7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 iso4217:EUR 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 iso4217:EUR xbrli:shares 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 se:YlikurssirahastoJaVararahastoMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 se:MuutLaajanTuloksenErtOsakkuusJaYhteisyrityksissMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 se:YlikurssirahastoJaVararahastoMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 se:MuutLaajanTuloksenErtOsakkuusJaYhteisyrityksissMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 se:YlikurssirahastoJaVararahastoMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 se:MuutLaajanTuloksenErtOsakkuusJaYhteisyrityksissMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 se:YlikurssirahastoJaVararahastoMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 se:MuutLaajanTuloksenErtOsakkuusJaYhteisyrityksissMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 se:YlikurssirahastoJaVararahastoMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesFromInvestmentsInEquityInstrumentsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:RevaluationSurplusMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 se:MuutLaajanTuloksenErtOsakkuusJaYhteisyrityksissMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 7437000ZP669LKUTZ738 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember
Stora Enso Oyj
Tilinpäätös ja
toimintakertomus
1.1.–31.12. 2023

Stora Enso Salmisaarenaukio 2 PL 309 00101 Helsinki, Finland Puh: + 358 20 46 131 www.storaenso.com |  | Y-tunnus 1039050-8 VAT No FI 10390508

Sisällysluettelo |  |
Hallituksen toimintakertomus* |  |
Konsernitilinpäätös |  |
| Konsernin tuloslaskelma |
| Konsernin laaja tuloslaskelma |
| Konsernin tase |
| Konsernin rahavirtalaskelma |
| Konsernin laskelma oman pääoman muutoksista |
| Konsernin tilinpäätöksen liitetiedot |
Emoyhtiön tilinpäätös |  |
| Emoyhtiön tuloslaskelma |
| Emoyhtiön tase |
| Emoyhtiön rahoituslaskelma |
| Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot |
Tilinpäätöksen ja hallituksen toimintakertomuksen allekirjoitukset |  |
Tilinpäätösmerkintä |  |

* Hallituksen toimintakertomusta ei ole tilintarkastettu
Kaikki hallituksen toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen luvut on pyöristetty lähimpään miljoonaan, ellei toisin ole mainittu. Tästä syystä
prosenttilukemat ja luvut eivät välttämättä täsmää esitettyjen summien kanssa ja saattavat poiketa myös aiemmin julkaistuista
taloudellisista tiedoista.

Stora Enso Salmisaarenaukio 2 PL 309 00101 Helsinki, Finland Puh: + 358 20 46 131 www.storaenso.com |  | Y-tunnus 1039050-8 VAT No FI 10390508

Hallituksen toimintakertomus
Hallituksen toimintakertomusta ei ole tilintarkastettu.
Stora Enso – esittely
Stora Enso on pakkaus-, biomateriaali- ja puutuoteteollisuuden uusiutuvien tuotteiden toimittaja osana globaalia biotaloutta.
Stora Enso on myös yksi maailman suurimmista yksityisistä metsänomistajista. Vastuullisuus on keskeinen osa Stora Enson
liiketoimintastrategiaa ja se on toimintamme ydintä. Stora Enso edistää muutosta kohti biopohjaista kiertotaloutta kolmella
alueella, joilla meillä on suurin vaikutus ja mahdollisuudet: ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuus ja kiertotalous.
Luomme arvoa vähähiilisillä ja kierrätettävillä kuitupohjaisilla tuotteillamme, joiden avulla tuemme asiakkaitamme
vastaamaan uusiutuvien ja vastuullisten tuotteiden kysyntään.
Stora Enson palveluksessa oli 20 822 henkilöä vuonna 2023. Konsernin liikevaihto vuonna 2023 oli 9,4 miljardia euroa ja
operatiivinen liiketulos 342 miljoonaa euroa. Stora Enson osakkeet noteerataan Nasdaq Helsingissä (STEAV, STERV) ja Nasdaq
Tukholmassa (STE A, STE R). Lisäksi Stora Enson ADR‑todistuksilla ja osakkeilla (SEOAY, SEOFF, SEOJF) käydään kauppaa
OTCQX-markkinalla Yhdysvalloissa.
Markkinatilanne ja toimitukset
Kartongin kysyntä väheni vuonna 2023 joitakin alueellisia poikkeuksia lukuun ottamatta. Markkinaolosuhteet muuttuivat
huonoiksi, kun vuoden 2022 noususuhdanteesta johtuvia ylimääräisiä varastoja purettiin ja peruskulutus oli heikkoa talouden
vastatuulesta johtuen. Aasian alueella kysyntä oli vaimeaa, mutta silti vahvempaa kuin kypsemmillä Euroopan ja Pohjois-
Amerikan markkinoilla.
Aaltopahvin pintakartongin kysyntä jatkui heikkona vuonna 2023. Koko talouden laajuinen varastojen purkamissykli jatkui
ennakoitua pidempään, vähittäismyynti polki paikallaan ja maailmanlaajuinen teollisuuden heikkous rasitti pakkausalaa.
Aaltopahvin pintakartongin kysyntä laski kaikilla alueilla lukuun ottamatta Aasiaa, jossa kysyntää vauhdittivat Kiina ja Intia.
Euroopassa kysyntä supistui pandemiaa edeltävälle tasolle.
Paperin kysyntä Euroopassa laski edelleen merkittävästi, mikä johtui rakenteellisesta kysynnän heikkenemisestä ja varastojen
purkamisesta koko arvoketjussa.
Euroopan aaltopahvimarkkinoilla oli haasteita, jotka johtuivat osittain vähittäiskaupan heikosta kysynnästä erityisesti
elintarvike-, juoma- ja sähköisen kaupankäynnin segmenteillä. Euroopan teollisuuden heikkous hidasti edelleen
aaltopahvipakkausten kysyntää. Kaiken kaikkiaan Euroopan aaltopahvin kysynnän arvioidaan laskeneen 5 % vuonna 2023.
Kemiallisen markkinasellun maailmanlaajuinen kysyntä elpyi 3 %:iin vuonna 2023. Lehtipuusellun kysyntä kasvoi 5 %, kun
taas havusellun kysyntä kasvoi 0,5 %. Valkaisemattoman sellun (UKP) kysyntä laski, kun taas revinnäissellun kysyntä jatkui
vahvana. Suurin osa kasvusta keskittyi Aasiaan, erityisesti Kiinaan, jossa sellun ostajat täydensivät markkinaselluvarastojaan
sellulla, jonka hinta oli alhaisella tasolla. Sellun todellinen kulutus jatkojalostusmarkkinoilla ei kuitenkaan välttämättä heijastanut
kysynnän kasvua. Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa kysyntä oli vaimeaa hidastuneen talouden ja korkean inflaation vuoksi.
Kemiallisen sellun markkinoiden maailmanlaajuinen kapasiteetti kasvoi 2 % vuonna 2023. Lehtipuusellun kapasiteetti kasvoi
5 % Etelä-Amerikassa käynnistyvän uuden kapasiteetin ansiosta. Tilapäisten ja pysyvien kapasiteetin sulkemisten vuoksi
havupuusellun kapasiteetti väheni 1,5 % ja valkaisemattoman sellun kapasiteetti 9 %. Lähetysten ja kapasiteetin välinen
kokonaistasapaino oli 91 %, mikä on 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2022.
Maailman selluvarastot olivat koholla vuoden alkupuoliskolla, mutta loppuvuodesta ne katsottiin tasapainoisiksi.
Havupuusellun varastot saavuttivat kaikkien aikojen korkeimman lukemansa ennen kuin ne tasaantuivat vuoden loppuun
mennessä. Lehtipuusellun varastot pienenivät voimakkaasti keväällä Kiinan kysynnän lisäännyttyä.
Vuosina 2021–2022 vallinneiden vahvojen markkinoiden jälkeen sahatavaran maailmanlaajuinen kulutus laski FEA:n (Forest
Economic Advisors) mukaan 3 %. Vuonna 2023 Euroopassa ja Yhdysvalloissa kulutus laski keskimääräistä enemmän. Koko
vuoden 2023 ajan markkinoiden tarjonta ylitti kysynnän, mikä lisäsi hintapaineita kaikilla markkinoilla. Korkea inflaatio ja
korkotaso aiheuttivat epävarmuutta markkinoilla ja heikensivät asiakkaiden luottamusta, mikä johti rakennuslupien ja asuntojen
aloitusten määrän vähenemiseen. M arkkinoiden tasapaino alkoi parantua vuoden 2023 jälkipuoliskolla tarjonnan supistusten
vuoksi. Tätä kehitystä tukivat alhaisemmat varastotasot.
Arvioitu paperin, kartongin, sellun ja havusahatavaran kulutus vuonna 2023

Milj. tonnia | Eurooppa | Pohjois-Amerikka | Aasia ja Tyynenmeren alue
Kuluttajapakkauskartonki | 9,1 | 8,8 | 32,7
Aaltopahvin pintakartonki | 33,9 | 31,8 | 94,9
Aaltopahvi (mrd. m 2)1 | 10,5 | n/a | n/a
Kemiallinen markkinasellu | 15,3 | 7,5 | 40,2
Havusahatavara (milj. m 3) | 82,0 | 97,0 | 74,9
Sanomalehtipaperi | 2,7 | 1,1 | 5,2
Päällystämätön aikakauslehtipaperi | 1,5 | 0,7 | 0,1

1 Keskeiset Euroopan markkinat (Baltian maat, Benelux-maat, Suomi, Puola, Ruotsi)
Lähde: Afry, CEPI, Numera, PPPC, Stora Enso, Forest Economic Advisors (FEA)

Tilintarkastamaton |  | 1

Tuotanto ja ulkoiset toimitukset

| 2023 | 2022 | Muutos % 2023–2022
Kartongin toimitukset 1, 1 000 tonnia | 3 927 | 4 294 | -8,6 %
Kartongin tuotanto 1, 1 000 tonnia | 4 185 | 4 682 | -10,6 %
Aaltopahvin toimitukset Eurooppaan, milj. m 2 | 1 167 | 741 | 57,5 %
Aaltopahvin tuotanto Euroopassa, milj. m 2 | 1 094 | 771 | 41,9 %
Markkinasellun toimitukset, 1 000 tonnia | 2 220 | 2 374 | -6,5 %
Puutuotteiden toimitukset, 1 000 m 3 | 3 897 | 4 397 | -11,4 %
Puun toimitukset, 1 000 m 3 | 13 667 | 13 304 | 2,7 %
Paperin toimitukset, 1 000 tonnia | 761 | 1 924 | -60,5 %
Paperin tuotanto, 1 000 tonnia | 752 | 1 926 | -60,9 %

1 Sisältää kuluttajapakkauskartongin ja aaltopahvin pintakartongin.
Konsernin kartonkitoimitukset olivat yhteensä 3 927 000 tonnia, mikä on 368 000 tonnia eli 8,6 % vähemmän kuin edellisenä
vuonna. Aaltopahvitoimitukset Euroopassa kasvoivat 426 milj. m 2 eli 57,5 % 1 167 milj. m 2:iin De Jong Packaging Groupin oston
vuoksi. Markkinasellun toimitukset vähenivät 153 000 tonnia, eli 6,5 %, 2 220 000 tonniin. Puutuotteiden toimitukset vähenivät
499 000 m 3 eli 11,4 % 3 897 000 m 3:iin. Puun toimitukset kasvoivat 363 000 m 3 eli 2,7 % 13 667 000 m 3:iin. Paperin toimitukset
olivat yhteensä 761 000 tonnia, mikä oli 1 163 000 tonnia eli 60,5 % vähemmän kuin vuonna 2022, mikä johtui rakenteellisista
muutoksista.
Vaihtoehtoiset tunnusluvut
Stora Enson käyttämät vaihtoehtoiset tunnusluvut on selitetty kohdassa Vaihtoehtoiset tunnusluvut.
Tulos – konserni
Liikevaihto pieneni 20 % ja oli 9 396 (11 680) milj. euroa johtuen pääasiassa alhaisemmista myyntihinnoista ja -määristä sekä
yritysmyynneistä, joita De Jong Packaging Groupin hankinta osittain tasoitti. Operatiivinen liiketulos oli 342 (1 891) milj. euroa ja
operatiivinen liiketulosmarginaali oli 3,6 %. Operatiivinen liiketulos laski pääasiassa myyntihintojen ja -määrien laskun sekä
muuttuvien kustannusten, erityisesti puukustannusten, nousun vuoksi. Osakekohtainen tulos pieneni 123 % ja oli -0,45 (1,97)
euroa. Osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia pieneni 147 % ja oli -0,73 (1,55) euroa.
IFRS-liiketulos sisältää positiivisen 194 milj. euron nettovaikutuksen (positiivinen 195 milj. euroa), joka aiheutui tytäryhtiöiden
ja yhteisten toimintojen biologisten hyödykkeiden arvostuksesta. Positiivinen vaikutus johtui pääasiassa Stora Enson Ruotsissa
sijaitsevan metsäomaisuuden käyvän arvon noususta, mikä liittyi pääasiassa markkinahintojen kasvuun. IFRS-liiketulos sisältää
myös positiivisen 56 milj. euron nettovaikutuksen (positiivinen 168 milj. euroa), joka koostuu osakkuusyhtiöiden rahoituseristä,
veroista ja biologisten hyödykkeiden arvostuksesta. Positiivinen vaikutus johtuu pääasiassa käyvän arvon noususta Stora Enson
41-prosenttisesti omistaman Tornatorin osalta.
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden (sisältäen liikearvo) arvonalentumiset olivat yhteensä 776 (114) milj. euroa.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä oli 895 (245) milj. euron negatiivinen vaikutus IFRS-liiketulokseen. Vuonna 2023
merkittävimmät vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liittyivät arvonalentumisiin Packaging Materials-, Biomaterials- ja Wood
Products -divisioonissa ja Muut-segmentissä, uudelleenjärjestelyihin Sunilan, De Hoopin, Anjalan ja Kvarnsvedenin tehtailla ja
konsernitoiminnoissa ja Packaging Materials -divisioonassa, sekä Nymöllan, Maxaun ja Hylten tehtaiden ja Wood Productsin
DIY-toimipaikan ja biokomposiittiliiketoiminnan myynteihin. Vuonna 2022 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liittyivät
pääasiassa Venäjän toimintojen myyntiin sekä tuleviin paperitehtaiden myynteihin liittyviin arvonalennuksiin ja muihin kuluihin.
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät vaikuttivat IFRS-liiketulokseen 231 (363) milj. euroa positiivisesti.
Tärkeimmät vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät ja käyvän arvon muutokset on esitetty kohdassa Vaihtoehtoiset tunnusluvut.
IFRS-liiketulos oli -322 (2 009) milj. euroa.
Liikevaihto ja operatiivinen
liiketulos
Nettovelka/operatiivinen
käyttökate
Operatiivinen sijoitetun
pääoman tuotto ilman Forest-
divisioonaa

Tilintarkastamaton |  | 2

Tunnusluvut

| 2023 | 2022 | 2021
Liikevaihto, milj. euroa | 9 396 | 11 680 | 10 164
Operatiivinen liiketulos, milj. euroa | 342 | 1 891 | 1 528
Operatiivinen liiketulos, % | 3,6 % | 16,2 % | 15,0 %
Liikevoitto (IFRS), milj. euroa | -322 | 2 009 | 1 568
Liiketulos (IFRS), % | -3,4 % | 17,2 % | 15,4 %
Oman pääoman tuotto (ROE), % | -3,8 % | 13,3 % | 13,0 %
Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto (ROCE), % | 2,4 % | 13,7 % | 12,5 %
ROCE ilman Forest-divisioonaa, % | 1,0 % | 20,4 % | 17,7 %
Nettovelkaantumisaste | 0,29 | 0,15 | 0,22
Tulos/osake, euroa | -0,45 | 1,97 | 1,61
Tulos/osake ilman käyvän arvon muutoksia, euroa | -0,73 | 1,55 | 1,19
Osinko/varojenjako osaketta kohti 1, euroa | 0,10 | 0,60 | 0,55
Osinkosuhde ilman käyvän arvon muutoksia, % | -13,7 % | 38,6 % | 46,3 %
Osinkosuhde (IFRS), % | -22,1 % | 30,5 % | 34,3 %
Efektiivinen osinkotuotto (R-osake), % | 0,8 % | 4,6 % | 3,4 %
Hinta/voitto-suhde (P/E) (R-osake), ilman käyvän arvon muutoksia | -17,17 | 8,46 | 13,60
Oma pääoma/osake, euroa | 13,93 | 15,89 | 13,55
Markkina-arvo 31.12., milj. euroa | 9 864 | 10 503 | 12 809
Päätöskurssi 31.12., A-osake, euroa | 12,45 | 13,90 | 16,60
Päätöskurssi 31.12., R-osake, euroa | 12,53 | 13,15 | 16,14
Keskikurssi, A-osake, euroa | 12,82 | 16,58 | 16,68
Keskikurssi, R-osake, euroa | 11,93 | 16,12 | 15,70
Osakkeiden määrä 31.12. (tuhatta) | 788 620 | 788 620 | 788 620
Osakevaihto, A-osake (tuhatta) | 968 | 1 174 | 1 750
% A-osakkeiden määrästä | 0,5 % | 0,7 % | 1,0 %
Osakevaihto, R-osake (tuhatta) | 476 654 | 455 952 | 422 493
% R-osakkeiden määrästä | 77,8 % | 74,5 % | 69,0 %
Osakkeiden keskimääräinen määrä, laimentamaton (tuhatta) | 788 620 | 788 620 | 788 620
Osakkeiden keskimääräinen määrä, laimennettu (tuhatta) | 789 714 | 789 391 | 789 126

