är främst terminskontrakt och valutaoptioner. Swappar
används främst för säkring av råvaror och räntor. Under 2022 och 2021 tecknade koncernen inte några nya kontrakt för
ränteswappar.
Förändringar i verkligt värde av derivat som definierats som och får redovisas som kassaflödessäkringar, och bedöms som
effektiva, redovisas i en särskild kategori av eget kapital i övrigt totalresultats reserv för kassaflödessäkringar, vars förändringar
visas i koncernens resultaträkning. För valutaswappar har både avistadelen och terminspåslag inkluderats i definitionen av
säkringen. När det gäller valutaoptioner ingår inte tidsvärdet i definitionen av säkringen. Det är endast optionens
realvärdeskomponent som definieras som säkringsinstrument. Förändringar i valutaoptioners tidsvärde redovisas som kostnad
för säkringsreserv i övrigt totalresultat (OCI). Ett derivats ackumulerade vinst eller förlust som avräknats mot eget kapital
överförs till koncernens resultaträkning och klassificeras som en intäkt eller kostnad i samma period som den säkrade posten
påverkar resultaträkningen. Orealiserade vinster och förluster i samband med kassaflödessäkringar förväntas redovisas via
resultaträkningen inom ett till fem år. Det längsta säkringskontraktet förfaller år 2027 (2027). Huvuddelen av kontrakten förfaller
dock under 2023.
Realiserade resultat för säkringsredovisade derivatinstrument som används för att säkra försäljnings- eller
inköpstransaktioner i utländsk valuta redovisas som justering av försäljningsintäkt eller kostnad för material och tjänster
beroende på typ av underliggande säkrad post. Vad gäller säkringar av valutakursrisker i framtida transaktioner som resulterar i
redovisning av icke-finansiella tillgångar, överförs vinster och förluster som avräknats mot kassaflödessäkringsreserven i övrigt
totalresultat från eget kapital för att ingå i anskaffningsvärdet för den icke-finansiella tillgången vid tidpunkten för redovisning.
Koncernen kan säkra valutakursrisk för externa eller interna inköp i utländsk valuta där det underliggande beloppet för inköp i
utländsk valuta påverkar värdet på lager i lokal valuta. I sådana fall redovisas vinster och förluster initialt som en justering av
råvarulagret och överförs sedan till varulager och redovisas slutligen i koncernens resultaträkning när de säkrade tillgångarna
säljs till en extern kund. När det gäller anläggningstillgångar skrivs de avräknade beloppen av i resultaträkningen över de icke-
finansiella tillgångarnas livslängd.
När ett säkringsinstrument förfaller eller säljs, avslutas eller löses in eller inte längre uppfyller kriterierna för
säkringsredovisning enligt IFRS 9, kvarstår den vid denna tidpunkt ackumulerade vinsten eller förlusten som avräknats mot eget
kapital i eget kapital och redovisas som en justering av intäkt eller kostnad när den transaktion som koncernen åtagit sig eller
prognostiserat slutligen redovisas i koncernens resultaträkning. Om den underliggande prognostiserade transaktionen däremot
inte längre förväntas inträffa redovisas den ackumulerade vinsten eller förlusten, som redovisats i eget kapital för perioden när
säkringen gällde, direkt i koncernens resultaträkning.
Säkringar av verkligt värde
För säkring av verkligt värde använder koncernen antingen derivat eller lån som säkringsinstrument för att hantera risker
kopplade till den säkrade postens verkliga värde. Vinster och förluster på säkringsinstrument som definierats som och får
redovisas som säkringar av verkligt värde, och som är mycket effektiva, redovisas i koncernens resultaträkning tillsammans
med alla eventuella förändringar i verkligt värde av de säkrade tillgångar eller skulder som den säkrade risken kan hänföras till. I
slutet av 2022 hade koncernen inga säkringar till verkligt värde.
86
Säkring av nettoinvesteringar i utländska enheter
För säkring av nettoinvesteringar i utländska enheter använder koncernen antingen derivat eller lån i utländska valutor. Om
säkringsinstrumentet är ett derivat redovisas vinster eller förluster hänförliga till den effektiva delen av säkringen som
ackumulerad omräkningsjustering i eget kapital som redovisas i koncernens rapport över totalresultat. Vinst eller förlust
hänförlig till den ineffektiva delen redovisas direkt i koncernens resultaträkning. Dessutom redovisas även kursvinster och
kursförluster som uppkommer vid omräkning av ett lån i utländsk valuta som säkrar en nettoinvestering i utländsk verksamhet
som ackumulerad omräkningsjustering och eventuell ineffektiv del redovisas direkt i koncernens resultaträkning. Vinsterna och
förlusterna som redovisas som ackumulerad omräkningsjustering återförs till koncernens resultat när den underliggande
säkrade nettoinvesteringen avyttras.
Icke säkringsredovisade derivat
Vissa derivattransaktioner får, även om de utgör en effektiv ekonomisk säkring enligt koncernens risksäkringspolicyer, inte
redovisas som säkringar enligt de särskilda reglerna i IFRS 9. Därför redovisas förändringar i verkligt värde av säkringar som
inte kvalificerar för säkringsredovisning till verkligt värde i koncernens resultaträkning. För icke säkringsredovisade derivat som
säkrar valutakursrisken i nettot av rörelsefordringar och -skulder, redovisas förändringar i verkligt värde i rörelseresultatet under
övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader. Förändringar i verkligt värde för övriga icke säkringsredovisade derivat redovisas i
koncernens resultaträkning som finansiella intäkter och kostnader.
Värdering av derivat
Derivatinstrument redovisas i balansräkningen till sitt verkliga värde definierat som det belopp till vilket derivatinstrumentet
skulle kunna ingå i en transaktion mellan parter på den öppna marknaden på värderingsdagen. Det verkliga värdet för sådana
finansiella poster har bestämts enligt följande kriterier:
•Valutaterminskontrakts verkliga värde beräknas utifrån valutakurserna på balansdagen.
•Valutaoptioners verkliga värde beräknas utifrån balansdagens kurs och allmänna prissättningsmodeller för optioner.
•Råvarukontrakts verkliga värde beräknas utifrån noterade marknadspriser på terminsmarknader eller annan tillförlitlig
information om marknaden.
•Ränteswappars verkliga värde beräknas med hjälp av en diskonterad kassaflödesmetod.
•Valutaswappars verkliga värde beräknas med hjälp av en diskonterad kassaflödesmetod där också växlingen av nominellt
belopp inkluderas i värderingsmodellen.
Valutakursvinster och -förluster i resultaträkningen exklusive säkringar, totalt

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Övriga rörelseintäkter | 42 | 31
Övriga rörelsekostnader | -21 | -14
Lån, insättningar, leasingskulder och övriga | -10 | 37
Totalt | 11 | 54

Vinst och förlust vid säkringar i rörelseresultat

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Redovisad kassaflödessäkring |  |
Valutasäkringar | -105 | 9
Råvaruprissäkringar | 43 | 34
Totalt | -62 | 43
Som justering av försäljningsintäkt | -103 | 6
Som justering av kostnad för material och tjänster | 41 | 37
Realiserat från övrig totalinkomst via resultaträkningen | -62 | 43
Ineffektiva valutasäkringar | -2 | -1
Nettoresultat från kassaflödessäkringar | -65 | 42
Icke säkringsredovisade derivat |  |
Säkring av fordringar | -12 | -17
Säkring av råvarukontrakts | 9 | 0
Nettoresultat av icke säkringsredovisade derivat | -3 | -17
Säkringsresultat i rörelseresultatet | -67 | 26

Under 2022 förväntades vissa beräknade kommande transaktioner inte längre att genomföras vilket innebar att
säkringsredovisningen upphörde för dessa transaktioner. Det innebar att en förlust på 2 MEUR (1 MEUR) redovisades som
koncernens rörelseresultat och visas i tabellen ovan på raden ineffektiva kassaflödessäkringar.
87
Vinst och förlust av säkringar i finansiella poster

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Redovisad kassaflödessäkring |  |
Ineffektiva räntederivat | 0 | -2
Nettoresultat från kassaflödessäkringar | 0 | -2
Icke säkringsredovisade derivat |  |
Valutaderivat | 8 | -40
Räntederivat | -4 | 0
Nettoresultat av icke säkringsredovisade derivat | 4 | -40
Nettoresultat i finansiella poster | 4 | -42

Nominellt och verkligt värde för derivatinstrument

| Per 31 december
MEUR | Nomi-nellt värde | Positivt verkligt värde | Negativt verkligt värde | Verkligt värde, netto | Nominellt värde | Positivt verkligt värde | Negativt verkligt värde | Verkligt värde, netto
| 2022 | 2021
Valutaderivat |  |  |  |  |  |  |  |
Terminskontrakt: Säkring av kassaflöde från den löpande verksamheten | 902 | 19 | -13 | 6 | 1 104 | 4 | -19 | -16
Valutaoptioner: Säkring av kassaflöde från den löpande verksamheten | 1 700 | 12 | -16 | -4 | 980 | 2 | -13 | -10
Redovisad kassaflödessäkring, totalt | 2 603 | 32 | -30 | 2 | 2 084 | 6 | -32 | -26
Terminskontrakt: Säkring av kundfordringar och lånefordringar | 1 151 | 7 | -5 | 2 | 469 | 1 | -6 | -5
Icke säkringsredovisade, totalt | 1 151 | 7 | -5 | 2 | 469 | 1 | -6 | -5
Valutaderivat, totalt | 3 754 | 39 | -35 | 4 | 2 553 | 7 | -38 | -32
Råvaruderivat |  |  |  |  |  |  |  |
Elektricitetsswappar: Säkring av kostnader | 5 | 18 | 0 | 18 | 16 | 27 | 0 | 27
Oljeswappar: Säkring av kostnader | 14 | 1 | -1 | 0 | 10 | 3 | 0 | 2
Redovisad kassaflödessäkring, totalt | 19 | 18 | -1 | 18 | 27 | 29 | 0 | 29
Elektricitetsswappar: Slutna avtal | 11 | 9 | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0
Icke säkringsredovisade, totalt | 11 | 9 | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0
Råvaruderivat, totalt | 30 | 27 | -1 | 27 | 27 | 29 | 0 | 29
Räntederivat |  |  |  |  |  |  |  |
Ränteswappar: Säkring av finansiella kostnader | 450 | 28 | 0 | 28 | 482 | 1 | -8 | -7
Redovisad kassaflödessäkring, totalt | 450 | 28 | 0 | 28 | 482 | 1 | -8 | -7
Valutaswappar: Säkring av finansiella kostnader | 200 | 0 | -15 | -15 | 200 | 0 | -25 | -25
Icke säkringsredovisade, totalt | 200 | 0 | -15 | -15 | 200 | 0 | -25 | -25
Räntederivat, totalt | 650 | 28 | -15 | 13 | 682 | 1 | -32 | -31
Redovisad kassaflödessäkring, totalt | 3 072 | 78 | -30 | 48 | 2 593 | 36 | -40 | -4
Icke säkringsredovisade, totalt | 1 363 | 16 | -20 | -4 | 669 | 1 | -31 | -30
Derivat, totalt | 4 435 | 95 | -51 | 44 | 3 261 | 37 | -71 | -34

Positiva och negativa verkliga värden på finansiella instrument visas under Räntebärande fordringar och skulder.
De redovisade verkliga värdena i tabellen ovan är inklusive upplupen ränta och optionspremier.
Förändringar i säkrade posters och säkringsinstruments verkliga värde 2022

MEUR | Ändring i värde på säkrad post för att bedöma säkringens effektivitet | Ändring i värde på utestående säkringsinstrument | Ineffektivitet
Valutakursrisk - Termins- och optionskontrakt (exklusive optionernas tidsvärde)1 | 77 | -79 | -2
Valutaomräkningsrisk - säkring av nettoinvesteringar | -16 | 16 | 0
Råvaruprisrisk - råvaruswappar | -31 | 31 | 0
Ränterisk - ränteswappar | -34 | 34 | 0

1 Ineffektivitet redovisas i operativt rörelseresultat.
88
Förändringar i säkrade posters och säkringsinstruments verkliga värde 2021

MEUR | Ändring i värde på säkrad post för att bedöma säkringens effektivitet | Ändring i värde på utestående säkringsinstrument | Ineffektivitet
Valutakursrisk - Termins- och optionskontrakt (exklusive optionernas tidsvärde) | 65 | -66 | -1
Valutaomräkningsrisk - säkring av nettoinvesteringar | 21 | -21 | 0
Råvaruprisrisk - råvaruswappar 1 | -60 | 60 | 0
Ränterisk - ränteswappar | -11 | 11 | 0
Ränte- och valutaomräkningsrisk - valutaswappar 2 | 15 | -18 | -3

1 Ineffektivitet redovisas i operativt rörelseresultat.
2 Ineffektivitet som redovisas i finansnetto.
Analys av kassaflödessäkringsreserv och säkringar av nettoinvesteringar i aktier 2022

MEUR | 1 jan 2022 | Förändring i verkligt värde redovisad i övrigt totalresultat/ ackumulerad omräkningsjustering | Flyttad från övrigt totalresultat till resultaträkningen | Omklassificerade till icke-finansiella tillgångar | Skatte- effekter | 31 dec 2022
Valutakursrisk - säkringar av kassaflöde från den löpande verksamheten | -21 | -82 | 107 | 3 | -5 | 2
Råvaruprisrisk - Råvaruswappar | 23 | 41 | -52 | 0 | 3 | 15
Ränterisk - Ränteswappar | -4 | 33 | 0 | 0 | -7 | 23
Ränte- och valutakursrisk - Valutaswappar | -1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1
Kostnad för säkringsreserv | -1 | 0 | 0 | 0 | 0 | -1
Total kassaflödessäkringsreserv i övrigt totalresultat | -4 | -8 | 57 | 3 | -9 | 39
Valutakursrisk - Säkring av nettoinvesteringar | 14 | -16 | 0 | 0 | 3 | 1
Total säkring av nettoinvesteringar i ackumulerad omräkningsreserv | 14 | -16 | 0 | 0 | 3 | 1
Säkringsreserver, totalt | 10 | -24 | 57 | 3 | -6 | 40

Analys av kassaflödessäkringsreserv och säkringar av nettoinvesteringar i aktier 2021

MEUR | 1 jan 2021 | Förändring i verkligt värde redovisad i övrigt totalresultat/ ackumulerad omräkningsjusteri ng | Flyttad från övrigt totalresultat till resultaträkningen | Skatteeffekter | 31 dec 2021
Valutakursrisk - säkringar av kassaflöde från den löpande verksamheten | 39 | -66 | -10 | 15 | -21
Råvaruprisrisk - Råvaruswappar | 3 | 60 | -34 | -6 | 23
Ränterisk - Ränteswappar | -13 | 11 | 0 | -2 | -4
Ränte- och valutakursrisk - Valutaswappar | -9 | 33 | -25 | 0 | -1
Kostnad för säkringsreserv | 0 | -2 | 0 | 0 | -1
Total kassaflödessäkringsreserv i övrigt totalresultat | 20 | 37 | -69 | 8 | -4
Valutakursrisk - Säkring av nettoinvesteringar | 30 | -20 | 0 | 4 | 14
Total säkring av nettoinvesteringar i ackumulerad omräkningsreserv | 30 | -20 | 0 | 4 | 14
Säkringsreserver, totalt | 51 | 17 | -69 | 12 | 10

Finansiell påverkan av kvittning för instrument som omfattas av ramavtal för kvittning 2022

| Ej kvittat i balansräkningen |
MEUR | Redovisade finansiella instrument, brutto | Skulder (-) eller tillgångar (+) som omfattas av ramavtal för kvittning | Mottagen (-) eller lämnad (+) säkerhet | Nettoexponering
Derivattillgångar | 95 | -30 | 0 | 65
Derivatskulder | -51 | 30 | 0 | -21

89
Finansiell påverkan av kvittning för instrument som omfattas av ramavtal för kvittning 2021

| Ej kvittat i balansräkningen |
MEUR | Redovisade finansiella instrument, brutto | Skulder (-) eller tillgångar (+) som omfattas av ramavtal för kvittning | Mottagen (-) eller lämnad (+) säkerhet | Nettoexponering
Derivattillgångar | 38 | -16 | 0 | 22
Derivatskulder | -71 | 16 | 0 | -56

Koncernen ingår avtal om derivattransaktioner som omfattas av avtal om kvittning med varje motpart. Om en oväntad
kredithändelse, som konkurs, skulle inträffa avslutas alla utestående transaktioner under avtalen och som reglering för alla
transaktioner betalas bara ett nettobelopp per motpart. Avtalen uppfyller inte kriterierna för kvittning i balansräkningen eftersom
kvittning endast kan göras när vissa framtida händelser inträffar.
Not 28 Ackumulerad omräkningsjustering och säkring av eget kapital
Redovisningsprinciper
Koncernens verksamhet är internationell och därmed exponerad för valutakursrisker som uppkommer vid omräkningar av
nettoinvesteringar i enheter som inte har euro som funktionell valuta. Växelkursdifferenser som härrör från omräkningar av
nettoinvesteringar i utländska enheter utanför euroländerna, samt av finansiella instrument som betecknas som säkringar av
sådana investeringar, redovisas direkt i eget kapital i den ackumulerade omräkningsjusteringen. Förändringar i ackumulerad
omräkningsjustering (inklusive relaterade säkringar) visas i koncernens totalresultat.
Den ackumulerade omräkningsjusteringen för avyttring och likvidation av enheter redovisas tillsammans med den vinst eller
förlust som transaktionen ger upphov till. Ackumulerad omräkningsjustering används i koncernens resultaträkning vid avyttring
och likvidation.
Koncernens policy är att minimera exponeringen för omräkningsrisker genom att finansiera tillgångarna i samma valuta där
så är ekonomiskt genomförbar t. Om matchning av tillgångar och skulder i samma valuta inte är möjlig kan säkringsinstrument
användas för kvarstående risk. Koncernen redovisar också vissa koncerninterna lån som nettoinvesteringslån där reglering inte
är planerad och inte heller lär ske inom överskådlig framtid. De utgör i grunden en del av enhetens nettoinvestering i den
utländska verksamheten.
Ackumulerad omräkningsjustering – förändring

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
1 januari |  |
Ackumulerad omräkningsjustering på nettoinvesteringar | -235 | -292
Säkring av nettoinvesteringar och lån | 48 | 34
Inkomstskatt relaterad till säkringar och lån | -8 | -10
Ackumulerad omräkningsjustering i eget kapital | -195 | -267
Förändring av ackumulerad omräkningsjustering i övrigt totalresultat |  |
Förändring av ackumulerad omräkningsjustering | -244 | 42
Ackumulerad omräkningsjustering som redovisas i resultaträkningen | 47 | 14
Säkring av nettoinvesteringar och lån | -27 | 14
Inkomstskatt relaterad till säkringar och lån | 3 | 2
Förändring av ackumulerad omräkningsjustering i övrigt totalresultat | -220 | 72
31 december |  |
Ackumulerad omräkningsjustering på nettoinvesteringar | -432 | -235
Säkring av nettoinvesteringar och lån | 21 | 48
Inkomstskatt relaterad till säkringar och lån | -5 | -8
Ackumulerad omräkningsjustering i eget kapital | -415 | -195

Ackumulerade omräkningsjusteringar redovisade i resultaträkningen 2022 motsvarade en förlust på 47 MEUR och var
hänförliga till avyttringen av den ryska verksamheten inom divisionerna Packaging Solutions, Wood Products och Forest. Efter
justeringen återstår inga ackumulerade omräkningsjusteringar som rör den ryska rubel.
Justeringar redovisade i resultaträkningen 2021 motsvarade en förlust på 14 MEUR och var främst hänförliga till avyttringen
av ägandet på 20 % i Arauco Florestal Arapoti S.A.
90
Belopp redovisade i balansräkningen – ackumulerad omräkningsjustering

| Per 31 december
| Ackumulerad omräkningsjustering | Säkring av nettoinvesteringar och lån | Ackumulerad omräkningsjustering, netto, i balansräkningen
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Brasilien | -255 | -281 | 0 | 0 | -255 | -281
Kina | 131 | 83 | 10 | 28 | 141 | 111
Tjeckien | 43 | 38 | -9 | -9 | 34 | 29
Polen | -59 | -52 | 17 | 17 | -42 | -35
Ryssland | 0 | -81 | 0 | 0 | 0 | -81
Sverige | -543 | -97 | 47 | 47 | -497 | -50
Uruguay (USD) | 248 | 154 | -44 | -34 | 204 | 119
USA | 8 | 4 | 0 | 0 | 8 | 4
Övriga | -4 | -3 | 0 | 0 | -4 | -3
Ackumulerad omräkningsjustering före skatt | -432 | -235 | 21 | 48 | -411 | -187
Skatt | 0 | 0 | -5 | -8 | -5 | -8
Ackumulerad omräkningsjustering i eget kapital, netto | -432 | -235 | 17 | 40 | -415 | -195

De huvudsakliga förändringarna i ackumulerad omräkningsjustering under 2022 var en vinst på 98 MEUR (vinst på 116 MEUR)
hänförlig till USD, en förlust på 446 MEUR (vinst på 103 MEUR) hänförlig till SEK och en vinst på 48 MEUR (vinst på 9 MEUR)
hänförlig till CNY. Nettovärdet av säkringsvinsten som ingår i den ackumulerade omräkningsjusteringen för perioden uppgick till
24 (vinst på 16) MEUR.
Säkringsinstrument och orealiserade säkringsförluster

| Per 31 december
| Nominellt belopp (valuta) | Nominellt belopp (EUR) | Orealiserade förluster (EUR)
MEUR | 2022 | 2021 | 2022 | 2021 | 2022 | 2021
Låneskulder |  |  |  |  |  |
USD-området | 300 | 300 | 281 | 265 | -41 | -28
Säkringar, totalt |  |  | 281 | 265 | -41 | -28

Koncernen säkrar för närvarande endast sin exponering av eget kapital mot den amerikanska dollarn, som härrör från det
gemensamma företaget i Uruguay med funktionell valuta i amerikanska dollar.
91
Not 29 Åtaganden och ansvarsförbindelser
Redovisningsprinciper
Garantier
Koncernen är i allmänhet återbetalningsskyldig i fall där låntagaren fallerar under garantier som ställts ut med hjälp av
finansiella institutioner och andra kreditgaranter. Garantierna innebär en kreditrisk utanför balansräkningen för den
bokföringsmässiga förlust som skulle redovisas i bokslutet om motparterna inte helt uppfyller de förpliktelser de har enligt
kontraktet. Kreditriskbeloppen är lika med kontraktssummorna med antagandet att de inte betalas och inte kan drivas in från
andra parter.
Åtaganden

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
För egen räkning |  |
Garantier | 14 | 15
För intressebolags räkning |  |
Garantier | 5 | 0
För övrigas räkning |  |
Garantier | 5 | 6
Övriga åtaganden | 36 | 36
Totalt | 60 | 57
Garantier 1 | 24 | 21
Övriga åtaganden | 36 | 36
Totalt | 60 | 57

1 Jämförelsesiffrorna har omräknats på grund av en omklassificering från andra åtaganden till garantier.
Under 2022 uppgick koncernens åtaganden till 60 (57) MEUR. Dessutom har moderbolaget Stora Enso Oyj garanterat
skulderna för många av sina dotterbolag och samägda bolag till ett belopp av 826 (1 126) MEUR per den 31 december 2022.
Investeringsåtaganden

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Totalt | 593 | 220

Investeringsåtaganden redovisas inte i balansräkningen, och bland dessa ingår koncernens andel av direkta
investeringsåtaganden i samägda bolag. De största åtagandena vad gäller investeringar rör konverteringen av anläggningen i
Uleåborg i Finland, expansionen av kartongproduktionen vid Skoghalls bruk och uppgraderingen av virkeshanteringen vid
Imatra-bruket i Finland.
Ansvarsförbindelser
Stora Enso har de senaste åren genomfört omfattande omstruktureringar som bland annat inneburit avyttring av hela företag,
försäljning av tillgångar och nedläggning av anläggningar. Dessa transaktioner innebär risker för miljömässiga eller andra
förpliktelser som i dagsläget inte är kända men som kan visa sig i framtida händelser vilka inte helt kan kontrolleras av
koncernen. Avsättning har redovisats för förpliktelser för vilka ett belopp går att uppskatta på ett tillförlitligt sätt och för vilka den
framtida kostnaden bedöms som åtminstone trolig.
Stora Enso har erhållit olika investeringssubventioner och har gjort vissa investeringsåtaganden i olika länder, till exempel
Finland, Kina och Sverige. Om villkoren för åtagandena inte följs kan lokala myndigheter vidta åtgärder för att återkräva delar av
tidigare beviljade investeringssubventioner eller belägga Stora Enso med straffavgifter. Resultatet av en sådan process kan ge
negativa ekonomiska konsekvenser för Stora Enso.
I december 2022 tillkännagav koncernen sina planer på att avyttra produktionen av konsumentkartong samt
skogsverksamheten i Beihai, Kina. Som tidigare meddelats har Stora Enso erhållit investeringssubventioner och gjort vissa
investeringsåtaganden i Kina. Det finns en risk att det kan riktas krav mot det majoritetsägda lokala kinesiska samägda bolaget
baserat på påstådda kostnader till följd av att vissa investeringsåtaganden inte har fullföljts. Med hänsyn till speciella
förmildrande omständigheter i samband med den här investeringen som helhet bedömer Stora Enso inte att det är sannolikt att
situationen skulle resultera i några utflöden av ekonomiska fördelar som är väsentliga för koncernen. Företaget fortsätter att
följa upp situationen medan avyttringsprocessen fortgår.
Stora Enso är part i rättsprocesser som uppkommer i den löpande verksamheten och som i första hand handlar om olika
affärsrättsliga problem som kan uppstå. Företagsledningen anser inte att det är sannolikt att krav i samband med sådana
processer före eventuella försäkringsersättningar kommer att påverka koncernens ekonomiska situation väsentligt eller
verksamheten i stort.
Veracel
Den 11 juli 2008 meddelade Stora Enso att en federal domare i Brasilien i ett domslut hade yrkat att tillstånd som beviljats av
delstaten Bahia avseende Stora Ensos gemensamma bolag Veracels verksamhet var ogiltiga. Veracel ådömdes även av
domaren att vidta vissa åtgärder, däribland att omplantera ursprungliga trädarter på en del av Veracels plantager samt att betala
ett eventuellt vite om 20 miljoner BRL (4 MEUR). Veracel bestrider domen och har överklagat den. Veracels verksamhet bedrivs
helt i enlighet med brasiliansk lagstiftning och företaget har alla erforderliga miljö- och drifttillstånd från berörda myndigheter för
sin industri- och skogsbruksverksamhet. I november 2008 beslutade en federal domstol att effekterna av domslutet skulle
upphävas. Varken Veracel eller Stora Enso har gjort några avsättningar för omplanteringen eller för det möjliga vitet.
92
Not 30 Koncernbolag