1 Hallitus ehdottaa, että yhtiökokous valtuuttaa hallituksen lisäksi päättämään harkintansa mukaan ylimääräisen osingon maksamisesta enintään 0,20 euroa osakkeelta. Valtuutus olisi
voimassa 31.12.2024 saakka. Ks. hallituksen ehdotus osingonjaosta.
Nettorahoituskulut 173 (151) milj. euroa olivat 23 milj. euroa korkeammat kuin vuotta aiemmin. Nettokorkokulut kasvoivat 8 milj.
euroa ja olivat 113 milj. euroa. Kasvu johtui lainojen korkeammista koroista ja suuremmasta bruttovelan määrästä. Muut
nettorahoituskulut, 38 milj. euroa, olivat 6 milj. euroa alhaisemmat kuin vuotta aiemmin johtuen pääasiassa Venäjään liittyvien
lainojen suuremmista alaskirjauksista ja luottotappiovarauksista vertailujaksolla. Nettovaluuttakurssivaikutus rahavarojen,
korollisten saamisten ja velkojen sekä niihin liittyvien valuuttariskisuojausten osalta oli 22 milj. euroa tappiollinen (1 milj. euroa
tappiollinen) ja johtui pääasiassa valuuttamääräisen nettovelan uudelleenarvostamisesta tytäryrityksissä Kiinassa.
Nettoverot olivat yhteensä 64 (-322) milj. euroa, mikä vastaa 13,0 % (17,3 %) efektiivistä verokantaa. Tuloveroista on
yksityiskohtaisempaa tietoa konsernitilinpäätöksen liitteessä 2.5 Tuloverot.
Määräysvallattomien omistajien osuus tappiosta oli 74 (tappio 13) milj. euroa, eli yhtiön osakkeenomistajille kohdistuva tappio
oli 357 (voitto 1 550) milj. euroa.
Osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia oli -0,73 (1,55) euroa. Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto oli 2,4 %
(13,7 %).
Konsernin sijoitettu pääoma 31.12. 2023 oli 14 056 milj. euroa, mikä on 300 milj. euroa vähemmän kuin edellisvuonna. Lasku
oli pääasiassa seurausta arvonalentumisista ja energiaomaisuuden käyvän arvonmuutoksesta (PVO), jota osittain tasoitti
metsäomaisuuden käyvän arvon nousu.
Sijoitetun pääoman muutoksen jakauma

Milj. euroa | Sijoitettu pääoma
31.12.2022 | 14 356
Investoinnit ilman investointeja biologisiin hyödykkeisiin vähennettynä poistoilla | 521
Investoinnit biologisiin hyödykkeisiin vähennettynä aktivoitujen metsänkäsittelykustannusten arvonalentumisella | -5
Arvonalentumiset ja arvonalentumisten peruutukset | -770
Metsäomaisuuden käyvän arvon muutos | 241
Noteeraamattomat arvopaperit (pääasiassa PVO:n osakkeet) | -627
Osakkuusyhtiöt | 94
Etuuspohjaisten eläkejärjestelyiden nettovelka | -31
Operatiivinen käyttöpääoma ja muut korottomat erät, netto | -344
Päästöoikeudet | -85
Nettoverovelka | 170
Tytäryritysten hankinta | 818
Tytäryritysten myynti | -227
Muuntoerot | -60
Muut muutokset | 4
31.12.2023 | 14 056

Tilintarkastamaton |  | 3

Rahoitus
Liiketoiminnan rahavirta oli 954 (1 873) milj. euroa ja rahavirta investointien jälkeen -40 (1 162) milj. euroa. Käyttöpääoma
pieneni 300 (kasvoi 461) milj. euroa, varastot pienenivät 328 milj. euroa ja lyhytaikaiset saamiset 389 milj. euroa. Ostovelat
vähenivät 352 milj. euroa, millä oli negatiivinen vaikutus käyttöpääomaan. Aiemmin taseeseen kirjattuihin varauksiin liittyvät
maksut olivat 53 milj. euroa.
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta

Milj. euroa | 2023 | 2022
Operatiivinen käyttökate | 989 | 2 529
Operatiivisen käyttökatteen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | -126 | -133
Muut oikaisut | -210 | -62
Käyttöpääoman muutos | 300 | -461
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | 954 | 1 873
Aineellisiin ja aineettomiin sekä biologisiin hyödykkeisiin investoidut rahavarat | -989 | -705
Osakkuusyhtiöiden hankinnat | -5 | -7
Rahavirta investointien jälkeen | -40 | 1 162

Konsernin korolliset nettovelat 31.12. 2023 olivat 3 167 (1 853) milj. euroa. Korollisten nettovelkojen kasvun taustalla olivat
pääasiassa De Jong Packaging Groupin osto ja muut merkittävät investoinnit kuten Oulun tehtaan kuluttajapakkauskartonki-
investointi. Rahavarat vähennettynä luottolimiiteillä kasvoivat 2 464 (1 917) milj. euroon. Nettovelkaantumisaste 31.12. 2023
nousi 0,29:een (0,15). Nettovelan suhde edellisen 12 kuukauden operatiiviseen käyttökatteeseen nousi 3,2:een (0,7) suuremman
nettovelan ja alhaisemman operatiivisen käyttökatteen vuoksi. Velkojen keskimääräinen korko koko vuoden 2023 osalta nousi
3,7 %:iin (3,3 %) ja viimeisen neljänneksen lopussa taso oli 4,0 %.
Toukokuussa 2023 Stora Enso laski liikkeeseen kaksi 500 milj. euron vihreää joukkovelkakirjalainaa, joiden maturiteetit olivat
3 ja 6,25 vuotta. Marraskuussa 2023 Stora Enso laski liikkeeseen uusia Ruotsin kruunun määräisiä vihreitä
joukkovelkakirjalainoja, joiden nimellisarvo oli 6 100 milj. Ruotsin kruunua, mikä vastaa 524 milj. euroa kaupantekopäivän
valuuttakurssilla. Marraskuussa liikkeeseen lasketuissa vihreissä joukkovelkakirjalainoissa on useita eriä, joiden maturiteetit
vaihtelevat vuosien 2025 ja 2028 välillä. Joulukuussa 2023 yhtiö toteutti myös 425 milj. Ruotsin kruunun suunnatun
joukkovelkakirjalainan, jonka maturiteetti on vuonna 2033. Tämä vastaa 38 milj. euroa transaktiopäivän valuuttakurssilla.
Lisäksi yhtiö rahoitti vuoden aikana uudelleen yhteensä 550 milj. euroa kahdenvälisiä lainojaan ja sitovaa luottolimiittiään ja
nosti myös yhteensä 200 milj. euron kahdenväliset lainat, jotka olivat nostamatta vuoden 2022 lopussa. Olemassa olevia lainoja
pidennettiin yhdestä kahteen vuotta, ja uusiin ehtoihin sisältyy myös jatko-optioita. Yhtiö järjesti toisella vuosineljänneksellä myös
uuden 100 milj. euron kahdenvälisen lainan, jonka laina-aika on 1,5 vuotta ja jolla on yhden vuoden jatko-optio. Viimeisellä
vuosineljänneksellä allekirjoitettiin 700 milj. euron valmiusluottolimiitin vuoden jatkoaika, jolla sen maturiteettia pidennettiin
vuoteen 2028.
Stora Ensolla oli 31.12.2023 yhteensä 800 milj. euroa sitovia, käyttämättömiä luottolimiittejä. Lisäksi yhtiöllä on
käytettävissään 1 100 milj. euroa lakisääteisiä eläkelainoja Suomessa.
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta arvostettavien rahavirran suojausten ja oman pääoman ehtoisten
sijoitusten käyvän arvon muutokset pienensivät omaa pääomaa 647 milj. euroa (563 milj. euron kasvu). Pieneneminen oli
seurausta muihin laajan tuloksen eriin kirjatusta konsernin Pohjolan Voima Oy -osakeomistuksen käyvän arvon laskusta, joka
johtui pääasiassa sähkön hinnan alhaisemmista ennusteita.
Stora Enson joukkovelkakirjojen luokitukset olivat vuoden lopussa seuraavat:

Luottoluokituslaitos | Pitkän/lyhyen aikavälin luokitus | Voimassa alkaen
Fitch Ratings | BBB- (vakaa) | 4.8.2023
Moody’s | Baa3 (vakaa) / P-3 | 17.11.2023

Tulos – segmentit
Packaging Materials -divisioona
Packaging Materials -divisioona on maailmanlaajuinen johtaja ja asiantuntija kierrätettävien pakkausten alalla, ja se tarjoaa
ensiluokkaisia pakkausmateriaaleja, jotka perustuvat neitseelliseen ja kierrätettyyn kuituun. Stora Enso auttaa asiakkaitaan
korvaamaan fossiilipohjaisia materiaaleja vähähiilisillä, uusiutuvilla ja kierrätettävillä vaihtoehdoilla elintarvike-, juoma- ja
kuljetuspakkauksissa. Divisioonalla on laaja valikoima pohjakartonkeja ja barrier-päällysteitä.

Tilintarkastamaton |  | 4

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 4 557 | 5 496
Operatiivinen käyttökate | 267 | 993
Operatiivinen käyttökate, % | 5,9 % | 18,1 %
Operatiivinen liiketulos | -57 | 655
Operatiivinen liiketulos, % | -1,3 % | 11,9 %
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät 1 | 12 | 7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 1 | -597 | -9
Liiketulos (IFRS) | -642 | 653
Operatiivinen pääoma, keskiarvo | 3 580 | 3 512
Operatiivinen ROOC | -1,6 % | 18,6 %
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | 370 | 823
Rahavirta investointien jälkeen | -235 | 488
Kartongin ja paperin toimitukset, 1 000 tonnia | 4 963 | 5 425
Kartongin ja paperin tuotanto, 1 000 tonnia | 4 843 | 5 502

1 Vuoden 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät käyttöomaisuuden arvonalentumisia -228 milj. euroa Oulun tehtaan aaltopahvin pintakartongin osalta, -202 milj. euroa
Kiinan toimintojen osalta, -12 milj. euroa Anjalan tehtaan paperikoneiden osalta, -26 milj. euroa Anjalan ja De Hoopin tehtaisiin liittyviä liikearvon arvonalentumisia, De Hoopin tehtaan
sulkemiseen liittyvät uudelleenjärjestelykulut -79 milj. euroa, Anjalan tehtaan paperilinjan sulkemiseen liittyvät uudelleenjärjestelykulut -26 milj. euroa, divisioonan johto- ja
tukitoimintojen uudelleenjärjestelyohjelma -12 milj. euroa ja muut uudelleenjärjestelykulut -9 milj. euroa sekä muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät -3 milj. euroa. Vuoden 2022
vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin sisältyi -4 milj. euroa Venäjän toimintojen myynnistä aiheutuneita kuluja, -5 milj. euroa uudelleenjärjestelykuluja ja -1 milj. euroa muita eriä.
Vuoden 2023 käyvän arvon muutoksiin sisältyi 12 (7) milj. euroa biologisten hyödykkeiden liiketoimintaan kuulumattomia käyvän arvon muutoksia.
Vertailuluvut on oikaistu 29.3.2023 julkaistussa tiedotteessa kuvatulla tavalla.
Packaging Materials -divisioona kärsi ennennäkemättömistä markkinaolosuhteista, ja sen myynti laski 17,1 % 4 557 (5 496) milj.
euroon. Lasku johtui aaltopahvin pintakartongin ja paperin alhaisemmista hinnoista ja volyymeista sekä
kuluttajapakkauskartongin alhaisemmista volyymeista. Aaltopahvin pintakartongin markkinat pysyivät heikkona koko vuoden, kun
taas kuluttajapakkauskartongin markkinat alkoivat heikentyä ensimmäisellä neljänneksellä ja vakiintuivat alhaiselle tasolle
viimeisellä neljänneksellä.
Operatiivinen liiketulos laski kaikkien aikojen korkeimmalta tasolta -57 (655) milj. euroon, mikä johtui alhaisemmista
volyymeista ja hinnoista. Muuttuvat kustannukset laskivat monissa kategorioissa edellisvuoteen verrattuna, mutta
kokonaisuutena ne pysyivät korkeampina kuin vuotta aiemmin, mikä johtui puukustannusten noususta.
Liikevaihto ja operatiivinen liiketulos
Packaging Materials
Operatiivisen pääoman tuotto (ROOC)
Packaging Materials
Packaging Solutions -divisioona
Packaging Solutions -divisioona kehittää ja myy korkealaatuisia kuitupohjaisia pakkaustuotteita ja -palveluita. Stora Enson
pakkausratkaisuja käyttävät johtavat tuotemerkit useilla eri aloilla, kuten tuoretuotteissa, vähittäis- ja verkkokaupassa sekä
teollisuudessa. Divisioona tarjoaa asiakkailleen myös suunnittelu- ja vastuullisuuspalveluita ja tukee näin materiaalien käytön ja
logistiikan optimointia ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 1 077 | 727
Operatiivinen käyttökate | 111 | 42
Operatiivinen käyttökate, % | 10,3 % | 5,7 %
Operatiivinen liiketulos | 43 | 16
Operatiivinen liiketulos, % | 4,0 % | 2,2 %
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 1 | -26 | -98
Liiketulos (IFRS) | 17 | -81
Operatiivinen pääoma, keskiarvo | 874 | 204
Operatiivinen ROOC | 4,9 % | 7,9 %
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | 145 | 11
Rahavirta investointien jälkeen | 62 | -14
Aaltopahvin toimitukset Eurooppaan, milj. m² | 1 178 | 767
Aaltopahvin tuotanto Euroopassa, milj. m² | 1 094 | 771

1 Vuoden 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin sisältyi -19 milj. euroa uudelleenjärjestelykuluja Kiinassa ja -16 milj. euroa De Jong Packaging Groupin hankintaan liittyviä kuluja
sekä -1 milj. euroa muita eriä. Vuoden 2022 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät -93 milj. euroa Venäjän toimintojen myyntiin liittyviä kustannuksia, -4 milj. euroa
uudelleenjärjestelykuluja, -2 milj. euroa käyttöomaisuuden arvonalennuksia ja -1 milj. euroa muita eriä.
2 Edelliset 12 kuukautta Vertailuluvut on oikaistu 29.3.2023 julkaistussa tiedotteessa kuvatulla tavalla.
Packaging Solutions -divisioonan liikevaihto oli ennätyksellisen korkea ja kasvoi 48 % 1 077 (727) milj. euroon, mikä johtui De
Jong Packaging Groupin ostosta.

Tilintarkastamaton |  | 5

Operatiivinen liiketulos oli 43 (16) milj. euroa. Alhaisemmat raaka-ainehinnat vaikuttivat myönteisesti marginaaleihin. De Jong
Packaging Groupin integrointi eteni hyvin ja vaikutti myönteisesti tulokseen.
Liikevaihto ja operatiivinen liiketulos
Packaging Solutions
Operatiivisen pääoman tuotto (ROOC)
Packaging Solutions
Biomaterials-divisioona
Biomaterials-divisioonan liiketoimintamahdollisuudet perustuvat vahvasti tarpeeseen korvata fossiilipohjaisia ja muita
uusiutumattomia materiaaleja. Stora Enso hyödyntää kaikki puun jakeet kehittääkseen uusia biopohjaisia ratkaisuja erilaisiin
tuotesovelluksiin. Divisioonan pitkän aikavälin kasvu perustuu uusiin tuotteisiin ja innovaatioihin, kun taas sellu on edelleen
divisioonan liiketoiminnan perusta.

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 1 587 | 2 180
Operatiivinen käyttökate | 256 | 822
Operatiivinen käyttökate, % | 16,1 % | 37,7 %
Operatiivinen liiketulos | 118 | 687
Operatiivinen liiketulos, % | 7,4 % | 31,5 %
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät 1 | 25 | -17
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 1 | -224 | -2
Liiketulos (IFRS) | -81 | 668
Operatiivinen pääoma, keskiarvo | 2 625 | 2 715
Operatiivinen ROOC | 4,5 % | 25,3 %
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | 431 | 682
Rahavirta investointien jälkeen | 234 | 536
Sellun toimitukset, 1 000 tonnia | 2 277 | 2 554

1 Vuoden 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät Sunilan sellutuotannon sulkemisesta aiheutuneita rakennejärjestelykuluja -116 milj. euroa, Uimaharjun sellutehtaan
käyttöomaisuuden arvonalentumisia -59 milj. euroa, Nordic Mills -liiketoimintayksikön liikearvon arvonalentumisia -44 milj. euroa ja muita eriä -4 milj. euroa. Vuoden 2023 käyvän arvon
muutoksiin sisältyi 25 (-17) milj. euroa biologisten hyödykkeiden liiketoimintaan kuulumattomia käyvän arvon muutoksia.
Biomaterials-divisioonan liikevaihto oli 1 587 (2 180) milj. euroa, mikä oli 27 % vähemmän kuin kaikkien aikojen paras liikevaihto
vuonna 2022. Taustalla olivat merkittävästi alhaisemmat sellun myyntihinnat kaikissa laaduissa ja alhaisemmat myyntimäärät,
jotka johtuivat markkinoihin liittyvistä tuotannon supistuksista ja syyskuussa 2023 ilmoitetusta Sunilan sellun tuotannon
sulkemisesta. Markkinaolosuhteet olivat haastavat kysynnän laskiessa.
Operatiivinen liiketulos 118 (687) milj. euroa laski 83 %, mikä johtui pääasiassa merkittävästi alhaisemmista myyntihinnoista ja
-määristä. Operatiiviseen liiketulokseen vaikuttivat negatiivisesti merkittävästi korkeammat muuttuvat kustannukset, pääasiassa
puun osalta.
Liikevaihto ja operatiivinen liiketulos
Biomaterials
Operatiivisen pääoman tuotto (ROOC)
Biomaterials

Tilintarkastamaton |  | 6

Wood Products -divisioona
Wood Products -divisioona on Euroopan suurin sahatavaran valmistaja ja yksi johtavista maailmanlaajuista rakennusteollisuutta
palvelevista vastuullisten puupohjaisten ratkaisujen tuottajista. Divisioona tarjoaa myös ikkuna- ja ovikomponentteja sekä
tuotannon sivuvirroista valmistettuja tuotteita, kuten pellettejä lämmittämiseen.