|  | Koncernens innehav, % | Koncernens innehav, %
Dotterbolag | Land | 2022 | 2021
A/O Ladenso | Ryssland | 100,00 | 100,00
Anjala Fiber & Energy Oy | Finland | 100,00 | 100,00
AO Stora Enso | Ryssland | 0,00 | 100,00
AS Stora Enso Latvija | Lettland | 100,00 | 100,00
Bergnät 1 AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Beta Skog 1 AB | Sverige | 100,00 | 0,00
Cellutech AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Centrum Dystrybucji i Obróbki Drewna Sp. z.o.o. | Polen | 100,00 | 100,00
Changzhou Stora Enso Packaging Technology Co. Ltd. | Kina | 100,00 | 100,00
DanFiber A/S | Danmark | 51,00 | 51,00
Dongguan Stora Enso Inpac Packaging Co. Ltd. | Kina | 100,00 | 100,00
DuraSense AB (formerly Box Inc.) | Sverige | 100,00 | 100,00
Efora Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Enso Alueverkko Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Euro - Timber, spol. s.r.o. | Slovakien | 100,00 | 100,00
FPB Holding GmbH & Co. KG | Tyskland | 0,00 | 99,98
Guangxi Stora Enso Forestry Co. Ltd. | Kina | 89,50 | 89,50
Herman Andersson Oy | Finland | 100,00 | 100,00
HESPOL Sp. z.o.o. | Polen | 100,00 | 100,00
Jiashan Stora Enso Inpac Packaging Co. Ltd. | Kina | 100,00 | 100,00
Lignode AB | Sverige | 100,00 | 0,00
Lignode Holding Oy | Finland | 100,00 | 0,00
Lignode Oy | Finland | 100,00 | 0,00
Lumipaper Ltd | Storbritannien | 100,00 | 100,00
Lumipaper NV | Belgien | 100,00 | 100,00
Mena Wood Oy Ltd | Finland | 100,00 | 100,00
OAO Olonetsles | Ryssland | 0,00 | 99,48
OOO Setles | Ryssland | 0,00 | 100,00
OOO Setnovo | Ryssland | 0,00 | 100,00
OOO Stora Enso Forest West | Ryssland | 0,00 | 100,00
OOO Stora Enso Packaging BB | Ryssland | 0,00 | 100,00
OOO Stora Transport | Ryssland | 0,00 | 100,00
OOO Terminal | Ryssland | 0,00 | 100,00
Primaskog 9 AB | Sverige | 0,00 | 100,00
Selfly Store Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Skogsutveckling Syd AB | Sverige | 66,67 | 66,67
Stora Enso China Packaging (HK) Co., Limited | Hong Kong | 100,00 | 100,00
Stora Enso (Guangxi) Forestry Company Ltd. | Kina | 80,08 | 80,08
Stora Enso (Guangxi) Packaging Company Ltd. | Kina | 80,08 | 80,08
Stora Enso (HK) Ltd | Hong Kong | 100,00 | 100,00
Stora Enso (Southern Africa) (Pty) Ltd | Sydafrika | 100,00 | 100,00
Stora Enso AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Amsterdam B.V. | Nederländerna | 100,00 | 100,00
Stora Enso Arapoti Holding Florestal S.A. | Brasilien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Australia Pty Ltd | Australien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Austria GmbH | Österrike | 0,00 | 100,00
Stora Enso Belgium NV | Belgien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Bergskog 2 AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Bergskog 3 AB | Sverige | 100,00 | 0,00
Stora Enso Bioenergi AB | Sverige | 0,00 | 100,00
Stora Enso Bois SAS | Frankrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso Brasil Ltda | Brasilien | 100,00 | 100,00
Stora Enso China Co., Ltd | Kina | 100,00 | 100,00
Stora Enso China Holdings AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Corbehem SAS | Frankrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso Danmark A/S | Danmark | 100,00 | 100,00
Stora Enso Eesti AS | Estland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Espana S.A.U | Spanien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Fors AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso France SAS | Frankrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso Germany GmbH | Tyskland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Holding France SAS | Frankrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso Holdings UK Ltd | Storbritannien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Hylte Bruk AB | Sverige | 100,00 | 0,00
Stora Enso Ingerois Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Inpac Corrugated Packaging (Hebei) Company Limited | Kina | 100,00 | 100,00
Stora Enso Inpac Hebei Protective Packaging Co., Ltd. | Kina | 100,00 | 100,00
Stora Enso Inpac Packaging Co. Ltd | Kina | 100,00 | 100,00
Stora Enso International Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Italia Srl | Italien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Japan K.K. | Japan | 100,00 | 100,00

93

Stora Enso Kabel GmbH | Tyskland | 0,00 | 99,98
Stora Enso Kvarnsveden Industriutveckling AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Langerbrugge NV | Belgien | 100,00 | 100,00
Stora Enso LLC | Ukraina | 100,00 | 100,00
Stora Enso Maxau GmbH | Tyskland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Mexico S.A. | Mexiko | 100,00 | 100,00
Stora Enso Middle East DMCC | Förenade arabemiraten | 100,00 | 100,00
Stora Enso Narew Sp.z.o.o. | Polen | 100,00 | 100,00
Stora Enso North American Sales, LLC | USA | 100,00 | 100,00
Stora Enso Nymölla Paper AB | Sverige | 100,00 | 0,00
Stora Enso Oulu Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging AS | Estland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging SIA | Lettland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging UAB | Litauen | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper France SAS | Frankrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper GmbH | Tyskland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper UK Ltd | Storbritannien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Pension Trust Ltd. | Storbritannien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Plantor AB | Sverige | 0,00 | 100,00
Stora Enso Poland S.A. | Polen | 100,00 | 100,00
Stora Enso Polska Sp.z.o.o. | Polen | 100,00 | 100,00
Stora Enso Portugal Lda | Portugisiska | 100,00 | 100,00
Stora Enso Praha s.r.o. | Tjeckien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Publication Papers Oy Ltd | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Pulp AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB | Sverige | 94,21 | 94,21
Stora Enso Skog AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Skog AS | Norge | 100,00 | 100,00
Stora Enso Skog och Mark AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso South East Asia Pte Ltd | Singapore | 100,00 | 100,00
Stora Enso Timber AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Timber DIY Products B.V. | Nederländerna | 100,00 | 100,00
Stora Enso Treasury Stockholm AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Stora Enso Turkey Karton Ve Kağıt Ticaret Anonim Sirketi | Turkiet | 100,00 | 0,00
Stora Enso UK Limited | Storbritannien | 100,00 | 100,00
Stora Enso US Inc. | USA | 100,00 | 100,00
Stora Enso Veitsiluoto Oy | Finland | 100,00 | 100,00
Stora Enso Verwaltungs GmbH | Tyskland | 0,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products d.o.o. Koper | Slovenien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products GmbH | Österrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Japan K.K. | Japan | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Planá s.r.o. | Tjeckien | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Sp.z.o.o. | Polen | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Zdirec s.r.o. | Tjeckien | 100,00 | 100,00
Stora Enso WP Bad St. Leonhard GmbH | Österrike | 100,00 | 100,00
Stora Enso WP HV s.r.o. | Tjeckien | 100,00 | 100,00
Stora Kopparbergs Bergslags AB | Sverige | 100,00 | 100,00
Sydved AB | Sverige | 66,67 | 66,67
Södra Norrlands Hamnbolag nr 1 AB | Sverige | 100,00 | 0,00
UAB Stora Enso Lietuva | Litauen | 100,00 | 100,00
Virdia B2X, LLC | USA | 100,00 | 100,00
Virdia LLC | USA | 100,00 | 100,00
Virdia Ltd | Israel | 100,00 | 100,00
VLAR Papier NV | Belgien | 0,00 | 100,00
A.C.D.F. Industrie | Frankrike | 35,00 | 0,00
Encore Ympäristöpalvelut Oy | Finland | 0,00 | 30,41
Honkalahden Teollisuuslaituri Oy | Finland | 50,00 | 50,00
Kemira Cell Sp.z.o.o. | Polen | 45,00 | 45,00
Metsäteho Oy | Finland | 23,95 | 23,95
Oy Keskuslaboratorio - Centrallaboratorium Ab | Finland | 32,24 | 32,24
Perkaus Oy | Finland | 33,33 | 33,33
Pressretur AB | Sverige | 0,00 | 50,00
SELF Logistika SIA | Lettland | 50,00 | 50,00
Steveco Oy | Finland | 34,39 | 34,39
Suomen Keräyspaperi Tuottajayhteisö Oy | Finland | 40,09 | 40,09
SweTree Technologies AB | Sverige | 23,83 | 23,83
Tornator Oyj | Finland | 41,00 | 41,00
Trätåg AB | Sverige | 50,00 | 50,00
TreeToTextile AB | Sverige | 28,94 | 27,96
ZMP GMBH | Österrike | 30,00 | 30,00

94

Österbergs Förpackningsmaskiner AB | Sverige | 50,00 | 50,00
|  | Koncernens innehav, % | Koncernens innehav, %
Övriga bolag | Land | 2022 | 2021
AMEXCI AB | Sverige | 9,10 | 9,10
Arevo AB | Sverige | 7,89 | 7,89
Clic Innovation Oy | Finland | 9,87 | 9,87
Combient AB | Sverige | 5,40 | 5,40
East Office of Finnish Industries Oy | Finland | 4,00 | 4,00
Packages Limited | Pakistan | 6,40 | 6,40
Pohjolan Voima Oy | Finland | 15,61 | 15,61
PulPac AB | Sverige | 10,30 | 0,00
Radioskog AB | Sverige | 10,00 | 10,00
RK Returkartong AB | Sverige | 8,40 | 8,40
SSG Standard Solutions Group AB | Sverige | 14,29 | 14,29
Suomen Puukauppa Oy | Finland | 10,74 | 0,00
Sölvesborgs Stuveri & Hamn AB | Sverige | 7,36 | 7,36
Union Developement Récup. Pap. | Frankrike | 10,70 | 10,70
|  | Koncernens innehav, % | Koncernens innehav, %
Samägda bolag | Land | 2022 | 2021
Celulosa y Energia Punta Pereira S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
El Esparragal Asociación Agraria de Responsabilidad Limitada | Uruguay | 50,00 | 50,00
Eufores S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Forestal Cono Sur S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Ongar S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Stora Enso Uruguay S/A | Uruguay | 50,00 | 50,00
Terminal Logística e Industrial M`Bopocuá S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Veracel Celulose SA | Brasilien | 50,00 | 50,00
Zona Franca Punta Pereira S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00

95
Not 31 Transaktioner med närstående parter
Fordringar, skulder och transaktioner mellan Stora Enso och dess dotterbolag och samägda bolag har eliminerats vid
konsolideringen och redovisas inte i denna not. För de enheter som klassificeras som koncernens närstående bolag räknas
deras dotterbolag in i klassificeringen.
Koncernen har klassificerat Solidium Oy som en närstående part. Solidium Oy är helägt av finska staten och ägde 10,7 % av
Stora Ensos aktier och 27,3 % av alla röster per 31 december 2022. Koncernen har i enlighet med paragraf 25 i IAS 24 valt att
inte redovisa transaktioner och utestående saldon med statliga enheter.
Koncernen har klassificerat FAM AB och Wallenberg Investment AB som närstående parter. FAM AB ägde 10,2% av Stora
Ensos aktier och 27,3% av rösterna den 31 december 2022. FAM AB ägs helt av Wallenberg Investments AB.
De viktigaste ledande personerna i koncernen är medlemmarna i koncernledningen och styrelsen. Ersättningar till ledande
befattningshavare redovisas i Not 7 Ersättning till styrelse och ledningsgrupp.
I sin normala verksamhet är koncernen involverad i transaktioner med intressebolag och andra närstående parter på
kommersiella villkor som inte är mer gynnsamma än vad andra utomstående parter skulle kunna uppnå - med undantag för
Veracel. Stora Enso avser att fortsätta transaktioner på liknande grund med sina intressebolag. Mer information finns i Not 13
Intressebolag.
Koncernens största dotterbolag och samägda bolag listas i Not 30 Koncernbolag.
Returpapper
Koncernen har ett ägande utan bestämmande inflytande i flera pappersåtervinningsföretag från vilka returpapper köps till
marknadspris.
Skogstillgångar och vedanskaffning
Koncernen äger 41,0 % av Tornator där övriga 59,0 % ägs av finska institutionella investerare. Stora Enso har långfristiga
inköpskontrakt för virke till marknadspris med Tornator-koncernen. Under 2022 motsvarade inköp av 3 (2) miljoner kubikmeter
ett värde av 126 (82) MEUR.
Koncernen anskaffar virke till marknadspris från Kopparfors Fastigheter AB, ett dotterbolag som är helägt av Kopparfors
Skogar AB, som i sin tur är helägt av FAM AB. 2022 var inköpen från den närstående parten 23 (29) MEUR. I slutet av 2022
hade koncernen 6 (3) MEUR i öppna skulder från den närstående parten.
Stuveribolag
Koncernen äger 34,4% av aktierna i Steveco Oy, ett finskt företag som tillhandahåller stuveritjänster. Övriga aktieägare i
Steveco är UPM-Kymmene, Finnlines, och Ahlström Capital. Stuveritjänsterna tillhandahålls av Steveco till marknadspris och
uppgick under 2022 till 27 MEUR (26 MEUR).
Not 32 Resultat per aktie
Redovisningsprinciper
Resultat per aktie, hänförligt till aktieägarna i moderbolaget, beräknas genom att nettoresultatet hänförligt till aktieägarna delas
med det viktade genomsnittliga antalet utgivna stamaktier under året, exklusive stamaktier som köpts av koncernen och som
innehas som egna aktier. Resultat per aktie efter full utspädning beräknas genom justering av det viktade genomsnittliga antalet
stamaktier plus utspädningseffekten av alla potentiella stamaktiers utspädning, till exempel aktier från aktierelaterade
ersättningar.
Resultat per aktie

| Räkenskapsår
| 2022 | 2021
Periodens nettoresultat hänförligt till moderbolagets aktieägare, MEUR | 1 550 | 1 266
Totalresultat hänförligt till moderbolagets aktieägare, MEUR | 2 278 | 2 110
Viktat genomsnittligt antal A- och R-aktier | 788 619 987 | 788 619 987
Viktat genomsnittligt antal aktietilldelningar | 771 150 | 505 705
Viktat antal aktier efter full utspädning | 789 391 137 | 789 125 692
Resultat per aktie, EUR | 1,97 | 1,61
Resultat per aktie efter full utspädning, EUR | 1,96 | 1,60
Totalresultat hänförligt till moderbolagets aktieägare per aktie, EUR | 2,89 | 2,67

Not 33 Händelser efter rapporteringsperioden
Koncernen har haft följande händelser efter rapporteringsperiodens slut som inte beaktas
Per den 6 januari 2023 slutförde Stora Enso transaktionen för att förvärva De Jong Packaging Group.
I början av januari 2023 slutförde Stora Enso avyttringen av sin pappersanläggning i skånska Nymölla, med alla tillhörande
tillgångar, till Sylvamo, en USA-baserad global producent av obestruket papper.
I januari 2023 ingick Stora Enso ett avtal om att avyttra sin pappersanläggning i Hylte till Sweden Timber.
Mer information om transaktionerna finns i Not 4 Förvärv, avyttringar och tillgångar som innehas för försäljning.
Från och med den 1 januari 2023 ändras Stora Ensos segmentredovisning. Detta till följd av avyttringarna och
omorganisationen av den kvarvarande verksamheten inom divisionen Paper. I enlighet med ändringarna kommer divisionen
96
Paper att upphöra och kommer framöver inte att redovisas som ett separat segment. Anläggningarna i Maxau, Nymölla och
Hylte, samt tidigare sålda och avvecklade anläggningar, kommer i framtiden att redovisas som en del av segmentet Other. De
återstående anläggningarna i Langerbrugge och Anjala kommer att redovisas som en del av divisionen Packaging Materials.
Jämförelsesiffror kommer att räknas om i enlighet med detta under första kvartalet 2023.
Från och med den 1 januari 2023 flyttades nya affärsenheter inom divisionen Packaging Solutions till segmentet Other.
Bland dessa enheter finns Formed Fiber, Circular Solutions (biokompositer) och Selfly Stores. Jämförelsesiffror kommer att
räknas om i enlighet med detta.
97
Moderbolagets Stora Enso Oyj:s
bokslut
Moderbolagets resultaträkning

|  | Räkenskapsår
MEUR | Not | 2022 | 2021
Omsättning | 2 | 3 325 | 2 822
Förändring av lager av färdiga varor och produkter under tillverkning +/- |  | 86 | 16
Produktion för eget bruk |  | 2 | 1
Övriga rörelseintäkter | 3 | 703 | 308
Material och tjänster | 4 | -2 288 | -1 864
Personalkostnader | 5 | -320 | -259
Avskrivningar och nedskrivningar | 6 | -133 | -129
Övriga rörelsekostnader | 7 | -889 | -490
|  | 2 839 | 2 417
Rörelseresultat |  | 485 | 405
Finansnetto | 9 | 290 | 351
Resultat före bokslutsdispositioner och skatt |  | 775 | 756
Bokslutsdispositioner | 10 | -331 | -119
Inkomstskatt | 11 | -28 | 0
Periodens nettoresultat |  | 416 | 637

Moderbolagets balansräkning

|  | Per 31 december
MEUR | Not | 2022 | 2021
Tillgångar |  |  |
Anläggningstillgångar |  |  |
Immateriella tillgångar | 13 | 49 | 49
Materiella tillgångar | 13 | 1 032 | 987
Investeringar | 14 | 8 187 | 8 234
Anläggningstillgångar, totalt |  | 9 269 | 9 270
Omsättningstillgångar |  |  |
Varulager | 15 | 574 | 387
Kortfristiga fordringar | 16 | 1 278 | 1 314
Värdepapper | 17 | 1 130 | 607
Kassa och banktillgodohavanden |  | 1 117 | 744
Omsättningstillgångar, totalt |  | 4 099 | 3 051
Tillgångar, totalt |  | 13 368 | 12 322
Eget kapital och skulder |  |  |
Eget kapital | 18 |  |
Aktiekapital |  | 1 342 | 1 342
Överkursfond |  | 3 639 | 3 639
Verkligt värde-reserv |  | 25 | -6
Placerat fritt eget kapital |  | 633 | 633
Balanserade vinstmedel |  | 922 | 719
Periodens nettoresultat |  | 416 | 637
Eget kapital, totalt |  | 6 977 | 6 964
Ackumulerade bokslutsdispositioner | 19 | 290 | 234
Obligatoriska avsättningar | 20 | 25 | 12
Skulder |  |  |
Långfristiga skulder | 22 | 2 265 | 2 513
Kortfristiga skulder | 23 | 3 811 | 2 599
Skulder, totalt |  | 6 076 | 5 113
Eget kapital och skulder, totalt |  | 13 368 | 12 322

98
Moderbolagets kassaflödesanalys

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Kassaflöde från den löpande verksamheten |  |
Periodens nettoresultat | 416 | 637
Justeringar och återföring av icke kassaflödespåverkande poster: |  |
Skatter | 28 | 0
Bokslutsdispositioner | 331 | 119
Avskrivningar enligt plan och nedskrivningar | 133 | 129
Orealiserade valutakursvinster/-förluster | 18 | 10
Övriga icke kassaflödespåverkande poster | 13 | -84
Finansnetto | -290 | -351
Förändring i rörelsekapital: |  |
Ökning (+)/minskning (-) |  |
i kortfristiga icke räntebärande fordringar | -198 | -108
Ökning (-)/minskning (+) i varulager | -187 | -42
Ökning (+)/minskning (-) |  |
i kortfristiga icke räntebärande skulder | 199 | 159
Kassaflöde från den löpande verksamheten före finansiella poster och skatt | 463 | 471
Erhållen ränta i den löpande verksamheten | 58 | 41
Betald ränta i den löpande verksamheten | -79 | -74
Erhållen utdelning i den löpande verksamheten | 626 | 502
Övriga finansiella poster, netto | -57 | -46
Betalda skatter | -2 | -2
Kassaflöde från den löpande verksamheten | 1 009 | 892
Nettokassaflöde från investeringsverksamhet |  |
Investeringar i materiella och immateriella tillgångar | -186 | -140
Realisationsvinster vid avyttring av materiella och immateriella tillgångar | 0 | 3
Investeringar i övriga finansiella tillgångar | 0 | -13
Investeringar i aktier i dotterbolag och övriga kapitaltillskott | -374 | -138
Inkomster från avyttring av aktier i dotterbolag och övrig återbetalning av kapital | 0 | -98
Proceeds from disposal of shares in equity accounted investments and repayment of capital | 10 | 0
Betalningar av långfristiga lånefordringar | -626 | -706
Inkomster från långfristiga lånefordringar | 944 | 120
Nettokassaflöde från investeringsverksamhet | -233 | -972
Kassaflöde från finansieringsverksamhet |  |
Inbetalningar vid emission av nya långfristiga lån | 350 | 1 040
Inbetalningar vid utfärdande av nya långfristiga lån | -560 | -1 431
Inbetalningar vid emission av nya kortfristiga lån | 1 587 | 722
Inbetalningar vid utfärdande av nya kortfristiga lån | -546 | -570
Betald utdelning | -434 | -250
Erhållna koncernbidrag | -275 | -14
Kassaflöde från finansieringsverksamhet | 121 | -503
Nettoförändring i kassa- och banktillgodohavanden | 897 | -584
Omräkningsdifferenser | -1 | -18
Kassa och banktillgodohavanden vid årets början | 1 350 | 1 953
Kassa och banktillgodohavanden vid årets slut | 2 247 | 1 350
Kassa och banktillgodohavanden vid årets slut inkluderar: |  |
Värdepapper | 1 130 | 607
Kassabehållning och banktillgodohavanden | 1 117 | 744
Kassa och banktillgodohavanden, totalt | 2 247 | 1 350

99
Noter till moderbolagets bokslut
Not 1 Redovisningsprinciper
Stora Enso Oyj:s bokslut har upprättats i enlighet med den finska bokföringslagen och övriga gällande lagar och regler som
berör bokslut i Finland. Bokslutet presenteras i miljoner euro och är avrundat, vilket innebär att summan av enskilda siffror kan
skilja sig från den totala summan.
Derivatinstrument
Stora Enso är exponerat för flera finansmarknadsrisker som ska hanteras enligt de riktlinjer som beslutats av styrelsen. Målet är
att ha en kostnadseffektiv finansiering i koncernens bolag och att använda finansiella instrument för att hantera dessa risker och
minska svängningar i resultatet. De stora riskerna för koncernen är ränterisk, valutakursrisk, finansieringsrisk och råvaruprisrisk,
särskilt vad gäller fibrer och energi. Moderbolaget hanterar dessa risker centralt för koncernen. Koncernens principer för
riskhantering behandlas närmare i Not 24 Hantering av finansiell risk i koncernens årsredovisning.
Derivatinstrument värderas till verkligt värde i balansräkningen. Derivatinstrument med externa motparter som redovisas som
säkringsinstrument redovisas till verkligt värde under finansiella tillgångar och skulder via resultaträkningen på samma sätt som
moderbolagets derivatinstrument där motparten är andra koncernbolag. Moderbolagets derivatinstrument som används för att
säkra moderbolagets eget kassaflöde värderas till verkligt värde, och förändringen i verkligt värde (effektiv del) redovisas enligt
principerna för säkringsredovisning i verkligt värde-reserven direkt i eget kapital i balansräkningen, medan den icke effektiva
delen redovisas i moderbolagets resultaträkning. Det verkliga värdet av derivat som inte ingår i säkringsredovisningen anges
direkt i resultaträkningen.
Ränteintäkter och räntekostnader hänförliga till derivat som används för att säkra ränterisken fördelas över derivatets löptid
och används för att justera räntekostnaden för de säkrade lånen. Upplupen ränta på terminskontrakt fördelas över
räkenskapsperioden. Optionspremier redovisas som förskottsbetalningar fram till optionernas förfallodag.
Ytterligare information om värderingsprinciper, verkligt värde och förändringar i verkligt värde för derivat finns i Not 25.
Transaktioner i utländsk valuta
Transaktioner i utländsk valuta redovisas till den valutakurs som rådde på transaktionsdagen, men vid slutet av månaden
omräknas fordringar och skulder i utländsk valuta till den valutakurs som gällde vid månadsslutet.
Aktierelaterade incitamentsprogram
Medarbetarna som omfattas av Stora Enso Oyj:s aktierelaterade incitamentsprogram tilldelas aktier i företaget. De tilldelade
aktierna och kostnaderna för programmen anges i resultaträkningen när aktierna har delats ut. Principerna för koncernens
program för aktietilldelning anges mer detaljerat i not 21 (Anställdas bonusprogram och aktierelaterade incitamentsprogram) i
koncernredovisningen.
Pensioner
Föreskriven säkring av pensioner hanteras av pensionsförsäkringsbolag utanför koncernen. Vissa anställda har
tilläggspensionsavtal via livförsäkringsbolag utanför koncernen. Pensionsavsättningar fördelas i enlighet med
prestationsbaserade löner för räkenskapsperioden.
Anläggningstillgångar
Det redovisade värdet för immateriella och materiella tillgångar i balansräkningen består av anskaffningsvärde minus
avskrivningar enligt plan och eventuella nedskrivningar. Avskrivningar enligt plan för immateriella och materiella tillgångar
baseras på tillgångarnas förväntade ekonomiska livslängd.