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 1 580 | 2 195
Operatiivinen käyttökate | -17 | 356
Operatiivinen käyttökate, % | -1,0 % | 16,2 %
Operatiivinen liiketulos | -64 | 309
Operatiivinen liiketulos, % | -4,1 % | 14,1 %
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 1 | -22 | -56
Liiketulos (IFRS) | -86 | 253
Operatiivinen pääoma, keskiarvo | 687 | 714
Operatiivinen ROOC | -9,3 % | 43,2 %
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | 43 | 346
Rahavirta investointien jälkeen | 3 | 264
Puutuotetoimitukset, 1 000 m 3 | 3 727 | 4 235

1 Vuoden 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät käyttöomaisuuden arvonalentumisia -7 milj. euroa Veitsiluodon tehtaan osalta, -4 milj. euroa Launkalnen sahan osalta,
-5 milj. euroa Honkalahden sahan osalta sekä -4 milj. euron vaikutuksen Näpin sahan myynnistä ja -3 milj. euroa Wood Products divisioonan DIY-yksikön myynnistä sekä 1 milj. euroa
muita eriä. Vuoden 2022 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liittyivät Venäjän toimintojen myyntiin.
Wood Products -divisioonan liikevaihto oli 1 580 (2 195) milj. euroa eli -28 % pienempi kuin edellisvuonna, mikä johtui
heikentyneestä markkinakysynnästä ja selvästi alhaisemmista myyntihinnoista. Rakennusteollisuuden heikkous johti
rakennuslupien ja hankkeiden käynnistämisen vähenemiseen ja vähensi divisioonan tuotteiden kysyntää koko vuoden ajan.
Tuotantoa supistettiin alhaisemman kysynnän tasapainottamiseksi.
Operatiivinen liiketulos oli heikko, -64 (309) milj. euroa, laskua 121 %. Myyntihintojen ja -määrien negatiivista vaikutusta ei
pystytty kompensoimaan divisioonan toimilla kiinteiden kustannusten alentamiseksi.
Liikevaihto ja operatiivinen liiketulos
Wood Products
Operatiivisen pääoman tuotto (ROOC)
Wood Products
Forest-divisioona
Forest-divisioona vastaa puunhankinnasta Stora Enson Pohjoismaiden ja Baltian toiminnoille ja yritysasiakkaille. Se myös
hallinnoi konsernin metsäomaisuutta Ruotsissa ja 41 prosentin omistusosuutta Tornatorista, jonka metsät sijaitsevat valtaosin
Suomessa. Divisioonan toiminnot perustuvat kestävään metsänhoitoon suunnittelusta ja logistiikasta puunkorjuuseen ja metsän
uudistukseen.

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 2 490 | 2 519
Operatiivinen käyttökate | 305 | 256
Operatiivinen käyttökate, % | 12,2 % | 10,2 %
Operatiivinen liiketulos | 253 | 204
Operatiivinen liiketulos, % | 10,2 % | 8,1 %
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät 1 | 206 | 367
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 1 | 2 | -48
Liiketulos (IFRS) | 461 | 523
Sijoitettu pääoma, keskimäärin | 5 740 | 5 518
Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) | 4,4 % | 3,7 %
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | 70 | 146
Rahavirta investointien jälkeen | 19 | 91
Puun toimitukset, 1 000 m 3 | 32 401 | 38 217
Biologisten hyödykkeiden käyvän arvon operatiivinen muutos | 120 | 87

1 Vuoden 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät 5 milj. euron suuruisen maa-alueisiin liittyvän arvonalentumisen peruutuksen ja -3 milj. euron suuruiset muiden
varausten päivitykset. Vuoden 2022 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät -5 milj. euron arvonalentuminen maa-alueista ja -43 milj. euroa Venäjän toimintojen myyntiin
liittyen. Vuoden 2023 käyvän arvon muutoksiin sisältyi 156 (201) milj. euroa biologisten hyödykkeiden käypään arvoon liittyviä liiketoimintaan kuulumattomia muutoksia, 56 (169) milj.
euroa osakkuusyhtiöiden liiketoimintaan kuulumattomia eriä ja -5 (-3) milj. euroa metsäomaisuuden käyvän arvon ja hankintamenon välisen erotuksen oikaisujen vaikutusta
luovutuksen yhteydessä.
Forest-divisioonan liikevaihto laski 1 % ja oli 2 490 (2 519) milj. euroa. Alhaisempi kysyntä kumosi korkeampien myyntihintojen
vaikutuksen.

Tilintarkastamaton |  | 7

Operatiivinen liiketulos, 253 (204) milj. euroa, kasvoi 24 %. Kasvu johtui konsernin oman metsäomaisuuden vahvasta
operatiivisesta tuloksesta ja korkeammista myyntihinnoista.
Liikevaihto ja operatiivinen liiketulos
Forest
Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto (ROCE)
Forest
Muut
Muut-segmentti sisältää myydyt paperiyksiköt myyntiprosessien loppuunsaattamiseen asti, uusien liiketoimintojen (mukaan
lukien Formed Fiber ja Selfly Stores) raportoinnin, Stora Enson omistusosuuden energiayhtiö Pohjolan Voimasta (PVO) sekä
konsernin jaetut palvelut ja hallinnon.

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 964 | 2 150
Operatiivinen käyttökate | 18 | 102
Operatiivinen käyttökate, % | 1,9 % | 4,7 %
Operatiivinen liiketulos | 1 | 63
Operatiivinen liiketulos, % | 0,1 % | 2,9 %
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät 1 | -13 | 6
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 1 | -28 | -33
Liiketulos (IFRS) | -41 | 36
Operatiivinen liiketoiminnan rahavirta | -105 | -136
Rahavirta investointien jälkeen | -123 | -203

1 Vuonna 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisälsivät 29 milj. euroa liittyen Kvarnsvedenin tehtaan uudelleenjärjestelyyn, 9 milj. euroa liittyen Veitsiluodon tehtaan
uudelleenjärjestelyyn ja -15 milj. euroa konsernitoimintojen uudelleenjärjestelyyn, 52 milj. euroa Maxaun tehtaan myyntiin, -30 milj. euroa Nymöllan tehtaan myyntiin, -45 milj. euroa
Hylten tehtaan myyntiin, -14 milj. euroa biokomposiittiliiketoiminnan myyntiin ja -6 milj. euroa yritysmyyntien transaktiokustannuksiin, -14 milj. euroa käyttöomaisuuden
arvonalentumisiin konsernitoiminnoissa ja 6 milj. euroa ympäristövarausten päivityksiin. Vuoden 2022 vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin sisältyi 13 milj. euroa Kvarnsvedenin
tehtaan uudelleenjärjestelykuluja, -10 milj. euroa Veitsiluodon tehtaan uudelleenjärjestelykuluja, -28 milj. euroa Nymöllan, Hylten ja Maxaun paperitehtaiden myynteihin liittyviä
arvonalentumisia, transaktiokustannuksia ja muita eriä, -13 milj. euroa ympäristövarausten päivityksiä, 8 milj. euroa Kvarnsvedenin tehtaan myyntiin liittyviä kuluja, -1 milj. euroa
Venäjän toimintojen myyntiin liittyviä kuluja ja -1 milj. euroa muita eriä. Vuoden 2023 käyvän arvon muutoksiin sisältyi hiilidioksidipäästöoikeuksiin ja velvoitteisiin liittyviä ei-
rahamääräisiä tuottoja ja kuluja -13 (6) milj. euroa.
Vertailuluvut on oikaistu 29.3.2023 julkaistussa tiedotteessa kuvatulla tavalla.
Muut-segmentin liikevaihto oli 964 (2 150) milj. euroa ja operatiivinen liiketulos 1 (63) milj. euroa. Lasku edelliseen vuoteen
verrattuna johtui pääasiassa paperitehtaiden myynneistä Ruotsissa ja Saksassa.
Investoinnit
Lisäykset aineellisiin ja aineettomiin sekä biologisiin hyödykkeisiin mukaan lukien aktivoidut sisäiset kustannukset olivat 1 125
(778) milj. euroa vuonna 2023. Kokonaisinvestoinnit sisältävät 71 (77) milj. euron lisäyksen biologisiin hyödykkeisiin.
Helmikuussa Stora Enso ilmoitti noin 30 miljoonan euron investoinnista Heinolan flutingtehtaalle yksikön energiankäytön ja
siihen liittyvän prosessilaitteiston uudistamiseen. Investoinnin jälkeen loputkin tehtaan energialähteenä käytetystä fossiilisesta
polttoaineesta on mahdollista korvata uusiutuvalla bioenergialla, mikä vähentää tehtaan kasvihuonepäästöjä yli 90 %.
Kesäkuussa Stora Enso ja Tetra Pak saivat päätökseen investoinnin juomakartonkien kierrätyskapasiteetin lisäämiseksi
Puolassa. Kokonaisinvestointi oli 29 miljoonaa euroa, josta Stora Enson osuus oli 17 miljoonaa euroa. Ostrołękan tehtaalle
rakennettiin uusi kartonkikuituja talteenottava pulpperointilinja.
Kesäkuussa 2021 ilmoitettu 21 miljoonan euron investointi Anjalankosken tehtaan kilpailukyvyn ja ympäristönsuojelun
parantamiseksi saatiin päätökseen vuoden 2023 kolmannella neljänneksellä.
Vuonna 2021 ilmoitettu kartongin tuotantokapasiteetin laajentaminen Skoghallin tehtaalla Ruotsissa saatiin päätökseen
marraskuussa. Investoinnin jälkeen pakkauskartongin vuosituotanto kasvoi noin 100 000 tonnilla yli 900 000 tonniin. Tehdas alkoi
toimittaa kaupallisen laadun nestepakkauskartonkia (LPB) ja päällystettyä valkaisematonta voimakartonkia (CUK) suunnitelmien
mukaisesti.
Vuoden 2023 viimeisellä neljänneksellä saatiin päätökseen 10 miljoonan euron investointi, jolla vähennettiin Enocellin
sellutehtaan hiilidioksidipäästöjä 70 000 tonnilla. Päätös investoinnista tehtiin huhtikuussa 2022. Fossiilinen polttoöljy korvattiin
puusta saatavalla uusiutuvalla pikiöljyllä, joka on sataprosenttisesti bioenergiaa ja joka täydentää pääasiallisena energialähteenä
käytettävää sahanpurua.
Oulun tehtaalla käynnissä oleva miljardin euron investointi, jolla muunnetaan käytöstä poistettu paperikone suuren volyymin
kuluttajapakkauskartonkilinjaksi, etenee aikataulun mukaisesti. Tuotannon arvioidaan käynnistyvän vuoden 2025 aikana.
Investointi tukee konsernin kasvustrategiaa uusiutuvissa pakkauksissa tarjoamalla uutta volyymia kasvaviin
pakkaussegmentteihin. Tavoitellut loppukäyttösegmentit ovat elintarvike- ja juomapakkaukset, erityisesti pakaste- ja
kylmätuotteiden sekä kuiva- ja pikaruokien segmenteissä, pääasiassa Euroopan ja Pohjois-Amerikan markkinoilla.

Tilintarkastamaton |  | 8

Vuoden 2023 aikana Stora Enso sai valmiiksi kannattavuustutkimuksen, joka koski tehtaan toisen paperilinjan muuntamista
suuren volyymin kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineenlinjaksi. Yhtiö päätti lykätä päätöstä mahdollisesta tulevasta
investoinnista siihen asti, kunnes kartongin markkinaolosuhteet ovat suotuisammat.
Muita tärkeitä vuoden 2023 lopussa käynnissä olevia hankkeita olivat De Lierin tuotantolaitoksen laajennus Alankomaissa ja
revinnäissellun tuotannon parantaminen Skutskärin sellutehtaalla Ruotsissa.
Muutokset konsernin rakenteessa
Hollantilaisen De Jong Packaging Groupin osto saatiin päätökseen tammikuussa 2023. Kaupan yritysarvo on 1 020 milj. euroa.
Paperitehtaiden myynti saatiin päätökseen vuoden 2023 aikana. Ruotsin Nymöllan yksikön myynti Sylvamolle saatiin
päätökseen tammikuussa, Saksan Maxaun yksikön myynti Schwarz Produktionille maaliskuussa ja Ruotsin Hylten yksikön
myynti Sweden Timberille huhtikuussa. Anjalan paperitehdas sekä Alankomaissa sijaitseva Langerbruggen paperitehdas säilyivät
konsernissa.
Vuoden 2023 aikana Stora Enso sulki pysyvästi sellutehtaan ja ligniinin erotusyksikön Sunilassa, Näpin sahan Virossa, De
Hoopin aaltopahvin pintakartonkitehtaan Alankomaissa sekä yhden aaltopahvin pintakartonkilinjan Ostrołękan tehtaalla
Puolassa.
Stora Enso käynnisti joulukuussa 2022 myyntiprosessin Kiinan Guangxissa sijaitsevan kuluttajapakkauskartonkitehtaansa
sekä metsätoimintojen myymiseksi.
Innovaatiot, tutkimus ja kehitys
Stora Enso käytti vuonna 2023 innovaatioihin, tutkimukseen ja kehitykseen 114 (112) milj. euroa eli 1,2 % (1,0 %) yhtiön
liikevaihdosta.
Tutkimus- ja kehitystyö on keskeisen tärkeää konsernin merkittävyydelle ja kilpailukyvylle. Vuonna 2023, Stora Enson
innovaatioiden sekä tutkimuksen ja kehityksen parissa työskenteli noin 330 ihmistä. Liiketoimintadivisioonat vastaavat
tuoteinnovoinnista ja palveluiden kehityksestä.
Kasvun osalta Stora Enso keskittyy muovipohjaisia materiaaleja korvaavien vastuullisten pakkaussovellusten kehittämiseen,
biopohjaisiin pakkausten päällysteratkaisuihin, korkealaatuisiin innovatiivisiin biomateriaaleihin sekä hiiltä varastoivien ja
rakennusten energiatehokkuutta parantavien vastuullisten puumateriaalien ja -komponenttien kehittämiseen.
Stora Enson pitkän aikavälin tiede- ja tutkimuspainopisteenä on yliopistojen ja laitosten varhaisen vaiheen tutkimus, joka
mahdollistaa läpimurrot ja osaamisen lisäämisen toimialojen tarpeisiin. Konsernin innovaatio- ja tutkimus- ja kehitystoiminta
tekee tiivistä yhteistyötä strategisten kumppaniyliopistojen, tutkimuslaitosten ja huippuosaamiskeskusten kanssa saadakseen
vastauksia uusiutuviin materiaaleihin liittyviin keskeisiin tieteellisiin kysymyksiin.
Immateriaalioikeudet ovat tärkeä väline Stora Enson innovatiivisten tuotteiden ja prosessien kehittämisen tukemisessa ja
konsernin aineettoman pääoman turvaamisessa. Vuonna 2023 Stora Enso jatkoi patenttisalkkunsa vahvistamista hakemalla
patentteja 83 uudelle innovaatiolle. Uusien patenttihakemusten painopiste oli biomateriaaleissa, pakkausmateriaaleissa ja
pakkausratkaisuissa. Biomaterials-divisioonan uudet patenttihakemukset liittyvät Lignodeen, biosideaineisiin, biovaahtoon ja
biokemikaaleihin. Packaging Materials -divisioona jatkoi patenttisalkun vahvistamista barrier-päällysteisiin, kartonkiteknologiaan
ja kierrätettäviin pakkauksiin liittyvillä hakemuksilla. Packaging Solutions -divisioonan uudet patenttihakemukset liittyvät muun
muassa muotoon puristettuun kuituun (formed fiber) ja pakkaussuunnitteluun. Stora Enson patenttisalkku käsittää yli 3 500
hakemusta ja myönnettyä patenttia.
Muut kuin taloudelliset tiedot
Alla raportoidaan Suomen kirjanpitolain mukaiset muut kuin taloudelliset tiedot. Raportointi kattaa konsernin suurimmiksi riskeiksi
tunnistettuihin liittyvät, muita kuin taloudellisia tietoja koskevat aiheet.
Näihin aiheisiin liittyviä riskejä ja toimintaperiaatteita sekä Stora Enson raportointia kuvataan myös kohdissa Riskienhallinta,
Ilmastoon liittyvien taloustietojen raportointi (TCFD) ja Luontoon liittyvien taloustietojen raportointi (TNFD).
Liiketoimintamalli
Stora Enso on yksi johtavista pakkaus‑, biomateriaali‑ ja puutuoteteollisuuden uusiutuvien tuotteiden maailmanlaajuisista
toimittajista. Stora Enso on myös yksi maailman suurimmista yksityisistä metsänomistajista. Vastuullisuus on osa yhtiön
strategiaa ja liiketoimintakäytäntöjä. Stora Enso edistää muutosta kohti biopohjaista kiertotaloutta kolmella alueella, joilla sillä on
suurin vaikutus ja mahdollisuudet: ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuus ja kiertotalous. Stora Enson liiketoimintamallin
kuvaus on hallituksen toimintakertomuksen alussa.
Stora Enso tunnustaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden tärkeyden ja tukee kaikkia 17 kestävän kehityksen tavoitetta.
Konserni on tunnistanut tavoitteet 12 (Vastuullinen kuluttaminen), 13 (Ilmastoteot) ja 15 (Maanpäällinen elämä) yhtiön kannalta
olennaisimmiksi tavoitteiksi, joihin konsernilla on suurin vaikutus toiminnallaan ja tuotteillaan.
Vastuullisuuden hallinnointi
Vastuullisuus on keskeinen osa Stora Enson konsernihallinnointia, ja siitä ovat vastuussa hallitus, toimitusjohtaja ja konsernin
johtoryhmä. Lopullinen vastuu konsernin vastuullisuusagendan toimeenpanosta on toimitusjohtajalla. Vastuullisuustyötä johtaa
yritysvastuujohtaja, joka raportoi suoraan toimitusjohtajalle ja kuuluu konsernin johtoryhmään. Stora Enson vastuullisuusagendan
sekä yritysetiikkaa ja sääntöjen noudattamista koskevan strategian toimeenpanoa valvoo hallituksen vastuullisuus- ja
yritysetiikkavaliokunta. Valiokunta kokoontui neljä kertaa vuonna 2023.
Stora Enson vastuullisuuspolitiikka kuvaa yhtiön kokonaisvaltaisen lähestymistavan vastuullisuuteen ja siihen liittyvään
hallinnointimalliin. Myös yhtiön eettiset toimintaohjeet ja muut politiikat, ohjeistukset ja tiettyjä vastuullisuuden osa-alueita
koskevat lausunnot kirkastavat Stora Enson lähestymistapaa ja ohjaavat yhtiön työntekijöitä heidän päivittäisessä työssään.
Nämä asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa storaenso.com/sustainability.
Lisätietoa Stora Enson lähestymistavasta vastuullisuuteen on englanninkielisissä Our strategy, Our people ja Sustainability
reporting -osioissa.

Tilintarkastamaton |  | 9

Ympäristöasiat
Ilmastonmuutos
Avainpolitiikka: Energia- ja ilmastonmuutospolitiikka
Stora Enson tieteeseen perustuva tavoite on vähentää toiminnan absoluuttisia hiilidioksidipäästöjä (luokka 1 ja 2) 50 % vuoteen
2030 mennessä vuoden 2019 lähtötasoon verrattuna, 1,5 asteen skenaarion mukaisesti. Stora Enso on myös sitoutunut
vähentämään luokan 3 hiilidioksidipäästöjä 50 % vuoteen 2030 mennessä vuoden 2019 lähtötasoon verrattuna.
Vuonna 2023 Stora Enson absoluuttiset hiilidioksidipäästöt (luokat 1 ja 2) olivat 41 % alle viitearvon (27 % 1 all e viitearvon
vuonna 2022). Hiilidioksidipäästöt muualla arvoketjussa (luokka 3) olivat 34 % alhaisemmat lähtötasoon verrattuna (24 %
alhaisemmat vuonna 2022). Vuonna 2023 päästöt vähenivät kaikissa kolmessa luokassa pääasiassa alhaisempien
tuotantomäärien sekä tuotantolaitosten ja -linjojen sulkemisten seurauksena.
Vastuullinen metsänhoito ja luonnon monimuotoisuus
Avainpolitiikka: Puun- ja kuidunhankintapolitiikka, Maankäyttöpolitiikka
Stora Enso on sitoutunut saavuttamaan nettopositiivisen vaikutuksen luonnon monimuotoisuuteen omissa metsissään ja
puuviljelmillään vuoteen 2050 mennessä. Yhtiö ohjaa toimiaan monimuotoisuusohjelmalla, jonka tavoitteena on lisätä lajien,
elinympäristöjen ja maisemien monimuotoisuutta. Edistymistä seurataan tieteeseen perustuvien vaikuttavuusmittareiden avulla,
jotka raportoidaan englanninkielisen Sustainability reporting -osion kohdassa Sustainable forestry and biodiversity.
Stora Enso käyttää Ruotsissa sijaitsevia omia metsiään alustana kehittäessään jatkuvasti uusia monimuotoisuuden
käytäntöjä, jotka mukautetaan paikallisiin olosuhteisiin ja toteutetaan mahdollisuuksien mukaan eri maantieteellisillä alueilla.
Yhtiön omissa metsissä Ruotsissa kehitettäviä, testattavia ja käytettäviä toimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat: digitaalisten
työkalujen käyttö suunnittelun ja toiminnan tarkkuuden parantamiseksi, lahopuun ja lehtipuiden, erityisesti koivun, määrän
lisääminen, jatkuvapeitteinen metsänhoito sopivilla alueilla ja valvotun kulotuksen käytön lisääminen metsänuudistamisessa.
Tällä hetkellä Stora Enso seuraa edistymistään kestävässä metsätaloudessa tunnusluvulla, joka mittaa sertifioitujen maa-
alueiden osuutta kaikista Stora Enson omistamista ja vuokraamista puuntuotanto ja -korjuumaista. Vuoden lopussa Stora Enson
omistamien tai vuokraamien maa-alueiden kokonaispinta-ala oli 2,02 milj. hehtaaria (2,01 milj. hehtaaria vuonna 2022). Suurin
osa näistä maa-alueista on Ruotsissa. Lisätietoja on liitteessä 4.2. Stora Enson tavoitteena on ylläpitää korkeaa 96 %:n
sertifiointitasoa. Vuonna 2023 sertifiointiosuus oli 99 % (99 % 2 vuonna 2022). Vuoden 2023 lopussa sertifiointiprosessi oli vielä
kesken osalla ostetuista alueista Stora Enson yhteisissä toiminnoissa Brasiliassa ja Uruguayssa.
Vuonna 2023 Stora Enson tehtaille toimitettiin puuta (mukaan lukien raakapuu, hake ja sahanpuru) yhteensä 28,1 milj. m 3
(kuoreton kiintotilavuus) (35,1 milj. m 3 vuonna 2022). Ulkopuolisten sertifioiman puun osuus Stora Enson koko puunhankinnasta
oli 81 % (80 %).
Kiertotalous
Avainpolitiikka: Kiertotalouden mukaiset suunnitteluperiaatteet
Stora Enso on sitoutunut kiertotalouden mukaisiin materiaalivirtoihin, jotka auttavat minimoimaan jätteen määrää ja torjumaan
ilmastonmuutosta. Tavoitteena on sataprosenttisesti kierrätettävät tuotteet vuoteen 2030 mennessä. Vuoden 2023 loppuun
mennessä 94 % (94 % vuonna 2022) y htiön tuotteista oli teknisesti kierrätettäviä 3.
Veden käyttö
Avainpolitiikka: Stora Enson ympäristöperiaatteet
Stora Enso pyrkii jatkuvasti parantamaan vesitehokkuuttaan kohdennetuilla investoinneilla. Vuodesta 2023 alkaen yhtiön uusi
tavoite on vähentää prosessivesipäästöjä myytyä tonnia kohti (m 3 tonnia) 17 % vuoden 2019 lähtötasosta (36 m 3/tonni) vuoteen
2030 mennessä. Vuonna 2023 prosessivesipäästöt olivat 35 m 3/tonni (34 m 3 vuonna 2022), mikä vastaa 3 % vähennystä
lähtötasosta.
Kokonaisvedenoton osalta tavoitteena on säilyttää laskeva trendi vuoden 2016 lähtötasosta (60 m 3/tonni). Vuonna 2023
veden kokonaiskulutus oli 61 m 3 myytyä tonnia kohti (57 m 3 vuonna 2022). Alhaisemmat tuotantomäärät vaikuttavat tällä hetkellä
negatiivisesti vesitehokkuuteen myytävää tonnia kohden, sillä säännöllinen veden virtaus on säilytettävä erityisesti jäteveden
käsittelyssä.
Yhteiskuntaan ja henkilöstöön liittyvät asiat
Työntekijät
Avainpolitiikat: HR:n vähimmäisvaatimukset työolosuhteille
Konsernissa oli 19 842 (20 879) työntekijää 31.12. 2023. Henkilöstöä oli vuonna 2023 keskimäärin 20 822 eli 969 vähemmän
kuin edellisvuonna. Lukuihin sisältyvät Stora Enson 50 %:n osuudet Brasiliassa sijaitsevan Veracelin tehtaan ja Uruguayssa
sijaitsevan Montes del Platan tehtaan henkilöstöstä. Lisätietoja henkilöstöstä on englanninkielisessä Sustainability reporting
-osiossa, kohdassa Employees.
Henkilöstökulut olivat yhteensä 1 275 (1 315) milj. euroa eli 13,6 % liikevaihdosta. Palkat ja palkkiot olivat 962 (996) milj.
euroa, eläkekulut 147 (152) milj. euroa ja muut henkilöstökulut 162 (160) milj. euroa.
Vuoden 2023 lopussa konserni työllisti eniten ihmisiä seuraavissa neljässä maassa: Suomi, Ruotsi, Kiina ja Puola.
Työntekijöistä 25 % (25 %) oli naisia. Stora Enson tavoitteena on nostaa naisten osuus kaikista esihenkilöistä 25 %:iin vuoden
2024 loppuun mennessä. Vuoden 2023 lopussa 24 % (23 %) esihenkilöistä oli naisia.
Henkilöstön vaihtuvuus vuonna 2023 oli 11 % (14 %). Sairauksista johtuneet poissaolot olivat 3,7 % (4,1 %) teoreettisesta
kokonaistyöajasta. Konsernin palkkataso suhteessa paikallisiin vähimmäispalkkoihin on kuvattu englanninkielisessä

Tilintarkastamaton |  | 10

1 Vertailuluvut on oikaistu rakenteellisten muutosten tai lisätietojen vuoksi edellisen vuosikertomuksen jälkeen.
2 Kokonaispinta-alaa ja metsäsertifioinnin kattavuutta koskeva raportointi yhdenmukaistetaan metsäomaisuutta koskevan taloudellisen raportoinnin kanssa. Lisätietoja on liitteessä 4.2.
3 Perustuu tuotteiden tekniseen kierrätettävyyteen ja niiden tuotantomääriin tonneiksi konsolidoituina. Tekninen kierrätettävyys määritetään kansainvälisillä standardeilla ja testeillä, jos
niitä on saatavilla ja niiden puuttuessa Stora Enson omien kierrätettävyyttä osoittavien testien mukaisesti. Raportoinnin piiriin kuuluvat Stora Enson pakkaus-, sellu-, paperi- ja
massiivipuutuotteet sekä biokemialliset sivutuotteet.
Sustainability reporting -osiossa kohdassa Consolidated sustainability figures. Hallituksen ja johtoryhmän palkkiot on kuvattu
konsernitilinpäätöksen liitteessä 3.2.
Turvallisuus
Avainpolitiikka: Työterveys- ja työsuojelupolitiikka
Vuonna 2023 työtapaturmia kuvaava TRI-taajuus oli 4,7 (5,9). Vuoden 2023 tavoite 4,9 saavutettiin priorisoimalla
ennaltaehkäiseviä turvallisuustoimenpiteitä ja vahvistamalla yksiköiden vastuuta suorituskyvyn parantamisessa. Vuonna 2023
Stora Enso otti käyttöön uuden, ennaltaehkäisevään turvallisuusjohtamiseen keskittyvän turvallisuusindikaattorin. Stora Enson
toimipisteissä ei tapahtunut kuolemaan johtaneita tapaturmia vuoden 2023 aikana.
Vastuullinen hankintatoimi
Avainpolitiikka: Toimittajien eettiset toimintaohjeet
Stora Enson vastuullista hankintaa mittaava tunnusluku osoittaa, kuinka suuri osa yhtiön kokonaishankintakustannuksista
maksetaan toimittajille, jotka ovat toimittajien eettisen toimintaohjeen piirissä, kun kaikki kategoriat ja maantieteelliset alueet
huomioidaan. Yhtiön tavoitteena on ylläpitää 95 prosentin vähimmäistasoa kokonaiskustannuksista, jotka maksetaan eettisen
toimintaohjeen piirissä oleville toimittajille. Vuoden 2023 lopussa 95% Stora Enson materiaalien, tavaroiden ja palvelujen
hankinnasta oli toimintaohjeen piirissä (96 % vuoden 2022 lopussa).
Ihmisoikeuksien kunnioittaminen
Avainpolitiikka: Ihmisoikeuspolitiikka ja -periaatteet
Stora Enson sitoutuminen ihmisoikeuksien kunnioittamiseen kattaa yhtiön kaikki toiminnot, mukaan lukien työntekijät, urakoitsijat,
toimittajat ja lähialueiden yhteisöt. Sen lisäksi, että yhtiö on sitoutunut noudattamaan YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevia
periaatteita, Stora Enson vuosittain julkaistava orjuutta ja ihmiskauppaa koskeva lausunto on saatavilla osoitteessa
storaenso.com/sustainability.
Stora Enso kunnioittaa kaikkia ihmisoikeuksia ja pitää niitä tärkeinä. Yhtiön ihmisoikeuspolitiikan keskiössä ovat edelleen sen
tärkeimmiksi tunnistamat ihmisoikeudet, joihin kuuluvat seuraavat:
• Terveys ja turvallisuus
• Oikeudenmukainen työ (oikeudenmukaiset työolot, vapaus pakkotyöstä, järjestäytymisvapaus, vapaus syrjinnästä ja
häirinnästä)
• Maa-alueisiin ja luonnonvaroihin liittyvien oikeuksien hankinta ja hallinnointi
• Väärinkäytöksistä ilmoittaminen
• Lasten oikeudet (metsäteollisuudelle olennaiset)
Vuonna 2023 Stora Enso jakoi parhaita käytäntöjä ja mukautti olemassa olevia prosesseja sisällyttääkseen niihin vuonna 2022
käynnistettyjen kolmen ihmisoikeuksia koskevan due diligence -prosessin tulokset. Hankkeet toteutettiin yhdessä ulkopuolisen
kumppanin kanssa, ja niiden tavoitteena oli parantaa konsernin omien toimintojen due diligence -prosesseja sekä riskien
tunnistamista ja valvontaa kahdessa korkean riskin toimitusketjussa. Lisätietoja englanninkielisessä Sustainability reporting -
osiosta, luvussa Human rights.
Vuonna 2023 Stora Enso jatkoi maa- ja luonnonvaroihin liittyvien oikeuksien käsittelyä Guangxissa Kiinassa ja Bahiassa
Brasiliassa.
Guangxi, Kiina
Stora Enso vuokraa yhteensä 69 700 (73 100) hehtaaria maata Guangxin provinssissa Kiinassa. Vuokratuista maista 53 400
(53 400) hehtaaria on valtion omistamia metsän viljelyalueita ja 16 300 hehtaaria eli 23 % (27 %) kokonaispinta-alasta on
sosiaalisesti omistettua maata, joka on vuokrattu kyläyhteisöiltä, kotitalouksilta ja paikallisilta metsätiloilta.
Osa Stora Enson vuokraamista maista on ollut vallattuna jo kymmenen vuoden ajan. Valtaajat käyttävät maata
pienimuotoiseen maanviljelyyn ja puiden kasvattamiseen. Joissakin tapauksissa valtaajat ovat esittäneet valtauksensa tueksi
historiallisia maanomistusasiakirjoja, jotka valtion omistus on kuitenkin kumonnut perättäisissä maareformiprosesseissa.
Vallattujen maiden palauttaminen jatkui vuonna 2023 ja vuoden lopussa 7 132 (6 124) hehtaaria maita oli edelleen vallattuna.
Stora Enso käynnisti joulukuussa 2022 myyntiprosessin Kiinan Beihaissa sijaitsevan kuluttajapakkauskartonkitehtaansa sekä
metsätoimintojen myymiseksi.
Bahia, Brasilia
Brasilian Bahiassa jatkettiin työtä vuonna 2012 käynnistetyn kestävän kehityksen mukaisen asuttamisaloitteen parissa. Aloitteen
tarkoituksena on tarjota maatalousmaata ja koulutustukea maattomien liikkeeseen kuuluville paikallisille perheille. Vuonna 2018
Veracel allekirjoitti uuden sopimuksen maattomien liikkeiden kanssa täydentääkseen aikaisempaa kestävän kehityksen mukaista
asutusaloitetta.
Vuoden 2023 loppuun mennessä 139 (182) hehtaaria tai 0,1 % (0,2 %) Veracelin omistamaa tuottavaa maata oli sellaisten
maattomien liikkeiden valtaamana, jotka eivät ole mukana sopimuksissa.
Vuoden 2023 lopussa Veracelin omistamien maa-alueiden pinta-ala yhteensä 209 000 (210,000) hehtaaria, josta 82 000
(82,000) hehtaaria käytetään eukalyptuksen kasvattamiseen sellun tuotantoa varten. Noin puolet Veracelin maa-alueista on
omistettu paikallisen biologisen monimuotoisuuden suojeluun palauttamalla ja suojelemalla Atlantin sademetsiä.
Korruption ja lahjonnan torjunta
Avainpolitiikat: Liiketoimintakäytäntöjen politiikka, Stora Enson eettiset toimintaohjeet
Vuonna 2023 raportoitiin yhteensä 131 (153 vuonna 2022) mahdollista väärinkäytöstapausta. Viime vuosina raportoitujen
väärinkäytöstapausten määrä on lisääntynyt merkittävästi, mikä johtuu todennäköisesti siitä, että eettiseen toimintaan, sääntöjen
noudattamiseen ja huolenaiheiden ilmaisemiseen on kiinnitetty enemmän huomiota sekä ulkoisesti että sisäisesti. Vuoden
aikana saatiin päätökseen yhteensä 163 (140) mahdollisen väärinkäytöstapauksen tutkintaa, joihin sisältyi avoimia tapauksia