Avskrivningarna baseras på följande ekonomiska livslängd: |
Byggnader och konstruktioner | 10–50 år
Maskiner och utrustning för produktion | 10–20 år
Lättare maskiner och utrustning | 3–5 år
Immateriella rättigheter | 3–20 år

Inga avskrivningar redovisas för mark- och vattentillgångar.
Lånefordringar är skuldinstrument med fastställda eller fastställbara betalningar som inte noteras på en aktiv marknad. De
redovisas initialt till verkligt värde och värderas därefter till upplupet anskaffningsvärde. Investeringar i dotterbolag och andra
företag värderas till anskaffningsvärde eller till verkligt värde om det verkliga värdet understiger anskaffningsvärdet.
Varulager
Varulager redovisas till det lägre av anskaffningsvärde och nettoförsäljningsvärde. Anskaffningsvärdet bestäms enligt FIFU-
metoden eller till ett vägt genomsnittsvärde av kostnaden. Kostnaden för färdiga varor och varor under tillverkning består av
råmaterial, direkta arbetskostnader, avskrivningar och övriga direkta kostnader samt till varorna hänförliga overheadkostnader.
Nettoförsäljningsvärdet är det beräknade försäljningspriset med avdrag för färdigställande- och försäljningskostnader.
Leasing
Leasingavgifter redovisas under övriga rörelsekostnader. Information om kvarvarande leasingavgifter under leasingavtal finns i
Not 24 Ställda panter och ansvarsförbindelser.
100
Kostnader för forskning och utveckling
Kostnader för forskning och utveckling redovisas som en kostnad för räkenskapsperioden.
Inkomstskatt
Skattekostnaden i resultaträkningen innefattar inkomstskatt som baseras på beskattningsbar vinst för räkenskapsperioden samt
justeringar för tidigare perioder. Moderbolaget redovisar inga fordringar eller skulder, exklusive derivat, för uppskjuten skatt i sitt
bokslut. Fordringar och skulder för uppskjuten skatt som kan redovisas i balansräkningen visas i Not 21.
Obligatoriska avsättningar
Framtida kostnader och förluster som företaget tagit på sig eller är förpliktigat att ta på sig, och som inte längre genererar
motsvarande intäkter, redovisas utifrån kostnadsslag i resultaträkningen och under obligatoriska avsättningar i balansräkningen.
Utsläppsrätter
Under 2022 tilldelades företaget utsläppsrätter motsvarande 0,6 miljoner ton enligt EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter.
Utsläppsrätter redovisas som en nettokostnad, vilket innebär att skillnaden mellan de faktiska utsläppen och de erhållna
utsläppsrätterna redovisas i resultaträkningen om de faktiska utsläppen är större än de erhållna utsläppsrätterna. Under
räkenskapsperioden gjordes utsläpp på cirka 0,5 miljoner ton. Utsläppsrätter som köpts under räkenskapsperioden redovisas
under övriga rörelsekostnader och utsläppsrätter som sålts under perioden redovisas under övriga rörelseintäkter.
I slutet av räkenskapsperioden var marknadsvärdet för utsläppsrätterna 80,78 EUR per ton.
Jämförbarhet med tidigare perioder
De operativa funktionerna i Efora Oy, Stora Ensos dotterbolag för underhållsverksamhet, överfördes till Stora Ensos
organisationer, Stora Enso Packaging Oy och Stora Enso Oulu Oy. Utvecklingen och stödfunktionerna för underhåll har
decentraliserats till divisionerna. På grund av dessa förändringar överfördes, vid överlåtelsen av verksamheten i överföringen
den 1 januari 2022, Efora Oy:s personal, anläggnings- och omsättningstillgångar samt avtal från Efora Oy till de berörda
bolagen. Vid överföringen av verksamheten flyttades 1,5 MEUR anläggningstillgångar, varulager för 1,1 MEUR samt 543
medarbetare över till Stora Enso Oyj.
Under 2022 avyttrade Stora Enso Oyj alla sina dotterbolag i Ryssland till lokal ledning. Mer information finns i koncernens
årsredovisning, Not 4.
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader inkluderar en post som hänför till bytet av koncernens modell för internprissättning.
Not 2 Omsättning per division och marknad

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Per division |  |
Packaging Materials | 1 882 | 1 567
Packaging Solutions | 0 | 1
Biomaterials | 296 | 329
Forest | 700 | 759
Wood Products | 228 | 38
Other | 219 | 128
Totalt | 3 325 | 2 822
Per region |  |
Finland | 1 361 | 1 330
Övriga Europa | 1 076 | 995
Nord- och Sydamerika | 298 | 158
Asien och Oceanien | 381 | 227
Afrika | 118 | 32
Övriga | 91 | 80
Totalt | 3 325 | 2 822

Not 3 Övriga rörelseintäkter

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Hyra och liknande | 3 | 3
Vinst vid avyttring av anläggningstillgångar | 0 | 1
Produktions- och underhållstjänster | 1 | 4
Subventioner, bidrag och liknande | 2 | 1
Administrativa tjänster | 60 | 177
Inkomster från försäljning av utsläppsrätter | 52 | 21
Övriga rörelseintäkter | 586 | 32
Vinst vid fusion | 0 | 69
Totalt | 703 | 308

Övriga rörelseintäkter inkluderar en post som hänför till bytet av koncernens modell för internprissättning.
101
Not 4 Material och tjänster

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Råvaror och förnödenheter |  |
Periodens inköp | 1 822 | 1 366
Förändring i lager +/- | -105 | -30
Externa tjänster | 571 | 527
Material och tjänster, totalt | 2 288 | 1 864

Not 5 Personalkostnader och medelantal anställda

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Löner och ersättningar | 263 | 211
Arbetsgivaravgifter |  |
Pensioner | 47 | 38
Övriga personalkostnader | 9 | 9
Totalt | 320 | 259

Ersättningar till vd och styrelse
Information om ersättningar till vd och styrelse finns i Not 7 till koncernens årsredovisning.
Pensionsåtaganden för vd
Information om pensionsåtaganden för vd finns i Not 7 till koncernens årsredovisning.
Lån till ledande befattningshavare
Det fanns inga fordringar för lån till ledande befattningshavare.

Medelantal anställda | 2022 | 2021
Medelantal anställda under räkenskapsperioden | 4 066 | 3 057

Not 6 Avskrivningar och nedskrivningar

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Avskrivningar enligt plan | 133 | 124
Nedskrivningar av anläggningstillgångar | 1 | 5
Totalt | 133 | 129
Avskrivningar ingår i det redovisade värdet för varje post i balansräkningen under immateriella och materiella tillgångar.

Not 7 Övriga rörelsekostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Varutransporter | 267 | 168
Försäljningskomissioner | 55 | 39
Hyreskostnader | 20 | 15
Administration och kontorstjänster | 319 | 213
Försäkringspremier | 12 | 9
Övriga personalkostnader | 17 | 10
Representationskostnader | 0 | 0
PR | 4 | 3
Utgifter för utsläppsrätter | 40 | 20
Övriga rörelsekostnader | 154 | 13
Totalt | 889 | 490

Övriga rörelsekostnader inkluderar en post som hänför till bytet av koncernens modell för internprissättning.
Not 8 Arvoden till revisorer

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Revisionsarvode | 1 | 1
Övriga arvoden i samband med revision | 0 | 0
Arvoden i samband med skatterådgivning | 0 | 0
Övriga arvoden | 0 | 0
Totalt | 2 | 1

102
Not 9 Finansiella intäkter och kostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Utdelningar |  |
Från koncernbolag | 601 | 486
Från intressebolag | 25 | 16
Totalt | 626 | 503
Ränteintäkter från långfristiga investeringar |  |
Från koncernbolag | 52 | 41
Från intressebolag | 0 | 1
Från övriga | 2 | 0
Totalt | 55 | 42
Övriga ränteintäkter och financiella intäkter |  |
Från koncernbolag | 20 | -1
Från intressebolag | 9 | 0
Från övriga | 14 | 10
Totalt | 44 | 9
Finansiella intäkter, totalt | 725 | 553
Ränta och andra finansiella kostnader |  |
Till koncernbolag | -38 | -1
Övriga finansiella kostnader | -93 | -103
Totalt | -131 | -103
Nedskrivning av investeringar |  |
Nedskrivning av investeringar i anläggningstillgångar | -305 | -98
Finansiella kostnader, totalt | -435 | -202
Finansiella intäkter och kostnader, totalt | 290 | 351
I posterna för ränta och finansiella intäkter/kostnader ingår valutakursvinster/förluster |  |
| -17 | -27

Not 10 Bokslutsdispositioner

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Skillnad mellan avskrivningar enligt plan och skattemässiga avskrivningar | -56 | -46
Utbetalda koncernbidrag | -275 | -73
Bokslutsdispositioner, totalt | -331 | -119

Not 11 Inkomstskatt

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Periodens skatt för huvudsaklig verksamhet | -28 | 0
Inkomstskatt, totalt | -28 | 0

103
Not 12 Miljökostnader

| Räkenskapsår
MEUR | 2022 | 2021
Material och tjänster | 43 | 36
Personalkostnader | 3 | 3
Avskrivningar och nedskrivningar | 12 | 12
Totalt | 58 | 50
Luftrenande åtgärder | 9 | 9
Behandling av spillvatten | 25 | 19
Avfallshantering | 15 | 12
Mark- och grundvattenskydd | 1 | 1
Övriga miljöskyddande åtgärder | 7 | 9
Totalt | 58 | 50

Not 13 Immateriella och materiella tillgångar

Immateriella tillgångar
MEUR | Immateriella rättigheter | Övriga långfristiga investeringar | Förskottsbetalningar och pågående förvärv | Totalt
Anskaffningsvärde per 1 januari | 172 | 22 | 5 | 198
Ökningar | 3 | 0 | 13 | 16
Minskningar | -8 | 0 | 0 | -8
Omklassificering | 4 | 1 | -3 | 1
Anskaffningsvärde per 31 december | 171 | 23 | 14 | 208
Ackumulerade av- och nedskrivningar per 1 januari | -130 | -20 | 0 | -150
Ackumulerade avskrivningar, minskningar och omklassificeringar | 7 | 0 | 0 | 7
Periodens avskrivningar | -15 | -1 | 0 | -15
Ackumulerade avskrivningar 31 december | -138 | -21 | 0 | -158
Bokfört värde per 31 december 2022 | 33 | 2 | 14 | 49
Bokfört värde per 31 december 2021 | 42 | 2 | 5 | 49

Materiella tillgångar |  |  |  |  |  |
MEUR | Mark- och vattentillgångar | Byggnader och konstruktioner | Maskiner och inventarier | Övriga materiella tillgångar | Förskotts- betalningar och pågående förvärv | Totalt
Anskaffningsvärde per 1 januari | 18 | 586 | 2 726 | 174 | 149 | 3 654
Ökningar | 0 | 6 | 72 | 1 | 86 | 166
Minskningar | 0 | -9 | -43 | -1 | 0 | -54
Omklassificering | 0 | 22 | 98 | 7 | -129 | -1
Anskaffningsvärde per 31 december | 18 | 605 | 2 853 | 181 | 107 | 3 764
Ackumulerade av- och nedskrivningar per 1 januari |  |  |  |  |  |
0 | -428 | -2 082 | -159 | 0 | -2 668
Ackumulerade avskrivningar, minskningar och omklassificeringar | 0 | 9 | 42 | 1 | 0 | 52
Periodens avskrivningar | 0 | -14 | -101 | -2 | 0 | -117
Ackumulerade avskrivningar 31 december | 0 | -433 | -2 141 | -160 | 0 | -2 734
Värdeökning per 1 januari | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2
Bokfört värde per 31 december 2022 | 20 | 173 | 712 | 21 | 107 | 1 032
Bokfört värde per 31 december 2021 | 20 | 158 | 644 | 15 | 149 | 987
Produktionsanläggningar och utrustning |  |  |  |  |  |
Bokfört värde per 31 december 2022 |  |  | 693 |  |  |
Bokfört värde per 31 december 2021 |  |  | 624 |  |  |

Förskottsbetalningar och pågående förvärv

MEUR | Immateriella tillgångar | Byggnader och konstruktioner | Maskiner och inventarier | Övriga materiella tillgångar | Totalt
Anskaffningsvärde per 1 januari | 5 | 1 | 148 | 0 | 154
Ökningar | 13 | 5 | 81 | 0 | 98
Omklassificering | -3 | -1 | -128 | 0 | -132
Anskaffningsvärde per 31 december | 14 | 5 | 101 | 0 | 121

104

Aktiverade miljöutgifter |  |  |  |  |  |
Materiella tillgångar |  |  |  |  |  | 31/12/2022
MEUR |  | Mark- och vattentillgångar | Byggnader och konstruktioner | Maskiner och inventarier | Övriga materiella tillgångar | Förskotts- betalningar och pågående förvärv | Totalt
Anskaffningsvärde per 1 januari | 4 | 24 | 51 | 4 | 11 | 95
Ökningar | 1 | 0 | 9 | 1 | 8 | 18
Omklassificering | 0 | -2 | -8 | -1 | 0 | -12
Anskaffningsvärde per 31 december 2022 | 4 | 22 | 52 | 5 | 19 | 101
Luftrenande åtgärder | 1 | 7 | 35 | 0 | 12 | 55
Behandling av spillvatten | 0 | 2 | 13 | 0 | 4 | 20
Avfallshantering | 2 | 0 | 1 | 3 | 0 | 7
Mark- och grundsvattenskydd | 1 | 12 | 2 | 0 | 2 | 18
Buller- och vibrationsdämpande åtgärder | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1
| 4 | 22 | 52 | 5 | 19 | 101
|  |  |  |  |  |  | 31/12/2021
MEUR |  | Mark- och vattentillgångar | Byggnader och konstruktioner | Maskiner och inventarier | Övriga materiella tillgångar | Förskotts- betalningar och pågående förvärv | Totalt
Anskaffningsvärde per 1 januari | 4 | 26 | 51 | 5 | 3 | 89
Ökningar | 0 | 0 | 7 | 0 | 8 | 16
Ökningar vid fusion | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1
Av- och nedskrivningar | 0 | -3 | -7 | -1 | 0 | -11
Anskaffningsvärde per 31 december 2021 | 4 | 24 | 51 | 4 | 11 | 95
Luftrenande åtgärder | 1 | 9 | 28 | 0 | 5 | 43
Behandling av spillvatten | 0 | 2 | 21 | 1 | 4 | 27
Avfallshantering | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 7
Mark- och grundsvattenskydd | 0 | 13 | 2 | 0 | 2 | 17
Buller- och vibrationsdämpande åtgärder | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1
| 4 | 24 | 51 | 4 | 11 | 95
Under 2022 och 2021 betalades inga miljöböter, avgifter eller kompensationer, och inga subventioner eller bidrag för miljöskydd togs emot.