Tilintarkastamaton |  | 11

myös edellisiltä vuosilta. Tapauksia, jotka johtivat kurinpidollisiin toimenpiteisiin, oikeudellisiin toimiin ja/tai prosessiparannuksiin,
tunnistettiin 30 (44) tapauksessa tutkittuja tapauksia. Konsernin luokituksen mukaan 9 (13) oikeaksi todistetuista epäilyistä liittyi
korruptioon ja/tai petokseen ja ne johtivat työntekijän irtisanomiseen tai kurinpitomenettelyyn. Stora Enso noudattaa edelleen
nollatoleranssia korruption suhteen, eikä millään todistetuista tapauksista ollut merkittävää vaikutusta yhtiöön.
Lisäksi 7 (12) todistetuista tapauksista liittyi syrjintään, häirintään ja/tai kiusaamiseen. Korjaavia toimenpiteitä on toteutettu tai
toteutetaan parhaillaan yhteistyössä asiaankuuluvien johdon edustajien kanssa.
Ympäristökulut ja -varaukset
Vuonna 2023 Stora Enson ympäristöinvestoinnit olivat yhteensä 132 (82) milj. euroa. Pääasiassa niillä parannettiin ilman ja
veden laatua ja resurssi- ja energiatehokkuutta sekä pienennettiin vuotoriskiä.
Stora Enson ympäristökulut vuonna 2023 olivat yhteensä 240 (243) milj. euroa. Kuluihin on luettu mukaan poistot, mutta ei
korkoja. Ympäristökulut sisältävät verot, palkkiot, hyvitykset, lupiin liittyvät kustannukset, korjaus- ja ylläpitokulut sekä jäteveden
puhdistuksessa käytettävät kemikaalit ja tietyt muut materiaalit.
Ympäristövaraukset olivat yhteensä 63 (73) milj. euroa 31.12. 2023. Ympäristövarauksista on yksityiskohtaisempia tietoja
konsernitilipäätöksen liitteessä 4.9 Varaukset. Tällä hetkellä ei ole käsiteltävänä tai vireillä ympäristöasioihin liittyviä
korvausvaatimuksia, joilla voisi olla olennainen negatiivinen vaikutus konsernin taloudelliseen tilanteeseen.
EU-taksonomia
EU:n vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi
EU:ssa otettiin vuonna 2020 käyttöön kestävän rahoituksen luokittelujärjestelmä, jota kutsutaan EU-taksonomiaksi. EU:n
taksonomia-asetuksen mukaan suurten yritysten pitää raportoida toimintojensa taksonomiakelpoinen osuus ja
taksonomianmukaisuus. Taksonomiakelpoisuus indikoi, kuuluuko jokin taloudellinen toiminto EU:n taksonomia-asetuksessa
määriteltyjen toimintojen piiriin. Taksonomianmukaisuus taas kuvaa taloudellisen toiminnan kestävyyttä kyseiselle toiminnalle
määriteltyjen teknisten merkittävän edistämisen ja ei merkittävää haittaa -arviointikriteereiden mukaisesti. Taksonomianmukaisen
taloudellisen toiminnan on myös noudatettava vähimmäistason suojatoimia. Tämä tarkoittaa, että kestävän toiminnan on
kunnioitettava vähimmäistason ihmisoikeuksia ja oltava hyvän liiketoimintatavan mukaista.
Vuonna 2023 EU-taksonomia laajeni delegoidun ympäristöasetuksen myötä kattamaan jäljellä olleet neljä ympäristötavoitetta
sekä lisäyksillä delegoituun ilmastoasetukseen. Muutoksilla ei ollut merkittävää vaikutusta Stora Enson
taksonomiakelpoisuuteen. Metsäteollisuus ei ole tämänhetkisen lainsäädännön ytimessä, minkä vuoksi metsäteollisuutta
harjoittavien yritysten raportoinnin piiriin kuuluu vain muutama taloudellinen toiminto. Stora Enson pääasiallisista tuotteista
rakennusteollisuudelle suunnatut puupohjaiset ratkaisut kuuluvat EU-taksonomian piiriin edistämällä rakennusten
energiatehokkuutta. Muut Stora Enson pääasialliset tuotteet – sellun, kuluttajapakkauskartongin, aaltopahvin, pintakartongin ja
aaltopahvipakkausten tuotanto – eivät kuulu EU-taksonomian piiriin, minkä vuoksi raportoidut taksonomiakelpoiset
tulosindikaattorit ovat matalia.
Taksonomianmukaiset laadintaperiaatteet
EU-taksonomian mukaisesti raportoidut keskeiset tulosindikaattorit esitetään liikevaihdon, pääomamenojen ja toimintamenojen
osalta eri taulukoissa, kuten asetuksessa on määritelty. Kokonaisliikevaihto on Stora Enso -konsernin kokonaismyynti, kuten on
esitetty rivillä liikevaihto konsernin tuloslaskelmassa, ja vuokratulot vuonna 2023, perustuen IFRS 15- ja IFRS 16- standardeihin
EU-taksonomiassa liikevaihdolle annetun määritelmän mukaisesti. Taksonomiatoimintoihin liittyvä ulkoinen myynti raportoidaan
taksonomiakelpoisessa liikevaihdossa. Kokonaispääomamenot kattavat konsernin investoinnit vuonna 2023, kuten on esitetty
rivillä lisäykset, pois lukien liikearvo, liitetiedossa 4.1 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet sekä käyttöoikeusomaisuuserät ja
liitetiedossa 4.2 Metsäomaisuus. Taksonomiakelpoiset pääomamenot ovat investointeja jotka liittyvät taloudellisten toimintojen
omaisuuseriin tai prosesseihin. Kokonaistoimintamenot kattavat kunnossapitokustannukset, lyhytaikaisten vuokrasopimusten
kustannukset, pääomittamattomat tutkimus- ja kehitysmenot sekä metsänhoitokustannukset konsernitasolla.
Taksonomiakelpoiset toimintamenot sisältävät vastaavat suorat pääomittamattomat kustannukset, jotka syntyvät taloudellisiin
toimintoihin liittyvistä omaisuuseristä.
Kaksinkertainen huomioon ottaminen vältetään ylläpitämällä raportoinnissa selkeää kustannusrakennetta, joka varmistaa että
kunkin toiminnon tulosyksiköt ja kustannustekijät ovat erillisiä. Raportoinnissa toiminnot eivät sisällä päällekkäisyyksiä
ympäristötavoitteiden osalta.
Taksonomiakelpoisuus ja taksonomianmukaisuus
Stora Enso on tunnistanut seitsemän taksonomiakelpoista taloudellista toimintoa vuosittaisessa analyysissään raportoitavaksi
EU-taksonomiassa. Taksonomiakelpoisuus ja taksonomiamukaisuus arvioinnit on suoritettu EU:n taksonomia-asetuksen ja
saatavilla olevien Euroopan komission antamien ohjeistusten parhaan tulkinnan perusteella. Epäselvissä tilanteissa on valittu
konservatiivinen lähestymistapa. Vähimmäistason suojatoimia tarkasteltiin konsernitasolla. Arvioinnille ja tiedoille on saatu myös
ulkoinen varmennus.
1.3 Metsänhoito
Taksonomiakelpoinen metsänhoito kattaa Stora Enson omat metsätoiminnot Ruotsissa, missä yhtiö hallinnoi toimintoja kaikilta
osin. Puuviljelmät Etelä-Amerikassa ja Kiinassa eivät sisälly metsänhoidon aktiviteettiin. Kaikki (100 %) Stora Enson metsät
Ruotsissa ovat sertifiointijärjestelmien (PEFC tai FSC) mukaisesti sertifioituja, mikä antaa pohjan kestävälle metsänhoidolle.
Stora Enso katsoo, että sen metsänhoitokäytännöt ovat taksonomianmukaisia, mutta yhtiö ei ole pystynyt täyttämään
metsänhoidon merkittävän edistämisen kriteereissä (kohta 4. Auditointi) kuvattua kolmannen osapuolen suorittamaa
todentamisvaatimusta. Stora Enso on etsinyt aktiivisesti yhteistyö kumppania, joka pystyy suorittamaan EU-taksonomian
mukaisen varmentamisen ja jatkaa etsintää. Siihen asti yhtiö raportoi metsänhoidon taksonomiakelpoisena, mutta ei
taksonomianmukaisena.
Toiminnon tuotos, kasvatettu puu, käytetään pääosin sisäisesti Stora Enson omissa toiminnoissa. EU-taksonomiassa
metsänhoidon liikevaihtoon sisältyy ulkoisesti myyty raakapuu ja hakkuujäte.

Tilintarkastamaton |  | 12

1.4 Suojeleva metsätalous
Brasiliassa Stora Enson 50 %:sti omistamassa yhteisessä toiminnossa, Veracelissa, on kohdennettu yli puolet maistaan
suojeluun ja ennallistettavaksi luonnolliseksi Atlantin sademetsäksi. Niillä ei suoriteta korjuutoimintaa. Stora Enso katsoo, että
suojelumetsänhoitokäytännöt ovat taksonomianmukaisia, mutta yhtiö ei ole kuitenkaan pystynyt täyttämään
suojelumetsätalouden merkittävän edistämisen kriteereissä (kohta 4. Auditointi) kuvattua kolmannen osapuolen suorittamaa
todentamisvaatimusta. Stora Enso raportoi toiminnon täten taksonomiakelpoisena, mutta ei taksonomianmukaisena.
Toimintamenoja ovat suojelutyöhön liittyvät kulut.
2.4 Pilaantuneiden paikkojen ja alueiden kunnostus
Pilaantuneita paikkoja ja alueita koskevat kunnostushankkeet liittyvät lakkautettuihin toimintoihin ja Stora Enson tehtaiden
sulkemisiin. Raportoidut toimintamenot sisältävät kunnostamistyöhön liittyvät menot.
3.4 Akkujen valmistus
Stora Enson koelaitoksen kustannukset sekä kovahiili-innovaatioon liittyvät tutkimus- ja kehityskulut ovat taksonomiakelpoisia
toimintamenojen osalta. Toiminnan odotetaan tuottavan liikevaihtoa tulevina vuosina. Taksonomianmukaisuus on arvioitu
tulevaisuuden teollisen mittakaavan tuotannon perusteella, joka alkaessaan on toiminnon 3.4 Akkujen valmistus teknisten
arviointikriteerien mukainen. Lisätietoa Lignode® by Stora Enso -tuotteesta on saatavilla osoitteessa storaenso.com/lignode.
3.5 Rakennusten energiatehokkuuslaitteiden valmistus
Stora Enso tuottaa puupohjaisia ratkaisuja rakennusteollisuudelle. Koska Stora Enso ei ole lopputuotteiden valmistaja,
yhdenmukaisuus ’merkittävä edistäminen’ -kriteerin kanssa arvioitiin perustuen tietoon loppukäytöstä ja energiatehokkuuteen
liittyvistä säädöksistä pääasiallisilla markkina-alueilla. EU-taksonomia liikevaihtoon sisältyy ulkoinen myynti, joka kohdistuu siihen
tuotannon osuuteen, jonka arvioidaan päätyvän oviin, ikkunoihin, kattoihin ja ulkoseinäjärjestelmiin. Samaa osuutta käytetään
toimintoon liittyvien pääoma- ja toimintamenojen kohdistamiseen.
4.20 Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla
Puujäte ja sellutuotannon sivuvirrat käytetään energiantuotantoon. Bioenergia, joka tuotetaan biopohjaisista raaka-aineista
katsotaan raportoinnissa taksonomiakelpoiseksi. Liikevaihtoon sisältyy ylimääräisen sähkön ja lämmön ulkoinen myynti, jota ei
käytetä konsernin sisäisesti. Suurin yksittäinen pääomameno on investointi bioenergian tuotantoon Oulun tehtaalla, jossa
bioenergian tuotannon odotetaan käynnistyvän vuonna 2025.
7.6 Uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden asennus, huolto ja korjaus
Uusiutuvaan energiaan perustuvien teknologioiden asennus katsotaan raportoinnissa taksonomiakelpoiseksi. Raportoidut
pääomamenot sisältävät investoinnit, jotka liittyvät aurinkopaneeleiden asennukseen Stora Enson tuotantolaitoksilla.
Vähimmäistason suojatoimet
Stora Enso on arvioinut vähimmäistason suojatoimien noudattamisen kahdella eri tavalla: käymällä läpi yhtiön ihmisoikeuksiin,
korruptioon, verotukseen ja reiluun kilpailuun liittyvät prosessit määritelläkseen riittävien prosessien ja kontrollien olemassaolon,
ja varmistaakseen, etteivät emoyhtiö, sen tytäryhtiöt tai ylin johto riko tai loukkaa näitä. Yhtiö katsoo prosessiensa olevan hyvällä
tasolla ilman rikkomuksia ja siten vähimmäistason suojatoimien mukaisia. Lisätietoa on saatavilla englanninkielisessä
Sustainability report -osiossa, luvuissa Human rights, Business ethics ja Stora Enso as a taxpayer.

Tilintarkastamaton |  | 13

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvistä tuotteista tai palveluista saatu osuus liikevaihdosta 2023

|  |  |  | Merkittävän edistämisen kriteerit | "Ei merkittävää haittaa" -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Milj. euroa |  |  |  |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Liike- vaihto | Osuus liikevaih- dosta, vuosi 2023 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjär- jestelmän mukaisten tai luokitusjär- jestelmäkel- poisten osuus liikevaihdosta, vuosi 2022 | Luokka mahdo- llistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | EUR | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Metsänhoito | CCM 1.3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
Rakennusten energiatehokkuuslaitteiden valmistus | CCM 3.5 | 413 | 4,4 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | K | K | K | 100 % | M |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla | CCM 4.20 | 41 | 0,4 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | n/a | K | K | 96,6 % |  |
Ympäristön kannalta kestävistä (luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) | 454 | 4,8 % | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 99,7 % |  |
josta mahdollistavat toiminnat | 413 | 4,4 % | 100% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 78,3 % | M |
josta siirtymätoiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Metsänhoito | CCM1.3 | 118 | 1,3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla | CCM 4.20 | 2 | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 3,4 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisista muttei ympäristön kannalta kestävistä (muista kuin luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) | 119 | 1,3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0,3 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (A.1+A.2) | 574 | 6,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto | 8 836 | 93,9 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä 1 | 9 410 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

1 Taksonomiassa liikevaihtoon sisällytetään myös vuokratulot, joten luku eroaa hieman konsernin liikevaihdosta.
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta

Tilintarkastamaton |  | 14

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen osuus pääomamenoista 2023

|  |  |  | Merkittävän edistämisen kriteerit | "Ei merkittävää haittaa" -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Milj. euroa |  |  |  |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääoma- menot | Osuus pääoma- menoista, vuosi 2023 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjär- jestelmän mukaisten tai luokitusjär- jestelmäkel- poisten osuus pääoma- menoista, vuosi 2022 | Luokka mahdo- llistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | EUR | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Metsänhoito | CCM 1.3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
Akkujen valmistus | CCM 3.4 | — | 0,0 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | K | K | K | 100 % | M |
Rakennusten energiatehokkuuslaitteiden valmistus | CCM 3.5 | 4 | 0,4 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | K | K | K | 100 % | M |
Kaukolämmön tai -jäähdytyksen jakelu | CCM 4.15 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla | CCM 4.20 | 57 | 5,1 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | n/a | K | K | 70,1 % |  |
Uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.6 | 3 | 0,3 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | n/a | n/a | n/a | n/a | K | — % | M |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.1) | 64 | 5,7 % | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 94,3 % |  |
josta mahdollistavat toiminnat | 7 | 0,6 % | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 54,9 % | M |
josta siirtymätoiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Metsänhoito | CCM 1.3 | 7 | 0,6 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla | CCM 4.20 | 4 | 0,3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 29,9 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.2) | 10 | 0,9 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 5,7 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot (A.1+A.2) | 75 | 6,6 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot |  | 1 051 | 93,4 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä |  | 1 125 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta

Tilintarkastamaton |  | 15

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista 2023

|  |  |  | Merkittävän edistämisen kriteerit | "Ei merkittävää haittaa" -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Milj. euroa |  |  |  |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Toiminta- menot | Osuus toiminta- menoista, vuosi 2023 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjär- jestelmän mukaisten tai luokitusjär- jestelmäkel- poisten osuus toimintamenoi sta, vuosi 2022 | Luokka mahdo- llistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | EUR | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Metsänhoito | CCM 1.3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
Suojeleva metsätalous | CCM 1.4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
Pilaantuneiden paikkojen ja alueiden kunnostus | PPC 2.4 | 6 | 0,7 % | n/a | n/a | n/a | Y | n/a | n/a | K | K | K | n/a | K | K | K | — % |  |
Akkujen valmistus | CCM 3.4 | 21 | 2,6 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | K | K | K | 100 % | M |
Rakennusten energiatehokkuuslaitteiden valmistus | CCM 3.5 | 20 | 2,5 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | K | K | K | 100 % | M |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla | CCM 4.20 | 32 | 4,1 % | K | E | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | K | K | K | n/a | K | K | 52,9 % |  |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.1) | 78 | 9,9 % | 92,7 % |  |  | 7,3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 82,9 % |  |
josta mahdollistavat toiminnat | 41 | 5,2 % | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 45,0 % | M |
josta siirtymätoiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Metsänhoito | CCM 1.3 | 23 | 2,9 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — % |  |
Suojeleva metsätalous | CCM 1.4 | 1 | 0,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — % |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotanto bioenergialla | CCM 4.20 | 6 | 0,7 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 47,1 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.2) | 30 | 3,8 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 17,1 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot (A.1+A.2) | 108 | 13,7 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 100 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot | 681 | 86,3 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä | 790 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta

Tilintarkastamaton |  | 16

Riskit ja riskienhallinta
Lähestymistapamme riskienhallintaan
Riskit ovat olennainen osa liiketoimintaa ja hallinnointijärjestelmää, ja niihin sisältyy sekä uhkia että mahdollisuuksia, joilla
saattaa olla vaikutus Stora Enson tulevaan menestykseen ja taloudelliseen tulokseen sekä sen kykyyn täyttää tietyt
yhteiskunnalliset ja ympäristölliset tavoitteet. Stora Enso on sitoutunut varmistamaan, että riskien ja mahdollisuuksien
järjestelmällinen, kokonaisvaltainen ja oma-aloitteinen hallinta kuuluu ydinosaamiseemme ja että kaikessa päätöksenteossa
edistetään yrityskulttuuria, joka ottaa huomioon sekä riskit että mahdollisuudet. Hallitsemme riskejä ja edistämme
mahdollisuuksiamme dynaamista riskianalyysia ja skenaariosuunnittelua johdonmukaisesti soveltaen. Näin vähennämme
liiketoimintaamme kohdistuvia uhkia, mitkä saattavat estää meitä saavuttamasta liiketoimintatavoitteitamme.
Riskienhallinnan johtaminen
Stora Ensolla riski määritellään epävarmuuden vaikutukseksi konsernin kykyyn toimia organisaation arvojen, tavoitteiden ja
päämäärien mukaisesti. Konsernin hallituksen hyväksymässä riskejä koskevassa toimintapolitiikassa määritellään
riskienhallintaan sovellettavan COSO-viitekehyksen (Committee of Sponsoring Organizations) ja ISO 31000 -standardin
mukaisen lähestymistavan pääpiirteet. Perimmäinen vastuu yleisestä riskienhallintaprosessista ja asianmukaisen ja
hyväksyttävän riskitason määrittelystä, pääosin yhtiön käytäntöjen mukaisesti, on yhtiön hallituksella.
Hallitus on perustanut talous- ja tarkastusvaliokunnan, joka tukee hallitusta Stora Ensossa sovellettavan
riskienhallintaprosessin riittävyyden seurannassa ja etenkin taloudellisten riskien hallinnassa ja raportoinnissa. Tämä seuranta
kattaa myös kyberturvallisuuteen liittyvät riskit. Vastuullisuus- ja yritysetiikkavaliokunnan tehtävänä on valvoa yhtiön toimintaa
vastuullisuutta ja yritysetiikkaa koskevissa asioissa sekä yhtiön pyrkimyksiä mallikkaan yritysvastuukansalaisuuden
toteuttamiseen ja yhtiön panostusta vastuullisuuden kehitystyöhön.
Riskienhallinnasta vastaava johtaja toimii suoraan talousjohtajan alaisuudessa ja on vastuussa konsernin
riskienhallintakehyksen ylhäältä alas tapahtuvan toteutuksen suunnittelusta, kehittämisestä ja seurannasta. Kunkin divisioonan ja
tukitoiminnon vetäjä on oman johtoryhmänsä kanssa vastuussa prosessin täytäntöönpanosta ja kehyksen ja ohjeistuksien
välittämisestä eteenpäin organisaation muille tasoille. Sisäisen tarkastuksen yksikkö arvioi Stora Enson riskienhallintaprosessin
toimivuutta ja tehokkuutta.
Riskienhallintaprosessi
Riskienhallinta on osa kaikkea päätöksentekoprosessia, ja kaikki merkittävät investointipäätökset sisältävät holistisen
riskienarvioinnin. Divisioonat ja konsernin tuki- ja palvelutoiminnot suorittavat keskeisiin tavoitteisiinsa liittyvän kokonaisvaltaisen
perusriskiarvioinnin vuosittaisen strategiaprosessin yhteydessä. Riskienhallintaprosessia koskevat erityisohjeet esitetään
riskienhallintajärjestelmän ohjeissa.
Liiketoimintayksiköt ja toiminnot tunnistavat riskien lähteet, tapahtumat, mukaan lukien olosuhteiden muutokset, sekä niiden
syyt ja mahdolliset seuraukset. Stora Enson riskimallissa esitetään kokonaisvaltainen riskikartta (risk universe), jota käytetään
holistisen riskien tunnistamisen ja riskien yhdistelyn tukena. Riskimalli myös luokittelee ja johdonmukaistaa käytettävää
riskiterminologiaa.
Riskianalyysiin kuuluu riskiä koskevan ymmärryksen lisääminen, mistä on hyötyä riskien arvioinnissa. Riskiarvioinnin tarkoitus
on määritellä riskien tärkeysjärjestys ja tukea päätöksentekoa määrittämällä, mitkä riskit vaativat toimenpiteitä. Riskejä
arvioidaan niiden vaikutuksen ja toteutumisen todennäköisyyden perusteella. Riskeistä arvioidaan niiden vaikutus ja
toteutumisen todennäköisyys, usein tiettyyn riskiskenaarioon perustuen, ja kun huomioon otetaan lisäksi käytössä olevien, riskin
pienentämiseen tähtäävien toimenpiteiden toimivuus, voidaan määritellä jäännösriskitaso. Ennalta määritellyissä
vaikutusasteikoissa huomioidaan vaikutukset talouteen, turvallisuuteen ja maineeseen, niin määrällisesti kuin laadullisestikin.
Riskien käsittely kattaa yhden tai useamman riskienhallintavaihtoehdon valinnan. Vaihtoehtoja ovat muun muassa
välttäminen, vähentäminen, jakaminen ja pitäminen. Koetun riskirajan ylittäville riskeille määritellään myös muita riskien
vähentämistoimenpiteitä, joissa yhdistyvät riskien käsittelytoimenpiteiden vastuunjako ja aikataulutus.
Vuosittaisen perusriskiarvioinnin jälkeen priorisoidut ja kehittyvät riskit, niiden arviointi ja niihin liittyvät vastaavat
riskienhallinnan toimet sekä liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmat käydään läpi divisioonien puolivuosittain pidettävissä
raportointikokouksissa.
Huolimatta siitä, mitä toimenpiteitä riskien hallinnassa ja niiden vaikutusten lievittämisessä käytetään, ja ottaen huomioon, että
osa riskeistä ei ole johdon suoraan hallittavissa, riskien toteutuessa ei voida absoluuttisesti taata, ettei niillä voisi olla merkittäviä
haittavaikutuksia Stora Enson liiketoimintaan, taloudelliseen tilaan, tulokseen tai kykyyn täyttää taloudelliset velvoitteensa.
Pääasialliset riskit
Maine
Maineeseen liittyvät riskit heijastavat usein monien muiden riskityyppien yhteisvaikutuksia, ja ne voivat olla seurausta
vaaratilanteista tai työntekijöiden, alihankkijoiden, tavarantoimittajien tai muiden liikekumppaneiden sääntöjenvastaisesta
käyttäytymisestä. Tällaisia ovat esimerkiksi normien, lakien ja asetusten tai toimintaperiaatteita koskevien ohjeiden
noudattamatta jättäminen. Stora Enson maineen ja tuotemerkin vahingoittuminen voi johtaa sijoittajien ja asiakkaiden
luottamuksen menettämiseen, mikä nostaa pääomakustannuksia ja vähentää tuloja.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Toimintaperiaatteet, kuten Stora Enson käytännesäännöt ja Toimittajien eettiset toimintaohjeet, varmistavat, että hallitus valvoo
asiaa. Jatkuvat ja pakolliset koulutustilaisuudet työntekijöille ja toisinaan myös toimittajille takaavat, että toimintaperiaatteita
noudatetaan, ja Stora Enson vaatimusten noudattamista valvotaan tarkastuksilla. Stora Enso on perustanut Speak Up Hotline
-puhelinlinjan, jonka kautta työntekijät ja kaikki kolmannet osapuolet maailmanlaajuisesti voivat nimettömästi ilmoittaa
mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista. Kaikki ilmoitetut tapaukset tutkitaan ja niistä raportoidaan, ja todistetut tapaukset johtavat

Tilintarkastamaton |  | 17

toimenpiteisiin. Stora Enso toimii jatkuvasti yhteistyössä sidosryhmiensä kanssa parantaakseen suhteitaan, vastatakseen
kehittyviin tarpeisiin ja kehittääkseen strategiaansa.
Makrotalous, geopolitiikka ja valuuttakurssit
Muutoksilla maailmantalouden olosuhteissa, kuten markkinoiden äkillisillä korjausliikkeillä ja valuuttakurssien epävakaudella, voi
olla olennaisen kielteinen vaikutus yhtiön tulokseen, rahavirtaan ja taloudelliseen tilanteeseen.
Stora Enso altistuu erilaisille rahoitusmarkkinariskeille, joita konsernin tulee hallita hallituksen hyväksymien toimintatapojen
mukaisesti. Tavoitteena on kustannustehokas konserniyritysten varainhankinta ja tuloksen heilahtelujen pienentäminen
rahoitusinstrumenttien avulla. Konsernin pääasialliset rahoitusriskit valuuttariskin ohella ovat korkoriski, maksuvalmius- ja
jälleenrahoitusriski, hyödykkeiden hintariski ja luottoriski.
Rahoitusriskejä käsitellään yksityiskohtaisemmin konsernitilinpäätöksen liitteessä 5.1 Rahoitusriskien hallinta.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Stora Enson monipuolinen liiketoimintaportfolio pienentää altistumista yksittäisissä maissa ja tuotesegmenteissä. Ulkoisen
ympäristön kehitystä seurataan jatkuvasti ja suunnittelussa käytetään oletuksia, jotka ottavat huomioon keskeisiin
makrotaloudellisiin tekijöihin liittyvät merkittävät lähiajan, keskipitkän aikavälin ja pitkän ajan kehitysajurit ja riskit. Yhtiön
hallituksen hyväksymän riskinottohalun noudattamista seurataan tarkasti ja niin rahavirtaa kuin likviditeettiä hallitaan aktiivisesti.
Stora Enso suojaa 15–60 % hyvin todennäköisestä 12:sta kuukauden nettovaluuttavirrasta päävaluutoissa. Vähennämme
muuntoriskiä rahoittamalla investoinnit paikallisella valuutalla silloin, kun se on taloudellisesti mahdollista. Divisioonat seuraavat
säännöllisesti tilausvirtojaan ja muita keskeisiä käytettävissä olevia mittareita, jotta ne voivat reagoida nopeasti
kauppaolosuhteiden heikkenemiseen. Mikäli yleinen taloudellinen tilanne tai pääasialliset taloudelliset indikaattorit heikkenevät
merkittävästi, konsernilla on mahdollisuus toteuttaa kustannussäästöjä tasapainottaakseen myynnin heikentymisen vaikutusta
katteisiin.
Kilpailu ja markkinakysyntä
Pakkaus-, sellu-, paperi- ja puutuotetoimialat ovat kypsiä ja pääomavaltaisia, ja niillä on kova kilpailu. Stora Enson
pääkilpailijoihin kuuluu useita suuria kansainvälisiä metsäteollisuusyhtiöitä sekä lukuisia alueellisia ja erikoistuneita kilpailijoita.
Asiakaskysyntä vaikuttaa tuotehintoihin, ja talouden yleinen kehitys sekä varastotasot heijastuvat kysyntään. Tuotteiden
hintoihin, jotka ovat taipuvaisia syklisyyteen, vaikuttavat kapasiteettien käyttöasteet, jotka laskevat taloudellisesti hitaina aikoina.
Hintamuutokset vaihtelevat tuotteiden ja maantieteellisten alueiden välillä.
Seuraavassa taulukossa esitetään +/-10 prosentin hintojen ja volyymien muutoksen vaikutus eri segmenttien liiketulokseen
vuoden 2023 lukujen perusteella.
Liiketulos: +/-10 %:n muutoksen vaikutus, milj. euroa

Segmentit | Hinta | Määrä
Packaging Materials | 434 | 110
Packaging Solutions | 107 | 43
Biomaterials | 143 | 52
Wood Products | 152 | 32
Forest | 246 | 6

Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Tuotekysynnän ja kulutustottumusten muutoksiin vastaaminen sekä uusien kilpailukykyisten ja taloudellisesti kannattavien
tuotteiden kehittäminen edellyttävät innovaatiota, jatkuvaa kapasiteetin hallintaa ja rakenteellista kehittämistä. Kysyntään,
hintoihin, kilpailuun ja asiakkaisiin liittyviä riskejä seurataan säännöllisesti divisioonissa ja liiketoimintayksiköissä osana
normaalia liiketoiminnan johtamista. Näitä riskejä seurataan ja arvioidaan jatkuvasti myös konsernin tasolla. Tavoitteena on luoda
laajempi kuva konsernin tuotantorakenteesta ja yleisestä pitkän aikavälin kannattavuuspotentiaalista.
Yhtenä maailman suurimmista yksityisistä metsänomistajista Stora Enso myös hyötyy strategisesta uusiutuvasta
luonnonvarasta. Konsernin puihin ja puupohjaisin uusiutuvissa materiaaleihin liittyvä asiantuntijuus vastaa asiakkaiden ja
kuluttajien muuttuviin ilmastonmuutoslähtöisiin toiveisiin. Konsernin uusiutuvista materiaaleista valmistetut tuotteet, joilla on
matala hiilijalanjälki, auttavat asiakkaita ja koko yhteiskuntaa alentamaan hiilidioksidipäästöjä, sillä ne tarjoavat vaihtoehdon
fossiilisista polttoaineista ja muista uusiutumattomista materiaaleista valmistetuille tuotteille.
Hankinta
Raaka-aineiden nousevat hinnat ja materiaalien, tuotteiden ja palvelujen saatavuus voivat vaikuttaa haitallisesti Stora Enson
kannattavuuteen. On ensiarvoisen tärkeää taata yhteys luotettaviin ja kilpailukykyisiin toimittajiin sekä hallinnoida kustannuksia ja
tuottavuutta proaktiivisesti. Riippuvuus ulkopuolisista energiantuottajista altistaa Stora Enson myös energian markkinahintojen
muutoksille. Toimitusketjun häiriöiden riskiä lisäävät myös kyberhäiriötilanteet, poliittinen epävakaus ja muut maailmankauppaan
liittyvät tekijät.
Seuraavassa taulukossa esitetään Stora Enson suurimmat menoerät.

Tilintarkastamaton |  | 18

Kustannusten jakauma 2023

Operatiiviset kustannukset | % kokonaiskustannuksista | % liikevaihdosta
Logistiikka ja komissiot | 10 % | 10 %
Tuotantokustannukset |  |
Kuitu | 33 % | 32 %
Kemikaalit ja täyteaineet | 9 % | 8 %
Energia | 7 % | 7 %
Materiaalit | 10 % | 9 %
Henkilöstö | 14 % | 14 %
Muut | 11 % | 11 %
Poistot | 6 % | 6 %
Yhteensä | 100 % | 97 %
Operatiiviset kustannukset ja liikevaihto yhteensä (milj. euroa) | 9 130 | 9 396
Osakkuusyhtiöt, operatiivinen |  | 76
Operatiivinen liiketulos (milj. euroa) |  | 342