105
Not 14 Långfristiga investeringar i aktier och lånefordringar

MEUR | Aktier i koncernbolag | Låne- fordringar på koncernbolag | Aktier i intressebolag | Låne- fordringar på intressebolag | Övriga aktier | Övriga fordringar | Investeringar, totalt
Anskaffningsvärde 1 januari | 6 514 | 1 578 | 37 | 2 | 193 | 48 | 8 372
Ökningar | 374 | 328 | 0 |  | 0 | 112 | 815
Minskningar | -44 | -479 | 0 |  | 0 | -58 | -581
Anskaffningsvärde per 31 december | 6 845 | 1 428 | 37 | 2 | 193 | 102 | 8 606
Nedskrivningar per 1 januari | -136 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 | -138
Ökningar | -276 | 0 | 0 | 0 | 0 | -5 | -281
Nedskrivningar 31 december | -412 | 0 | 0 | 0 | -1 | -5 | -419
Bokfört värde per 31 december 2022 | 6 432 | 1 428 | 37 | 2 | 191 | 97 | 8 187
Bokfört värde per 31 december 2021 | 6 378 | 1 578 | 37 | 2 | 191 | 48 | 8 234

Not 15 Varulager

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Råvaror och förnödenheter | 288 | 183
Varor under tillverkning | 11 | 14
Färdiga varor | 247 | 158
Övriga varulager | 0 | 0
Förhandsbetalningar | 27 | 31
Totalt | 574 | 387

Not 16 Kortfristiga fordringar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Kortfristiga lånefordringar |  |
Fordringar på koncernbolag |  |
Lånefordringar | 536 | 764
Räntefordringar | 50 | 42
Totalt | 585 | 806
Fordringar från andra |  |
Lånefordringar | 0 | 49
Fordringar råvaruderivat | 18 | 23
Övriga fordringar | 29 | 5
Räntefordringar | 23 | 4
Totalt | 69 | 82
Kortfristiga räntebärande fordringar, totalt | 654 | 887
Kortfristiga icke räntebärande fordringar |  |
Fordringar på koncernbolag |  |
Kundfordringar | 150 | 112
Övriga fordringar | 183 | 60
Upplupna intäkter | 0 | 0
Totalt | 333 | 172
Övriga |  |
Kundfordringar | 219 | 200
Uppskjutna skattefordringar | 0 | 2
Övriga fordringar | 41 | 23
Upplupna intäkter | 30 | 29
Totalt | 290 | 254

Stora Enso kan teckna factoringavtal som innebär att kundfordringar säljs och likvida medel kommer in snabbare. Det nominella resultatet av sådana avtal innebär att fordringar till ett värde av 30,0 MEUR (34,3 MEUR 2021) helt tagits bort från balansräkningen. Stora Ensos engagemang i de sålda fordringarna bedöms vara obetydligt på grund av factoringavtalens natur och riskfördelning.

106

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Kortfristiga icke räntebärande fordringar, totalt | 624 | 427
Kortfristiga fordringar, totalt | 1 278 | 1 314
Större upplupna intäkter |  |
Övriga upplupna intäkter från koncernen | -1 | 0
Skattefordringar och liknande | 3 | 3
Betalda förskott | 9 | 7
Övriga upplupna intäkter | 19 | 19
Totalt | 30 | 29

Not 17 Värdepapper

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Från koncernbolag | 620 | 72
Från övriga | 510 | 535
Totalt | 1 130 | 607

Not 18 Eget kapital

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Bundet eget kapital |  |
Aktiekapital 1 januari | 1 342 | 1 342
Aktiekapital 31 december | 1 342 | 1 342
Överkursfond 1 januari | 3 639 | 3 639
Överkursfond 31 december | 3 639 | 3 639
Verkligt värde-reserv 1 januari | -6 | -6
Ökning (-)/minskning (+) | 32 | 0
Verkligt värde-reserv 31 december | 25 | -6
Bundet eget kapital, totalt | 5 006 | 4 975
Förändringar i aktiekapitalet och antalet aktier presenteras i Not 18 i koncernredovisningen. |  |
Fritt eget kapital |  |
Investerat fritt eget kapital 1 januari | 633 | 633
Investerat fritt eget kapital 31 december | 633 | 633
Balanserade vinstmedel 1 januari | 1 356 | 955
Utdelning | -434 | -237
Balancerade vinstmedel 31 december | 922 | 719
Periodens nettoresultat | 416 | 637
Fritt eget kapital, totalt | 1 971 | 1 989
Eget kapital, totalt | 6 977 | 6 964
Beräkning av utdelningsbart eget kapital 31 december |  |
Verkligt värde-reserv 31 december | 0 | -6
Investerat fritt eget kapital 31 december | 633 | 633
Balanserade vinstmedel 31 december | 922 | 719
Periodens nettoresultat | 416 | 637
Totalt | 1 971 | 1 983

Not 19 Ackumulerade bokslutsdispositioner

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Avskrivningsdifferens |  |
Immateriella rättigheter | -1 | -3
Goodwill | 0 | -1
Övriga långfristiga investeringar | 1 | 0
Byggnader och konstruktioner | 34 | 33
Maskiner och inventarier | 257 | 205
Övriga materiella tillgångar | -1 | 0
Totalt | 290 | 234

107
Not 20 Obligatoriska avsättningar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Avsättning för omstruktureringar | 3 | 3
Miljöavsättningar | 20 | 7
Pensionsavsättningar | 1 | 1
Totalt | 24 | 11

Not 21 Uppskjutna skatteskulder och skattefordringar

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Uppskjuten skatteskuld för avskrivningsdifferens | -41 | -30
Uppskjutna skattefordringar och skatteskulder för derivat | -6 | 2
Uppskjuten skattefordran för avsättningar | 5 | 3
Uppskjutna skattefordringar och skatteskulder på grund av övriga temporära skillnader | -1 | -1
Uppskjutna skattefordringar, totalt | -43 | -27

Uppskjutna skatteskulder och skattefordringar exklusive derivat som inte ingår i balansräkningen.
Not 22 Långfristiga skulder

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Långfristiga skulder |  |
Obligationer | 2 165 | 2 502
Lån från kreditinsttitut | 100 | 7
Övriga långfristiga skulder till koncernbolag | 0 | 4
Totalt | 2 265 | 2 513
Skulder som förfaller om mer än fem år |  |
Obligationer | 1 075 | 1 383
Övriga långfristiga skulder | 5 | 4
Totalt | 1 080 | 1 387
Obligationer specificeras i not 26 Räntebärande skulder till koncernens årsredovisning.

108
Not 23 Kortfristiga skulder

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Kortfristiga räntebärande skulder |  |
Skulder till koncernbolag |  |
Övriga lån | 1 966 | 1 677
Skulder från råvaruderivat | 18 | 23
Totalt | 1 984 | 1 700
Skulder till andra |  |
Övriga lån | 141 | 161
Förfallen ränta | 32 | 27
Obligationer | 300 | 0
Lån från kreditinstitut | 250 | 0
Totalt | 722 | 187
Kortfristiga räntebärande skulder, totalt | 2 706 | 1 888
Kortfristiga icke räntebärande skulder |  |
Skulder till koncernbolag |  |
Leverantörsskulder | 90 | 83
Övriga lån | 275 | 73
Skulder från råvaruderivat | 6 | 10
Upplupna skulder och förutbetalda intäkter | 0 | 1
Totalt | 371 | 166
Skulder till intressebolag |  |
Leverantörsskulder | 98 | 54
Totalt | 98 | 54
Skulder till andra |  |
Mottagna förskott | 5 | 5
Leverantörsskulder | 468 | 375
Övriga lån | 27 | 17
Upplupna skulder och forutbetalda intäkter | 134 | 95
Totalt | 635 | 491
Kortfristiga icke räntebärande skulder, totalt | 1 105 | 712
Kortfristiga skulder, totalt | 3 811 | 2 599
Större upplupna kostnader och förutbetalda intäkter |  |
Upplupna lönekostnader och semesterlöneskulder | 66 | 58
Inkomstskatteskulder | 28 | 0
Årliga rabatter | 22 | 21
Övriga upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 18 | 17
Totalt | 134 | 96

109
Not 24 Ställda panter och ansvarsförbindelser

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
För koncernbolags skulder |  |
Garantier | 794 | 1 044
För samägda bolags skulder |  |
Garantier | 32 | 82
För intressebolags skulder |  |
Garantier | 5 | 0
För andras räkning |  |
Garantier | 36 | 36
Övriga ställda panter, egna |  |
Leasingavtal, inom 12 månader | 8 | 6
Leasingavtal, efter 12 månader | 14 | 10
Leasingavtal | 5 | 5
Övriga ställda panter | 12 | 13
Totalt | 906 | 1 197
Garantier | 831 | 1 126
Leasingavtal | 22 | 16
Leasingavtal | 5 | 5
Övriga ställda panter | 47 | 48
Totalt | 906 | 1 197

Ansvarsförbindelser
Stora Enso Oyj har de senaste åren genomfört omfattande omstruktureringsåtgärder. Åtgärderna har bland annat inneburit
avyttring av verksamheter och produktionsenheter och nedläggning av anläggningar. Dessa transaktioner innebär risk för
miljömässiga eller andra förpliktelser som i dagsläget inte är kända men som kan visa sig i framtida händelser som inte helt kan
kontrolleras av koncernen. Avsättning har gjorts för förpliktelser för vilka ett belopp går att uppskatta på ett tillförlitligt sätt och
där uppfyllandet bedöms som sa nnolikt.
Stora Enso Oyj har erhållit flera investeringssubventioner och gjort vissa investeringsåtaganden i Finland. Om villkoren för
åtagandena inte följs kan lokala myndigheter vidta åtgärder för att återkräva delar av tidigare beviljade investeringssubventioner
eller belägga Stora Enso Oyj med straffavgifter. Resultatet av en sådan process kan ge negativa ekonomiska konsekvenser för
Stora Enso Oyj.
Stora Enso Oyj är part i rättsprocesser som uppkommer i den löpande verksamheten och som främst rör krav som har rests i
kommersiella sammanhang. Företagsledningen anser inte att sådana processer i sin helhet, före eventuella
försäkringsersättningar, skulle ha någon betydande inverkan på företagets finansiella ställning eller på vinsten från den löpande
verksamheten. Några av de mest betydande rättsprocesserna beskrivs i Not 29 till koncernredovisningen.
Not 25 Finansiella instrument
Värdering av derivat
Det verkliga värdet definieras som det belopp till vilket ett derivatinstrument skulle kunna ingå i en transaktion mellan parter på
marknaden på värderingsdagen. Det verkliga värdet för sådana instrument bestäms enligt följande kriterier:
•Det verkliga värdet för valutaterminskontrakt beräknas utifrån valutakurserna på balansdagen.
•Det verkliga värdet för valutaoptioner beräknas med prissättningsmodeller för gemensamma optioner med hjälp av
marknadsnivåer för balansdagen.
•Det verkliga värdet för råvaruderivat beräknas med hjälp av noterade priser på olika marknadsplatser eller med andra
tillförlitliga marknadskällor.
•Verkligt värde för ränteswappar beräknas med hjälp av en diskonterad kassaflödesanalys.
Verkligt värde-hierarkin
Stora Enso använder följande hierarki för att fastställa och visa verkligt värde på finansiella instrument utifrån värderingsmetod:
•Nivå 1: noterade (ojusterade) priser på aktiva marknader för identiska tillgångar eller skulder
•Nivå 2: andra metoder med vilka alla indata som har en betydande inverkan på det redovisade värdet går att observera,
antingen direkt eller indirekt
•Nivå 3: metoder som använder indata som har en betydande inverkan på de redovisade verkliga värden som inte är
baserade på observerbara marknadsdata.
Moderbolagets derivat kategoriseras som nivå 2 i verkligt värde-hierarkin.
110
Nominellt och verkligt värde för derivatinstrument