Stora Enso on monilla alueilla riippuvainen tavarantoimittajista sekä niiden kyvystä toimittaa oikeanlaisia tuotteita ja palveluja
oikeaan aikaan. Stora Ensolle tärkeimmät tuotteet ovat kuitu, kemikaalit ja energia sekä koneet ja laitteet investointiprojekteissa.
Ensi- ja toissijaisten hiilineutraalien biopolttoaineiden kasvava kysyntä saattaa kasvattaa energiakustannuksia. Tärkeimmät
palvelut ovat kuljetukset sekä erilaiset ulkoistetut liiketoiminnantukipalvelut. Toimittajien rajallinen määrä on riski joidenkin
tällaisten palvelujen osalta.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Tuotantopanoskulujen epävakautta seurataan tarkasti niin liiketoimintayksikköjen kuin divisioonien ja konsernin tasolla, ja
konserni soveltaa johdonmukaista ja pitkäaikaista energian suojausstrategiaa. Hinta- ja tarjontariskejä hallitaan lisäämällä omaa
energiantuotantoa ja omistamalla Pohjolan Voiman ja Teollisuuden Voiman kaltaisten kilpailukykyisten voimalaitosten osakkeita
sekä pitkäaikaisten toimitussopimusten ja johdannaisten avulla. Stora Enso suojaa hintariskejä raaka-aine- ja
lopputuotemarkkinoilla ja tukee osaltaan kyseisten markkinoiden kehitystä. Toimittajia on useita, ja niiden toimintaa seurataan,
jotta tuotannon jatkuvuus, liiketoimet tai kehitysprojektit eivät vaarantuisi.
Osana Stora Enson arvoketjua toimittajien ja alihankkijoiden on myös noudatettava Stora Enson vastuullisuusvaatimuksia.
Vastuullisuusvaatimukset toimittajille ja auditointijärjestelmät kattavat niin raaka-aineet kuin muut tavarat ja palvelut. Toimittajien
ympäristöön, yhteiskuntaan ja liiketapoihin liittyvien riskien arvioimiseen käytetään yhtiön sisäistä riskienarviointityökalua.
Korkean riskin toimittajat tarkastetaan toimittajien eettisten toimintaohjeiden noudattamisen kannalta ja tarkastusten tuloksia ja
niiden perusteella suositeltujen toimenpiteiden toteutusta seurataan. Toimittajille annetaan mahdollisuus toimintansa
parantamiseen, mutta tarvittaessa sopimus voidaan irtisanoa.
Stora Ensolla on myös mahdollisuus luoda liiketoimintaansa lisäarvoa ja innovointia globaalisti rakentamalla vahvoja ja
mitattavissa olevia suhteita parhaisiin toimittajiin ja toteuttamalla yhtenäisiä hankintaprosesseja, jotka lisäävät suorituskykyä,
parantavat tarjousten laatua kulujen vähentämiseksi ja kehittävät vastuullisia toimittajia.
Sääntelyn muutokset
Poliittiset tai sääntelyä, kuten esimerkiksi metsiä, luonnon monimuotoisuutta, ympäristöä ja verotusta, koskevat muutokset voivat
vaikuttaa Stora Enson liiketoimintoihin kaikissa maissa ja kaikilla lainkäyttöalueilla, joissa konsernilla on toimintaa. Mahdollisiin
vaikutuksiin lukeutuvat korkeammat kulut ja investoinnit, joita tarvitaan uusiin vaatimuksiin vastaamiseksi, omaisuuserien
pakkolunastus, rojaltien määrääminen sekä paikallista omistusta tai jalostamista koskevat vaatimukset.
Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja sen tavoitteet vuosille 2030 ja 2050 ovat johtaneet valmisteilla olevan lainsäädännön
lisääntymiseen. Tämän lainsäädännön toimeenpanoa on aikaistettu entisestään vuonna 2022 ja sillä voi olla vaikutus Stora
Enson tulevaan liiketoimintaan. Euroopan komission poliittiset aloitteet tulevat sisältämään linjauksia ja lainsäädäntöä, jotka
koskevat esimerkiksi EU:n metsä- ja biodiversiteettistrategioita, uusiutuvan energia direktiiviä, EU:n päästökauppajärjestelmää,
kestäviä tuotteita koskevaa aloitetta, pakkauksista ja pakkausjätteestä annettua direktiiviä ja EU-taksonomiaa.
Poliittiset päätökset metsävaroista voivat rajoittaa puun saatavuutta, nostaa kustannuksia ja lisätä metsänhoidon
kustannuksia ja vähentää investointimahdollisuuksia.
Stora Ensolle on myönnetty erilaisia investointitukia. Yhtiö on tehnyt joitakin investointisitoumuksia eri maissa, kuten
Suomessa, Kiinassa ja Ruotsissa. Mikäli suunnitelmien ehdot, joihin on sitouduttu, eivät täyty, paikalliset viranomaiset voivat
käyttää hallinnollisia keinoja ja vaatia aiemmin myönnettyjä investointitukia takaisin tai määrätä seuraamuksia Stora Ensolle.
Tällaisen prosessin lopputuloksella saattaisi olla negatiivinen vaikutus Stora Enson tulokseen.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Sääntelyn ja poliittisen kehityksen aktiivinen seuranta Stora Enson toimintamaissa sekä osallistuminen sääntelyn kehittämiseen
pääsiassa teollisuuden etujärjestöjen ja muiden kumppanuuksien kautta ovat tärkeitä riskienhallintatoimenpiteitä. Muutokset
sääntelyssä voivat johtaa myös merkittäviin mahdollisuuksiin edistämällä vastuullisten tuotteiden markkinoiden kasvua ja
luomalla kilpailuetua resurssitehokkuuden ja uusiutuvuuden kautta.
Ilmastonmuutos – fyysiset vaikutukset
Pitkän aikavälin (25–30 vuotta) muutokset sademäärissä, kuivuus, toistuvat äärimmäiset sääilmiöt ja korkeammat
keskilämpötilat, jotka lisäävät metsäpalojen ja hyönteistuhojen riskiä, voivat vahingoittaa toimintoja, metsiä ja puuviljelmiä,
vaikuttaen näin metsäomaisuuden arvoon ja paikallisiin puun hintoihin. Lauhemmilla talvilla voi myös olla vaikutus puun
korjuuseen ja kuljetuksiin sekä niihin liittyviin kustannuksiin pohjoisilla alueilla. Yhä tiheämmät äärimmäiset sääilmiöt lisäävät
myös häiriöiden riskiä tuotannossa, logistiikassa sekä raaka-aineiden ja energian toimituksessa.

Tilintarkastamaton |  | 19

Vuoden 2023 aikana keskityttiin erisyisten fyysisten riskivaikutusten tarkempaan analyysiin ja siirtymävaiheen skenaarioiden
kehittämiseen. Lue lisää kohdasta Ilmastoon liittyvien taloustietojen raportointi (TCFD) ja indeksitaulukosta joka on saatavilla
osoitteessa storaenso.com.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Fyysiset riskit ovat suurelta osin riskinsiirron ja näin ollen Stora Enson omaisuus- ja keskeytysvakuutusohjelmien kattamia.
Metsä- ja puuviljelmäomaisuuden osalta Stora Enso hyötyy strategisesta häiriönsietokyvystä, joka syntyy omaisuuden
maantieteellisestä hajautuksesta. Perusteellinen puuviljelmien suunnittelu hallalle alttiiden alueiden välttämiseksi ja T&K-
ohjelmat parantavat puiden äärilämpötilojen sietokykyä. Stora Enso ylläpitää monimuotoisia metsätyyppejä ja -rakenteita ja tukee
monimuotoisuutta myös puun hankinnassa. Puunkorjuu pehmeällä maalla vaatii parhaiden käytäntöjen ohjeistuksen
toimeenpanoa.
Pohjoiset metsät Suomessa ja Ruotsissa voivat myös hyötyä lisääntyneestä lämpösummasta ja pidemmistä kasvukausista,
jotka nopeuttavat metsien kasvua. Tällä olisi suora myönteinen vaikutus oman metsäomaisuutemme arvoon ja epäsuora
vaikutus markkinapuun saatavuuteen sekä kustannuksiin.
Luonnon monimuotoisuus
Stora Enson metsätalous- ja teollisuusalueet vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen. Samalla Stora Enson liiketoiminta on
riippuvainen raaka-aineista, kuten puusta ja makeasta vedestä. Näitä raaka-aineita tukevat maaperän laatu sekä
ekosysteemipalvelut muun muassa bioremediaation, metsätautien ja tuholaisten torjunnan sekä ilmaston säätelyn osalta.
Luonnon monimuotoisuuden häviäminen voi vaikuttaa kielteisesti Stora Enson metsäomaisuuden arvoon, lisätä puun tarjonnan
häiriöiden riskiä ja vahingoittaa yhtiön mainetta. Lue lisää kohdasta Luontoon liittyvien taloustietojen raportointi (TNFD) ja
indeksitaulukosta joka on saatavilla osoitteessa storaenso.com.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Stora Enso on sitoutunut saavuttamaan omissa metsissään ja istutuksissaan positiivisen nettovaikutuksen luonnon
monimuotoisuuteen vuoteen 2050 mennessä. Luonnon monimuotoisuuden hallinta on olennainen osa Stora Enson
metsänhoitokäytäntöjä, ja konserni pyrkii tekemään muutakin kuin vain lieventämään monimuotoisuuden häviämistä. Toimintaa
tuetaan digitalisaatiolla sekä jatkuvalla tutkimuksella ja innovaatiotoiminnalla metsätalouden kehittämiseksi ja parhaan
mahdollisen arvon tuottamiseksi Stora Enson asiakkaille ja muille sidosryhmille. Konserni tietää kaiken käyttämänsä puun
alkuperän, ja 99 % sen omistamasta tai hallinnoimasta maasta on metsäsertifiointijärjestelmien piirissä. Stora Enso tekee
yhteistyötä eri sidosryhmien kanssa tavoitteenaan suojella ekosysteemejä ja turvata luonnonvaroja.
Ihmiset ja osaaminen
Kilpailu työntekijöistä on kovaa ja Stora Enso saattaa pitkällä aikavälillä epäonnistua houkuttelemaan ja pitämään päteviä
työntekijöitä. Mahdollisia vaikutuksia ovat avainhenkilöiden menetykset, kyvyttömyys houkutella uusia tai asianmukaisesti
koulutettuja työntekijöitä tai viivästykset avainhenkilöiden palkkauksessa. Nämä vaikutukset voivat vahingoittaa merkittävästi
Stora Enson liiketoimintaa sekä estää konsernia saavuttamasta strategiset tavoitteensa. Työmarkkinahäiriöillä ja lakoilla,
erityisesti uudelleenjärjestelyiden aikaan, ja liiketoimintojen myynnistä ja tehtaiden sulkemisesta aiheutuvilla tai
työmarkkinaneuvottelujen seurauksena tapahtuvilla irtisanomisilla voi olla olennaisen heikentävä vaikutus Stora Enson
liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan ja kannattavuuteen.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Stora Enso hallitsee riskejä ja avainhenkilöiden menettämistä erilaisten toimien avulla. Näitä toimia ovat esimerkiksi Stora Enson
työnantajabrändin tunnettuuden lisääminen yhtiön sisällä ja ulkopuolella, tiettyjen palkitsemiskäytäntöjen maailmanlaajuinen
käyttöönotto ja lahjakkuuksien tunnistamisen ja kehittämisen tehostaminen. Lisäksi hyödynnämme aktiivisesti lahjakkuuksien ja
johdon arviointeja sekä seuraajasuunnittelua avainasemissa. Ammattijärjestöt edustavat suurinta osaa työntekijöistä, ja
voimassa on useita työehtosopimuksia niissä maissa, joissa Stora Ensolla on toimintaa. Näin ollen suhteilla ammattijärjestöihin
on tärkeä merkitys työmarkkinariskien hallinnassa.
Stora Enso tunnustaa ammattitaitoisen ja omistautuneen henkilöstön mahdollisuuden vaikuttaa yhtiön menestykseen.
Sitoutuneet ja tehokkaat työntekijät mahdollistavat yhtiön muutosstrategian toteuttamisen ja kaupallisen menestyksen.
Turvallisuus – työntekijät ja laajempi työvoima
Turvallisuusjohtamisessa epäonnistuminen voi vahingoittaa Stora Enson työntekijöitä tai urakoitsijoita sekä toimintojemme
lähellä olevia yhteisöjä ja ympäristöä. Fyysisten vammojen, terveysvaikutusten ja ympäristövahinkojen lisäksi mahdollisia
vaikutuksia ovat vahingonkorvaukset työntekijöille tai kolmansille osapuolille, konsernin maineen vahingoittuminen tai konsernin
kyvyttömyys houkutella ja pitää ammattitaitoisia työntekijöitä. Valtion viranomaiset voivat myös väliaikaisesti sulkea yhtiön
toimintoja.
Henkilöstön turvallisuudesta ei voida koskaan tinkiä, joten Stora Enson tulee olla tietoinen mahdollisista turvallisuusriskeistä ja
ohjeistaa henkilöstöä niiden varalta. Riskit voivat liittyä esimerkiksi matkustamiseen, työskentelyyn ja oleskeluun maissa, joissa
turvallisuustaso on alhainen ja rikollisuus yleistä.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Stora Enson tavoitteena on tarjota tapaturmaton työpaikka. Konserninlaajuisen turvallisuuskulttuurin edistäminen tarkoittaa, että
jokainen tekee osaltaan jokaisesta työpäivästä terveellisen ja turvallisen – ylimmästä johdosta koko muuhun yhtiöön.
Lähestymistapa turvallisuuteen ulottuu urakoitsijoihin, toimittajiin ja vierailijoihin. Jokaista rohkaistaan antamaan palautetta ja
kertomaan ideoistaan entistä paremman turvallisuuden saavuttamiseksi. Urakoitsijoiden ja toimittajien keskuudessa turvallisuutta
edistetään heille suunnatun verkkokurssin avulla. Konserni painottaa turvallisuuden tärkeyttä myös pyytämällä tarjouskilpailuihin
osallistuvilta toimittajilta tietoja heidän työturvallisuuskäytännöistään.
Stora Enson työterveys- ja turvallisuuskäytäntö määrittää turvallisuusjohtamisen tavoitteet ja hallinnointimallin
työsuojeluasioiden hoitamiseksi käytännössä sekä niiden integroimiseksi vuosisuunnitteluun ja -raportointiin.

Tilintarkastamaton |  | 20

Hyvät tulokset työterveydessä ja -turvallisuudessa voivat vahvistavaa yhtiön työnantajamielikuvaa ja parantavat sitoutumista,
tehokkuutta ja tuottavuutta.
Fyysinen omaisuus
Stora Enson tuotantolaitosten kapasiteettiin liittyy ominaisriskejä ja vikaantumisen vaara. Riskinä on myös ohjeiden vastainen
käyttö, jolloin tuotettujen tuotteiden laatu tai määrä saattaa kärsiä tai tuotantokustannukset nousta. Se voi johtaa myös
suunnittelemattomiin seisokkiaikoihin, ja vaikuttaa yhtiön kykyyn noudattaa toimitussitoumuksia ja liiketoimintasuunnitelmaa.
Joissakin tapauksissa riskit ovat seurausta laitteiden suunnittelun puutteista tai virheellisestä käyttötavasta ja käytännöistä.
Merkittävimmät omaisuutta koskevat riskit liittyvät sellun ja kartongin yhdistettyyn tuotantoon ja siihen liittyvään
energiantuotantoon.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Tuotanto-omaisuuden ja liiketoiminnan tuotosten suojaaminen on Stora Ensolle ensisijaisen tärkeää. Nämä tavoitteet
saavutetaan erityyppisten prosessiriskien ja altistumisen ohjatuilla tunnistamis-, mittaus- ja hallintamenetelmillä. Divisioonien
riskiasiantuntijat käsittelevät näitä asioita yhdessä vakuutusyhtiöiden ja muiden asiantuntijoiden kanssa. Tuotantoyksiköissä
suoritetaan vuosittain useita teknisiä riskitarkastuksia. Riskienhallintaohjelmia ja ehdotettujen investointien
kustannushyötyanalyyseja hallinnoidaan sisäisen raportoinnin sekä riskien arviointityökalujen avulla. Lisäksi käytössä on sisäisiä
ja ulkoisia omaisuusvahinkojen ehkäisyohjeita, palovahinkojen torjumiseen kohdistuvia arviointeja, tärkeimpiin koneisiin liittyviä
riskienarviointeja ja muita vahinkojen ehkäisyohjelmia. Suunnitellut kunnossapito- ja muut seisokit ovat tärkeitä koneiden ja
laitteiden hyvän kunnon varmistamiseksi. Määräaikaishuolto-ohjelmien ja varaosaseurannan avulla varmistetaan tärkeimpien
koneiden ja laitteiden käytettävyys sekä teho.
Tuoteturvallisuus ja säännönmukaisuus
Tuotteitamme käytetään kuluttajille tarkoitetuissa neste- ja elintarvikepakkauksissa. Mahdolliset viat voivat siten aiheuttaa
terveysriskejä tai heikentää pakkausten toiminnallisia ominaisuuksia, mikä voi johtaa kalliiksi tuleviin tuotteiden takaisinvetoihin.
Puutuotteitamme käytetään rakennuksissa, mikä voi johtaa tuotevastuuseen rakenteellisessa suunnittelussa, tuotteiden
valinnassa tai asennuksessa mahdollisesti sattuneista virheistä. Tuoteturvallisuuden takaamisessa epäonnistumisen mahdollisia
vaikutuksia ovat tuotteiden takaisinvedot, joihin liittyy merkittäviä kustannuksia, kuten kuluttajien epäsuorien kulujen
korvaaminen, sekä mainevahingot.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Elintarvikepakkauksia valmistavat tehtaat ovat laatineet sertifioituja hygieniajärjestelmiä, jotka perustuvat riski- ja
vahinkoanalyyseihin. Tuoteturvallisuuden varmistamiseksi Stora Enso osallistuu aktiivisesti Euroopan paperiteollisuuden liiton
(CEPI) kemikaali- ja tuoteturvallisuuden työryhmiin. Lisäksi Stora Enson tehtailla on relevantit sertifioidut ISO-laatujärjestelmät.
Riskeille altistumista rajoitetaan niin ikään sopimusten vastuunrajoituksilla ja vakuutuksilla.
Konserni tunnustaa tuotteiden ylivoimaisen laadun ja mahdollisimman korkean vaatimustenmukaisuuden sisältämän
erottautumis- ja arvonluomispotentiaalin.
Tietotekniikka, turvallisuus ja digitalisaatio
Stora Enso on riippuvainen tietojärjestelmistä sekä sisäisessä ja ulkoisessa viestinnässään että päivittäisessä liiketoiminnan
hallinnassa. Tietojärjestelmät, henkilöstö ja toimipaikat voivat olla kyberrikollisuuden, kuten haittaohjelmien, kohteita.
Luottamuksellisen tiedon paljastuminen tietojen käsittelyperiaatteiden noudattamatta jättämisen, vahingon tai rikollisen teon
seurauksena voi johtaa taloudellisiin vahinkoihin, sakkoihin, häiriöihin tai viivästyksiin uusien liiketoimintojen käynnistyksessä,
asiakkaiden ja markkinoiden luottamuksen menetykseen sekä tutkimussalaisuuksien ja muun ratkaisevan tärkeän
liiketoimintatiedon menetykseen sekä tietosuojasäännösten rikkomuksiin.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Riskejä hallitaan aktiivisesti IT-riskien hallintajärjestelmän puitteissa. Lisäksi sovelletaan parhaiden käytäntöjen mukaista
muutoksenhallintaa ja projektimenetelmiä. Työskentelemme aktiivisesti verkkorikollisuuden ehkäisemiseksi. Käyttöön on otettu
useita turvatoimia, joiden avulla vahvistetaan luottamuksellisen tiedon suojausta ja helpotetaan kansainvälisten määräysten
noudattamista.
Toiminnan tehostaminen ja suorituskyvyn optimointi, innovatiivinen tuotevalikoima ja uudet asiakkaille tarjottavat palvelut
digitalisaation ja pitkälle kehitettyjen IT-järjestelmien avulla voivat luoda mahdollisuuksia, kuten myös uudet teknologiat, jotka
tarjoavat hyvän mahdollisuuden prosessien entistä parempaan optimointiin ja automatisointiin. Nämä luovat uutta liiketoimintaa
ja parempia arvolupauksia asiakkaille ja kuluttajille.
Strategiset investoinnit
Toteuttaakseen strategiaansa onnistuneesti Stora Enson on ymmärrettävä asiakkaidensa tarpeet ja löydettävä parhaat tavat,
valikoimat ja tuotantolaitteet heidän palvelemiseensa. Strategisten projektien sovittua aikataulua myöhäisemmällä
valmistumisella tai sovitun budjetin tai tarkennusten noudattamatta jättämisellä saattaa näin ollen olla vakavia seurauksia
konsernin taloudelliselle tulokselle. Merkittävät, ennakoimattomat muutokset kuluissa tai kykenemättömyys myydä suunniteltuja
volyymeja tai saavuttaa suunniteltuja hintatasoja voivat estää Stora Ensoa saavuttamasta liiketoimintatavoitteitaan.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Riskejä hallitaan jokaista mittavaa investointia edeltävien perusteellisten ja yksityiskohtaisten esisoveltuvuus- ja
toteutettavuustutkimusten avulla. Investointiohjeet määrittelevät strategisiin projekteihin, mukaan lukien ilmastoon liittyviin
riskitekijöihin, sovellettavat prosessi-, hallinnointi-, riskienarviointi sekä -hallinta- ja seurantamenetelmät. Ohjeet vaativat myös
hiilidioksidipäästöjen potentiaalisten kustannusten ja tulojen laskentaa osana investointiesitystä. Ympäristöön liittyvien ja
sosiaalisten vaikutusten arviointi (Environmental and Social Impact Assessments, ESIA) tehdään kaikille uusille projekteille, joilla
voi olla merkittäviä epäsuotuisia vaikutuksia paikallisyhteisöihin. Kaikista merkittävistä investoinneista tehdään loppuarviointi.