| Per 31 december 2022
MEUR | Nominellt värde | Positivt verkligt värde | Negativt verkligt värde | Verkligt värde, netto
Kassaflödessäkringar som gjorts för moderbolagets och dess dotterbolags räkning och som redovisas som säkringar i berörda bolag |  |  |  |
Valutaterminskontrakt | 1 523 | 29 | -26 | 3
Valutaoptioner | 3 222 | 28 | -28 | 0
Råvarukontrakt | 10 | 18 | -18 | 0
Ränteswappar | 442 | 28 | 0 | 28
Derivat som inte kan redovisas som säkringar |  |  |  |
Valutaterminskontrakt | 1 493 | 8 | -8 | 0
Råvarukontrakt | 11 | 9 | 0 | 9
Totalt | 6 702 | 120 | -79 | 41
varav mot dotterbolag | 2 571 | 29 | -45 | -15
varav mot externa parter | 4 131 | 91 | -34 | 57

| Per 31 december 2021
MEUR | Nominellt värde | Positivt verkligt värde | Negativt verkligt värde | Verkligt värde, netto
Kassaflödessäkringar som gjorts för moderbolagets och dess dotterbolags räkning och som redovisas som säkringar i berörda bolag |  |  |  |
Valutaterminskontrakt | 2 007 | 20 | -22 | -2
Valutaoptioner | 1 811 | 13 | -15 | -1
Råvarukontrakt | 33 | 27 | -27 | 0
Ränteswappar | 467 | 1 | -7 | -6
Derivat som inte kan redovisas som säkringar |  |  |  |
Valutaterminskontrakt | 702 | 2 | -2 | 0
Totalt | 5 020 | 63 | -72 | -9
varav mot dotterbolag | 2 091 | 29 | -33 | -4
varav mot externa parter | 2 930 | 34 | -40 | -5

Verkligt värde-reserv
Moderbolagets nettovärde av orealiserade vinster från kassaflödessäkring i verkligt värde-reserven uppgick till 25,3 (6,4)
MEUR, vilket hänförde sig till valuta- och räntederivat. Valutaderivat och räntederivat inkluderar även en vinst på 0,1 (förlust på
0,1) MEUR som rör optionernas tidsaspekt. De orealiserade vinsterna redovisas i resultaträkningen på säkringarnas respektive
förfallodagar. Det längsta säkringskontraktet förfaller 2027. Huvuddelen av kontrakten förfaller dock under 2023. Säkringarnas
ineffektiva andel redovisas som justering av finansiella poster, intäkt eller kostnad för material och tjänster beroende på vad
som säkrats. Under 2022 och 2021 fanns det ingen väsentlig ineffektivitet relaterad till säkringar i resultaträkningen. De derivat
som används för valutakurssäkring av betalningsflöden är främst terminskontrakt och valutaoptioner. Swappar används främst
för säkring av betalningsflöden avseende råvaror och räntor.
Vinst och förlust vid säkringar i rörelseresultat

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Kassaflödessäkringar |  |
Valutasäkringar | -20 | -2
Råvarusäkringar | 0 | 3
Totalt | -20 | 1
Justering av omsättning | -20 | -2
Justering av kostnad för material och tjänster | 0 | 3
Poster från verkligt värde-reserven som realiserats och redovisas i resultaträkningen | -20 | 1
Nettoresultat av kassaflödessäkringar | -20 | 1
Derivat som inte kan redovisas som säkringar |  |
Valutaderivat | -5 | -4
Nettoresultat av derivat som inte kan redovisas som säkringar | -5 | -4
Vinst och förlust vid säkringar i rörelseresultat, netto | -25 | -3

Vinst och förlust av säkringar i finansiella intäkter och kostnader

| Per 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Derivat som ej kvalificerar för säkringsredovisning |  |
Valutaderivat | -1 | -11
Nettoresultat av finansiella poster | -1 | -11

111
Känslighetsanalys av valutaderivat för en förstärkning av euron

| 31 december 2022
MEUR | SEK | USD | GBP
Valutaförändring mot euron | -5,0 % | -5,0 % | -5,0 %
Valutaderivat för kassaflödessäkring för de kommande 12 månaderna i EUR | 0 | -184 | -16
Beräknad effekt på verkligt värde-reserv i EUR | 0 | 9 | 1

Känslighetsanalys av råvaruderivat för prisrisk
Det fanns inga utestående råvaruderivat kopplade i moderbolagets kassaflödet vid rapporteringsperiodens slut. Kontrakt för
råvaruderivat är kopplade till en avslutad post hos Stora Enso Oyj:s dotterbolag. Marknadsvärdet regleras under 2023.
Mer detaljerad information om de finansiella instrumenten redovisas i Not 24 Hantering av finansiell risk, Not 25 Verkligt
värde och Not 27 Derivat i koncernredovisningen.
Not 26 Transaktioner med närstående parter

| 31 december
MEUR | 2022 | 2021
Transaktioner med intressebolag och samägda bolag |  |
Inköp av råvaror och förnödenheter under året | 63 | 88
Ränteintäkter på långfristiga lånefordringar | 0 | 1
Långfristiga lånefordringar vid årets slut | 2 | 2
Leverantörsskulder vid årets slut | 92 | 54
Koncernens principer för transaktioner med närstående parter redovisas i Not 31 i koncernredovisningen.

112
Undertecknande av bokslut
Inga väsentliga förändringar har skett i moderbolagets finansiella ställning sedan den 31 december 2022. Moderbolagets
likviditet är fortsatt god och den föreslagna utdelningen riskerar inte moderbolagets betalningsförmåga.
Helsingfors, 30 januari 2023

Antti Mäkinen |  | Håkan Buskhe
Styrelseordförande |  | Vice styrelseordförande
Elisabeth Fleuriot |  | Hock Goh
Helena Hedblom |  | Kari Jordan
Christiane Kuehne |  | Richard Nilsson
Hans Sohlström |  |
Annica Bresky |  |
VD och koncernchef |  |

113
STORA ENSO OYJ
Revisorernas yttrande
Vår revisionsberättelse har avgivts i dag.
Helsingfors den 13 februari 2023
PricewaterhouseCoopers Oy
Revisionssammanslutning
Samuli Perälä
CGR
114
Revisionsberättelse (Översättning från
det finska originalet)
Till Stora Enso Abp:s bolagsstämma
Revision av bokslutet

Uttalande

Enligt vår uppfattning
•ger koncernbokslutet en rättvisande bild av koncernens ekonomiska ställning och av resultatet av dess verksamhet och
kassaflöden för året i enlighet med internationella redovisningsstandarder (IFRS), så som de antagits av EU
•ger bokslutet en rättvisande bild av moderbolagets ekonomiska ställning samt av resultatet av dess verksamhet i enlighet med i
Finland ikraftvarande stadganden gällande upprättande av bokslut och det uppfyller de lagstadgade kraven.
Våra uttalanden i denna rapport är förenliga med innehållet i den kompletterande rapport som överlämnats till moderbolagets
revisionsutskott.
Revisionens omfattning
Vi har utfört en revision av bokslutet för Stora Enso Abp (fo-nummer 1039050-8) för räkenskapsperioden 1.1.–31.12.2022. Bokslutet
omfattar
•koncernredovisning, koncernens totalresultat, koncernens rapport över finansiell ställning, koncernens kassaflödesanalys,
förändringar i eget kapital och noter till koncernredovisningen inklusive en sammanfattning av redovisningsprinciper
•moderbolagets resultaträkning, balansräkning, kassaflödesanalys och noter till moderbolagets bokslut.

Grund för uttalandet

Vi har utfört vår revision i enlighet med god revisionssed i Finland. Vårt ansvar enligt god revisionssed beskrivs närmare i avsnittet
Revisorns ansvar för revisionen av bokslutet.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för våra uttalanden.
Oberoende
Vi är oberoende i förhållande till moderbolaget och koncernföretagen enligt de etiska kraven i Finland som gäller den av oss utförda
revisionen och vi har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt dessa.
Andra tjänster än revisionstjänster som tillhandahållits moderbolaget och koncernbolagen är enligt vår bästa kunskap och övertygelse
i enlighet med bestämmelserna för dylika tjänster i Finland och vi har inte tillhandahållit förbjudna tjänster som avses i
revisorsförordningens 537/2014 artikel 5.1. De andra tjänster än revisionstjänster som vi tillhandahållit framgår ur not 5 till
koncernbokslutet.

Vår revisionsansats

Översikt

| •För koncernbokslutet tillämpad väsentlighet uppgick till 60 miljoner euro.
•Vi genomförde revisionsåtgärder vid 26 rapporterande enheter i 10 länder som anses vara betydande baserat på vår riskbedömning och väsentlighet.
•Värdering av skogstillgångar •Avsättningar och ansvarsförbindelser

Vi utformade vår revision genom att fastställa väsentlighetsnivå och bedöma risken för väsentligt fel i bokslutet som helhet. Vi
beaktade speciellt de områden där ledningen gjort subjektiva bedömningar. Sådana är till exempel betydande redovisningsmässiga
uppskattningar som baserar sig på antaganden och prognoser om framtida händelser.

Väsentlighet
Revisionens omfattning och inriktning baserades på vår bedömning av väsentlighet. Revisionens mål är att uppnå en rimlig grad av
säkerhet om huruvida bokslutet som helhet innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel. Fel
anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användarna fattar på
basis av bokslutet.
Baserat på vårt professionella omdöme fastställde vi vissa kvantitativa gränsvärden för att bestämma väsentlighetsnivå som
tillämpats för koncernbokslutet som helhet. Med hjälp av dessa gränsvärden och kvalitativa överväganden fastställde vi revisionens
inriktning och omfattning samt karaktär, tidpunkt och omfattning av våra granskningsåtgärder. Vidare användes väsentlighetsnivån för
att bedöma effekten av enskilda och sammantagna felaktigheter på bokslutet som helhet.

Koncernens väsentlighet | 60 miljoner euro
Hur vi fastställt väsentligheten | Rörelseresultatet och balansomslutningen
Motivering av valet av väsentlighetstal | Vi valde att använda resultatet före skatt och balansomslutningen som referensvärde vid beräkning av väsentligheten för att enligt vår uppfattning använder de som läser bokslutet dem då de värderar koncernens prestation.

Revisionens inriktning och omfattning
Vi beaktade koncernens struktur, bransch och redovisningsprocesser samt interna kontroller då vi utformade revisionens omfattning.
Koncernen bedriver sin verksamhet globalt i ett stort antal koncernbolag eller ”rapporterande enheter”. Vi fastställde vilken typ av
revisionsarbete som vi, i egenskap av koncernens huvudrevisorer, skulle utföra vid de rapporterande enheterna samt tidpunkten för
detta arbete och arbetets omfattning. Detsamma gällde arbete som utfördes av revisorer för delar av koncernen. I de fall då arbetet
utfördes av revisorer för delar av koncernen utfärdade vi särskilda anvisningar till dem, vilka innefattade vår riskanalys, väsentlighet
och övergripande revisionsmetod. Vi genomförde revisionsåtgärder vid 26 rapporterande enheter i 10 länder som anses vara
betydande baserat på vår riskbedömning och väsentlighet. Vi har ansett att de återstående rapporterande enheterna inte utgör någon
rimlig risk för väsentlig felaktighet i koncernbokslutet och därför har våra granskningsåtgärder avseende dessa rapporterande enheter
begränsats till riktade revisionsåtgärder för väsentliga poster och till analytisk granskning på koncernnivå.
Genom att utföra granskningsåtgärderna ovan vid de rapporterande enheterna, tillsammans med ytterligare granskningsåtgärder på
koncernnivå, har vi fått tillräckliga och lämpliga revisionsbevis avseende den finansiella informationen för koncernen som helhet för
att få en grund för vårt utlåtande om koncernbokslutet.

Särskilt betydelsefulla områden för revisionen

Särskilt betydelsefulla områden för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var de mest betydelsefulla för
räkenskapsperiodens revision. Dessa områden behandlades inom ramen för revisionen av, och i vårt ställningstagande till bokslutet
som helhet, men vi ger inga separata uttalanden om dessa områden.
Liksom vid alla revisioner beaktade vi också risken för att ledningen åsidosätter den interna kontrollen, och har bland annat övervägt
om det finns belägg för systematiska avvikelser som givit upphov till risk för väsentliga felaktigheter till följd av oegentligheter.

2

Särskilt betydelsefullt område för koncernbokslutet | Hur vår revision beaktade det särskilt betydelsefulla området
Värdering av skogstillgångar Se noterna 1, 2 och 12 till koncernredovisningen. De skogstillgångar som ingår i koncernens rapport över finansiell ställning inkluderar biologiska tillgångar och tillhörande skogsmark frånsett hyrda markområden. Det verkliga värdet på de skogstillgångar som ägs genom dotterbolag, samägda bolag och intressebolag uppgick till 8 117 miljoner euro per 31 december 2022. Av det verkliga värdet utgjordes 5 653 miljoner euro av biologiska tillgångar och 2 464 miljoner euro av skogsmark. Skogstillgångar i Sverige och Finland redovisas till verkligt värde och värderas med hjälp av en marknadsmetod baserat på skogstransaktioner i de områden där Stora Ensos skogar finns. Marknadspriserna varierar mycket mellan olika områden och antaganden används för att definiera relevanta områden som kan användas vid värderingen. Marknadstransaktionsdata justeras för att ta hänsyn till särdragen i koncernens skogstillgångar och för att utelämna andra tillgångar och transaktioner som betraktas som avvikelser jämfört med övriga transaktioner. De biologiska tillgångarna värderas till verkligt värde baserat på diskonterade kassaflöden enligt standarden IAS 41 Jordbruk. Skogsmarken värderas till verkligt värde med omvärderingsmetoden enligt standarden IAS 16 Materiella anläggningstillgångar. Skogsmarken värderas baserat på diskonterade kassaflöden med beaktande av kassaflöden för de träd som ska planteras i framtiden samt andra skogsrelaterade kassaflöden som till exempel jakträtter, leasing av vindkraft och försäljning av jordmaterial. Det verkliga värdet på biologiska tillgångar och skogsmark totalt motsvarar det verkliga värdet på skogstillgångarna beräknat utifrån marknadstransaktioner, eftersom den diskontoränta som används motsvarar den interna räntesatsen som uppskattats utifrån marknadstransaktioner. Biologiska tillgångar utanför Sverige och Finland värderas till verkligt värde minus försäljningskostnaderna. Det verkliga värdet baseras på den diskonterade kassaflödesmetoden med beaktande av hållbart skogsbruk och tillväxtpotentialen under en tillväxtcykel. Cykeln varierar beroende på den geografiska platsen och trädarterna. För att det diskonterade kassaflödet ska kunna fastställas måste tillväxt, skörd, försäljningspris och försäljningskostnader uppskattas. Övrig skogsmark i Europa värderas med omvärderingsmetoden utifrån diskonterade kassaflöden med beaktande av kassaflöden från träd som planteras i framtiden samt övriga kassaflöden som inte är förknippade med trädbeståndet. Trädodlingars skogsmark värderas till anskaffningsvärde. Värderingen av skogstillgångarna has ansetts vara ett särskilt betydelsefullt område för revisionen på grund av den bedömning som värderingen kräver och för att koncernens skogstillgångar är väsentliga i koncernens rapport över finansiell ställning. | Vi bedömde ledningens process för värdering av skogstillgångarna. Vi utvärderade strukturen hos och effektiviteten av de nyckelkontroller som avser värderingen av direkt och indirekt ägda skogstillgångar. Våra granskningsåtgärder för värderingen av de direkt ägda skogstillgångarna inkluderade följande: •utvärdering av ledningens värderingsmetod •testande av värderingsmodellens matematiska noggrannhet •bedömning av ändamålsenligheten i diskonteringsräntorna som tillämpades vid värderingen •bedömning av övriga väsentliga värderingsantaganden •bedömning av ingångsdata som använts i värderingsmodellen, inklusive antaganden om försäljningspris, tillväxt och försäljningsrelaterade kostnader. Beträffande värderingen enligt marknadstransaktioner inkluderade våra granskningsåtgärder dessutom: •utvärdering av hur de områden som använts för marknadstransaktionerna definierats för värderingen •bedömning av de korrigeringar som gjorts med avseende på marknadstransaktionerna •testande av ingångsdata som använts i värderingsmodellen, inklusive marknadstransaktioner och virkesmängd. Vi använde oss av värderingsspecialister vid revisionsarbetet med värdering av de direkt ägda skogstillgångarna. Avseende indirekt ägda skogstillgångar har vi haft kontakt med revisorerna för de tre största intressebolagen och samägda bolagen. Den här kommunikationen har bland annat inneburit att vi har utvärderat de väsentliga revisionsåtgärderna och revisionsslutsatserna vad gäller värdering av biologiska tillgångar. Slutligen bedömde vi ändamålsenligheten för de noter som är förknippade med skogstillgångarna.

3

Avsättningar och ansvarsförbindelser Se noterna 2, 22 och 29 till koncernredovisningen. Den 31 december 2022 uppgick koncernens avsättningar för miljö, omstrukturering och övrigt till sammanlagt 124 miljoner euro. Dessutom har koncernen upplyst om väsentliga rättsfall och andra ansvarsförbindelser i not 29. Redovisningen och presentationen av avsättningar och ansvarsförbindelser sakenligt i koncernbokslutet kräver ledningens bedömning gällande förekomsten av aktuella legala eller informella förpliktelser, analys av sannolikheten för utflödet av framtida ekonomiska resurser samt analys av tillförlitlig uppskattning över beloppet. På grund av den bedömning som redovisning, värdering och presentation av avsättningar och ansvarsförbindelser kräver anses detta vara ett särskilt betydelsefullt område för revisionen. | Vi bedömde ledningens process för att identifiera nya förpliktelser och förändringar av befintliga förpliktelser. Vi analyserade avsevärda förändringar av väsentliga avsättningar under tidigare perioder och skapat oss en detaljerad förståelse för dessa förändringar och de gjorda antagandena. Våra granskningsåtgärder för redovisade väsentliga avsättningar inkluderade följande: •bedömning av kriterierna för redovisning av skulden •utvärdering av ledningens metod för att uppskatta skulden •testande av uppskattningens matematiska noggrannhet •bedömning av diskonteringsräntorna som tillämpades vid uppskattningen •bedömning av övriga väsentliga värderingsantaganden och -uppgifter. Vi inhämtade rättsliga utlåtanden om de främsta pågående rättsfallen. Vi granskade protokoll från styrelsemöten samt möten i styrelsens utskott. Vi bedömde sakenligheten hos presentationen av de mest väsentliga ansvarsförbindelserna i koncernbokslutet.
Vad gäller moderbolagets bokslut finns det inga sådana betydelsefulla områden som kräver rapportering i vår revisionsberättelse.
Risker för väsentliga felaktigheter som avses i EU förordningens 537/2014 artikel 10.2c har inte identifierats i koncernbokslutet eller moderbolagets bokslut.

Styrelsens och verkställande direktörens ansvar för bokslutet

Styrelsen och verkställande direktören ansvarar för upprättandet av bokslutet och för att koncernbokslutet ger en rättvisande bild
enligt internationella redovisningsstandarder (IFRS), så som de antagits av EU och för att bokslutet ger en rättvisande bild i enlighet
med i Finland ikraftvarande stadganden gällande upprättande av bokslut samt uppfyller de lagstadgade kraven. Styrelsen och
verkställande direktören ansvarar även för den interna kontroll som de bedömer är nödvändig för att upprätta ett bokslut som inte
innehåller några väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel.
Vid upprättandet av bokslutet ansvarar styrelsen och verkställande direktören för bedömningen av moderbolagets och koncernens
förmåga att fortsätta verksamheten. De upplyser, när så är tillämpligt, om förhållanden som kan påverka förmågan att fortsätta
verksamheten och att använda antagandet om fortsatt drift. Antagandet om fortsatt drift tillämpas dock inte om man avser att likvidera
moderbolaget eller koncernen, upphöra med verksamheten eller inte har något realistiskt alternativ än att göra något av dessa.

Revisorns ansvar för revisionen av bokslutet

Våra mål är att uppnå en rimlig grad av säkerhet om huruvida bokslutet som helhet innehåller några väsentliga felaktigheter, vare sig
dessa beror på oegentligheter eller på fel, och att lämna en revisionsberättelse som innehåller våra uttalanden. Rimlig säkerhet är en
hög grad av säkerhet, men är ingen garanti för att en revision som utförs enligt god revisionssed alltid kommer att upptäcka en
väsentlig felaktighet om en sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter eller fel och anses vara väsentliga om
de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i bokslutet.
Som del av en revision enligt god revisionssed använder vi professionellt omdöme och har en professionellt skeptisk inställning under
hela revisionen. Dessutom:
•identifierar och bedömer vi riskerna för väsentliga felaktigheter i bokslutet, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel,
utformar och utför granskningsåtgärder bland annat utifrån dessa risker och inhämtar revisionsbevis som är tillräckliga och
ändamålsenliga för att utgöra en grund för våra uttalanden. Risken för att inte upptäcka en väsentlig felaktighet till följd av
oegentligheter är högre än för en väsentlig felaktighet som beror på fel, eftersom oegentligheter kan innefatta agerande i maskopi,
förfalskning, avsiktliga utelämnanden, felaktig information eller åsidosättande av intern kontroll.
•skaffar vi oss en förståelse av den del av bolagets interna kontroll som har betydelse för vår revision för att utforma
granskningsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna, men inte för att uttala oss om effektiviteten i den interna
kontrollen.

4
•utvärderar vi lämpligheten i de redovisningsprinciper som används och rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och
tillhörande upplysningar.
•drar vi en slutsats om lämpligheten i att styrelsen och verkställande direktören använder antagandet om fortsatt drift vid
upprättandet av bokslutet. Vi drar också en slutsats, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, om huruvida det finns någon
väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om bolagets förmåga
att fortsätta verksamheten. Om vi drar slutsatsen att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, måste vi i revisionsberättelsen fästa
uppmärksamheten på upplysningarna i bokslutet om den väsentliga osäkerhetsfaktorn eller, om sådana upplysningar är
otillräckliga, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som inhämtas fram till datumet för
revisionsberättelsen. Dock kan framtida händelser eller förhållanden göra att ett bolag inte längre kan fortsätta verksamheten.
•utvärderar vi den övergripande presentationen, strukturen och innehållet i bokslutet, däribland upplysningarna, och om bokslutet
återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som ger en rättvisande bild.
•inhämtar vi tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella informationen för enheterna eller
affärsaktiviteterna inom koncernen för att göra ett uttalande avseende koncernbokslutet. Vi ansvarar för styrning, övervakning och
utförande av koncernrevisionen. Vi är ensamt ansvariga för vårt uttalande.
Vi kommunicerar med dem som har ansvar för bolagets styrning avseende, bland annat, revisionens planerade omfattning och
inriktning samt tidpunkten för den, samt betydelsefulla iakttagelser under revisionen, däribland eventuella betydande brister i den
interna kontrollen som vi identifierat under revisionen.
Vi förser också dem som har ansvar för bolagets styrning med en bekräftelse om att vi har följt relevanta yrkesetiska krav avseende
oberoende, och kommunicerar alla relationer och andra förhållanden som rimligen kan påverka vårt oberoende samt i tillämpliga fall
tillhörande motåtgärder.
Av de frågor som kommuniceras med dem som har ansvar för bolagets styrning fastställer vi vilka frågor som varit de mest
betydelsefulla för räkenskapsperiodens revision och som därför utgör de för revisionen särskilt betydelsefulla områdena. Vi beskriver
dessa områden i revisionsberättelsen såvida inte lagar eller andra författningar förhindrar upplysning om frågan eller när, i ytterst
sällsynta fall, vi bedömer att en fråga inte ska kommuniceras i revisionsberättelsen på grund av att de negativa konsekvenserna av
att göra det rimligen skulle väntas vara större än allmänintresset av denna kommunikation.
Övriga rapporteringsskyldigheter

Uppgifter om revisionsuppdraget

Vi har fungerat som av bolagstämman vald revisor från och med den 28 mars 2018.

Övrig information

Styrelsen och verkställande direktören ansvarar för den övriga informationen. Den övriga informationen omfattar
verksamhetsberättelsen.
Vårt uttalande om bokslutet täcker inte övrig information.
Vår skyldighet är att läsa den ovan specificerade övriga informationen i samband med revisionen av bokslutet och i samband med
detta göra en bedömning av om det finns väsentliga motstridigheter mellan den övriga informationen och bokslutet eller den
uppfattning vi har inhämtat under revisionen eller om den i övrigt verkar innehålla väsentliga felaktigheter. Det är ytterligare vår
skyldighet att bedöma om verksamhetsberättelsen har upprättats enligt gällande bestämmelser om upprättande av
verksamhetsberättelse.
Enligt vår uppfattning
•är uppgifterna i verksamhetsberättelsen och bokslutet enhetliga
•har verksamhetsberättelsen upprättats i enlighet med gällande bestämmelser om upprättande av verksamhetsberättelse.
Om vi utgående från vårt arbete på den övriga informationen, drar slutsatsen att det förekommer en väsentlig felaktighet i den
aktuella övriga informationen, bör vi rapportera detta. Vi har ingenting att rapportera gällande detta.

5

Övriga uttalanden

Vi förordar fastställande av bokslutet. Styrelsens förslag till disposition av utdelningsbara medel beaktar bestämmelserna i
aktiebolagslagen. Vi förordar beviljandet av ansvarsfrihet för styrelseledamöterna samt för verkställande direktören för den av oss
granskade räkenskapsperioden.
Helsingfors den 13 februari 2023
PricewaterhouseCoopers Oy
Revisionssammanslutning
Samuli Perälä
CGR

6