Tilintarkastamaton |  | 21

Fuusiot, yritysostot ja -myynnit
Yritysostosta tai muun omaisuuserän hankinnasta odotetun edun saamatta jäämisellä voi olla vakava taloudellinen vaikutus
Stora Ensoon. Konsernin saatetaan myös katsoa olevan vastuussa hankitun liiketoiminnan aikaisemmista toimista tai
laiminlyönneistä ilman riittävää valitusoikeutta. Jos konserni ei saavuta odotettua arvoa omaisuuserien myynnistä tai
toimituksista, tällä saattaa olla vaikutusta konsernin taloudelliseen asemaan. Liiketoimintojen myyntiin tai uudelleenjärjestelyihin
voi liittyä mainevaikutuksia ja ylimääräisiä kustannuksia aiempien tai huomioon ottamattomien velvoitteiden seurauksena.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Yritysjärjestelyjä koskevat tiukat ohjeet, mukaan lukien due diligence -menettelyt, joita noudatetaan kaikkien yritysostojen
arvioinnissa ja toteutuksessa. Uudelleenjärjestelyjä koskevassa päätöksenteossa noudatetaan strukturoitua hallintomallia sekä
vastuullisen koon mukauttamisen toimintaperiaatteita ja muita menettelytapoja. Vahva tase ja rahavirta mahdollistavat arvoa
lisäävät yrityskaupat, kun ajoitus ja mahdollisuudet ovat oikeat.
Etiikka ja vaatimustenmukaisuus
Stora Enson toimiala on tarkasti säänneltyä ja altistuu siksi riskeille, jotka liittyvät sovellettavien lakien ja säännösten
rikkomiseen. Sovellettavia lakeja ja säännöksiä ovat esimerkiksi pääomamarkkinoiden sääntely, yhtiö- ja verolait, tullisäännökset
sekä ympäristö- ja turvallisuussäännökset ja ihmisoikeudet, sekä konsernin eettinen toimintaohje ja toimittajien toimintaohje sekä
liiketoimintatapoja koskevat menettelysäännöt, kuten petoksia, kartelleja, lahjontaa, eturistiriitoja ja muita väärinkäytöksiä
koskevat toimintaohjeet. Rikkomuksista saattaa aiheutua huomattavia lupaehtojen noudattamiseen tai kunnostukseen liittyviä
kustannuksia, kuten oikeuskäsittelykuluja, sakkoja, uhkasakkoja sekä sopimuksellisia, taloudellisia ja mainehaittoja.
Riskienhallinta ja mahdollisuudet
Stora Enso kehittää ja päivittää jatkuvasti sääntöjen ja eettisten periaatteiden noudattamisen ohjelmaansa, johon kuuluvat
toimintapolitiikan määrittäminen, arvojen edistäminen, koulutus ja osaamisen jakaminen sekä valitusmekanismit. Muita
vaatimustenmukaisuusmekanismeja ovat Stora Enso -konsernin sisäinen valvontajärjestelmä ja sisäisten tarkastusten varmistus
sekä toimittajien eettinen toimintaohje osana toimittajasopimuksia, koulutusta ja auditointeja. Vastauksena pääomamarkkinoiden
sääntelyyn Stora Enson viestintäpolitiikka korostaa läpinäkyvyyden, uskottavuuden, vastuullisuuden, ennakoimisen ja
vuorovaikutuksen tärkeyttä.
Ympäristönhallintajärjestelmien sekä yritysostojen ja yritysmyyntien yhteydessä suoritettavien due diligence -menettelyjen
avulla minimoidaan ympäristöriskejä. Lisäksi käytetään vastuusitoumuksia, kun tehokkaat ja asianmukaiset maaperän
puhdistushankkeet ovat tarpeen. Erityisiä maaperän puhdistushankkeita, jotka liittyvät lopetettuihin toimintoihin ja tehtaiden
sulkemisiin, suoritetaan riskienarviointien perusteella.
Eettisten toimintatapojen painottaminen laajemminkin, kuin vain lakien ja säännösten noudattamisen kannalta, edistää
arvoperusteista ja menestyneempää liiketoimintaa, kehittää vastuuta ja parantaa yhtiön mainetta.
Ilmastoon liittyvien taloustietojen raportointi (TCFD)
Kansainvälisen finanssijärjestelmän säätelemiseksi suosituksia tekevän Financial Stability Board -järjestön (FSB) ilmastoon
liittyviä raportointisuosituksia antava työryhmä, Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD), suosittelee
raportointikehystä ilmastoon liittyvien riskien ja mahdollisuuksien raportoinnille. Stora Enson internetsivuilla oleva
englanninkielinen taulukko sisältää TCFD:n suositusten mukaisen raportoinnin ja viittaukset vuosikertomuksen osioihin, joissa
yksittäisiä seikkoja käsitellään tarkemmin.
Skenaarioanalyysi 2023
TCFD:n suositusten mukaisesti Stora Enso käyttää skenaarioanalyyseja ilmastonmuutoksen vaikutusten arvioinnissa. Vuoden
2023 aikana keskityttiin erisyisten fyysisten riskivaikutusten tarkempaan analyysiin ja siirtymävaiheen skenaarioiden
kehittämiseen.
Skenaarioanalyysi aiemmilta vuosilta
Stora Enso kehitti vuonna 2020 skenaarioanalyysin, joka sisälsi vuoteen 2050 ulottuvan kvalitatiivisen arvioinnin
ilmastonmuutoksen fyysisistä vaikutuksista pohjoismaisiin metsiin ja konsernin liiketoimintaa n. Tämä työ perustui kansainvälisen
ilmastonmuutospaneelin nykykehitysskenaarioon (International Panel for Climate Change, RCP 8.5 scenario), jonka mukaan
ilmasto lämpenisi 4–5 astetta vuosisadan loppuun mennessä. Arvioinnissa huomioituihin ilmastonmuutosattribuutteihin
lukeutuivat tuhohyönteiset, sairaudet, kuivuus, metsäpalot, tulvat, routa-ajat, veden vähäisyys, muutokset sademäärissä,
merenpinnan kohoaminen ja muuttuvat lämpötilat. Työ jatkui vuonna 2021 syvemmällä analyysilla toimenpiteistä, jotka
parantaisivat metsien kestävyyttä ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia vastaan. Tulokset osoittivat, että kestävillä
metsänhoitokäytännöillä sekä mahdollisuuksilla seurata ja reagoida metsäpalojen ja tuhohyönteisten kaltaisiin tapahtumiin on
tärkeä rooli ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten hillitsemisessä.
Stora Enso teki vuonna 2021 vuoteen 2030 ulottuvan liiketoimintavaikutusten skenaarioanalyysin, joka pohjautui
maailmanlaajuiseen siirtymään, jota maailman keskilämpötilan nousu 1,5 asteella Pariisin sopimuksen mukaisesti (RCP 1.9)
vaatisi.
Työn johtopäätösten perusteella siirtymä vähähiiliseen kiertobiotalouteen sopii kokonaisuudessaan hyvin Stora Enson
strategiaan.
Skenaariotyö osoitti myös uusien ilmastonmuutokseen ja sen yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten
hillitsemiseen liittyvän sääntelyn ja markkinamekanismien potentiaalin vaikuttaa Stora Enson operatiivisiin kustannuksiin
rajoittamalla puunkorjuumääriä tai metsänhoitokäytäntöjä sekä kasvattamalla kasvihuonekaasupäästöjen kustannuksia ja
energianhintoja. Kestäviin tuotteisiin liittyvillä hankkeilla ja vaatimuksilla voi olla vaikutus myös konsernin tulevaan pääsyyn
markkinoille, sen tuotteiden kysynnän kasvuun ja tuotekehitysvaatimuksiin.
Vuoden 2022 aikana Etelä-Amerikan puuviljelmille tehtiin kvantitatiivinen sietokykyanalyysi kolmea maailmanlaajuista Shared
Socioeconomic Pathway (SSP) -skenaariota vastaan: SSP1-1.9 (Kestävä kehitys - vihreä tie), SSP2-4.5 (Alueellinen kilpailu -
kivinen tie) ja SSP5-8.5 (Fossiilisia polttoaineita käyttävä kehitys - valtatie). Tulokset osoittavat, että Stora Enson puuviljelmät

Tilintarkastamaton |  | 22

ovat suhteellisen kestäviä kaikissa kolmessa skenaariossa. Taloudellisten vaikutusten ei odoteta olevan olennaisia skenaarioissa
SSP1-1.9 ja SSP2-4.5, mutta skenaariossa SSP5-8.5 puuviljelmien kasvuedellytykset voivat heikentyä, mikä voi johtaa
merkittäviin taloudellisiin vaikutuksiin.
Luontoon liittyvien taloustietojen raportointi (TNFD)
Luontoon liittyviä taloudellisia tietoja käsittelevä työryhmä (Taskforce on Nature-related Financial Disclosures, TNFD) on
markkinavetoinen ja tieteeseen perustuva aloite, jota kansalliset hallitukset, yritykset ja rahoituslaitokset tukevat
maailmanlaajuisesti. TNFD:n tehtävänä on auttaa yrityksiä vastaamaan siihen, että luontokato on maailmanlaajuisesti kiihtyvästi
kasvava riskinlähde yrityksille ja rahoituspääoman tarjoajille. TNFD:n suositusten ja ohjeiden tarkoituksena on tukea
organisaatioita luontoon liittyvien kehityskulkujen raportoinnissa. Suositukset tukevat Kunming-Montreal Global Biodiversity
Frameworkin tuloksia ja tavoitteena on tukea maailmanlaajuisten rahoitusvirtojen siirtymistä pois yrityksistä ja liiketoiminnasta,
jotka johtavat luontoa vahingoittaviin tuloksiin, kohti yrityksiä ja liiketoimintaa, jotka tukevat luontomyönteisiä tuloksia. TNFD:n
suositusten versio 1.0, joka julkaistiin syyskuussa 2023, perustuu ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista
käsittelevän työryhmän (Taskforce on Climate-related Financial Disclosures, TCFD) suosituksiin, ja ne ovat yhdenmukaisia
muiden standardien kanssa, mukaan lukien International Sustainability Standards Boardin (ISSB), vastuullisuusraportoinnin
IFRS-standardit, Global Reporting Initiative (GRI) ja eurooppalaiset kestävän kehityksen raportointistandardit (ESRS). TNFD
sisältää 14 suositeltua tiedonantokohtaa, jotka laajentavat tai täydentävät TCFD:n suosituksiin sisältyviä kohtia, jotka tukevat
integroitua ilmasto- ja luontoraportointia.
Stora Enson liiketoiminta on riippuvainen useista raaka-aineista, kuten puusta ja vedestä. Liiketoimintaa tukevat maaperän
laatu sekä ekosysteemipalvelut, jotka liittyvät muun muassa bioremediaatioon, metsätautien ja tuholaisten torjuntaan sekä
ilmaston säätelyyn. Konsernin riippuvuutta luonnosta ja vastuuta siitä tarkastellaan esimerkiksi Biodiversity Leadership
Programmessa. Ohjelmalla tuetaan konsernin sitoutumista positiivisen nettovaikutuksen saavuttamiseen luonnon
monimuotoisuudessa konsernin omissa metsissä ja istutuksissa aktiivisen monimuotoisuuden hallinnan avulla. Tavoitteena on
olla linjassa yhteiskunnan odotusten ja tavoitteiden kanssa luontoa koskevien positiivisten toimien osalta. Stora Enso odottaa,
että TNFD:n suositukset auttavat konsernia kehittämään nykyisiä luontoon liittyvää raportointia edelleen tulevina vuosina
konsernin nykyisten prosessien pohjalta.
Osana tätä työtä Stora Enso pilotoi TNFD:n suositusluonnoksia ja osia LEAP-lähestymistavasta (Locate, Evaluate, Assess
and Prepare) tekemällä monimuotoisuusselvityksen Biomaterials-divisioonan toimitusketjussa. Pilottihankkeen tarkoituksena oli
auttaa valmistautumaan tuleviin raportointivaatimuksiin ja ennakoida sijoittajien ja markkinoiden kiinnostusta mahdollisiin luonnon
monimuotoisuutta koskeviin riskeihin ja mahdollisuuksiin koko toimitusketjussa. Pilottihankkeessa keskityttiin avoimuuteen
toimitusketjun valituissa kemikaali-, logistiikka- ja energia-alaluokissa. Yleisistä havainnoista kävi ilmi, että konsernin nykyisiin
luontoon liittyviin riskeihin kuuluivat muun muassa seuraavat: metsälainsäädäntöön liittyvät poliittiset ja oikeudelliset riskit,
mahdolliset maineriskit ja sijaintiin liittyvät riskit, jotka liittyvät luonnonvaroihin ja toimitusketjuun.
Luontoon liittyvien riskien lisäksi tunnistettiin myös mahdollisia luontoon liittyviä mahdollisuuksia, kuten luontoon perustuvien
ratkaisujen kehittäminen ja erityyppisiin ekosysteemeihin liittyvien moninaisten luontoon liittyvien hyötyjen tunnustaminen.
Pilottihanke tarjoaa lähtökohdan Stora Enson liiketoiminnan ja toimitusketjujen laadullisille ja määrällisille lisäarvioinneille, joiden
avulla voidaan priorisoida toiminta-alueita koko konsernissa soveltamalla mukautettua prosessia muihin toimitusketjuihin.
Lisätietoja pilottihankkeesta on osoitteessa littleblueresearch.com.
Stora Enso on osallistunut WBCSD:n TNFD-pilottihankkeeseen "Roadmap to Nature Positive", jossa laaditaan analyysi
metsätuotteiden arvoketjuista, joilla on suuri vaikutus luontoon. Konserni myös osallistui WBCSD Forest Solutions Groupin
metsäsektorin täydentävän TNFD-ohjeistuksen kehittämiseen. Stora Enso on jäsenenä Mistran BIOPATH-tutkimusohjelmassa,
jota isännöi Ruotsin Lundin yliopisto ja jonka tavoitteena on löytää keinoja rahoitusjärjestelmän tehokkaaseen mukauttamiseen
luonnon monimuotoisuuden vaatimuksiin.
Kuten TNFD ilmoitti tammikuussa 2024, Stora Enso on ilmoittautunut "TNFD Early Adopteriksi" raportointipäivän jälkeen, mikä
tarkoittaa, että Stora Enso ottaa suositukset käyttöön ja julkaisee ensimmäisen TNFD:n mukaisen raporttinsa tilikaudelta 2024.
Konsernihallinnointi Stora Ensossa
Stora Enso noudattaa Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n julkaisemaa Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia 2020.
Hallinnointikoodi on luettavissa osoitteessa www.cgfinland.fi. Stora Enso noudattaa myös Ruotsin hallinnointikoodia lukuun
ottamatta poikkeuksia, jotka on mainittu Selvityksessä Stora Enson hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä liitteessä 1. Poikkeukset
johtuvat eroista ruotsalaisessa ja suomalaisessa lainsäädännössä, hallinnointikoodissa ja -käytännöissä, ja niiden osalta Stora
Enso noudattaa kotimaansa käytäntöjä. Ruotsin hallinnointikoodin on julkaissut Ruotsin hallinnointilautakunta, ja se on
luettavissa osoitteessa www.corporategovernanceboard.se. Lisätietoja osiossa Hallinnointi.
Oikeudenkäynnit
Ehdolliset velat
Stora Enso on tehnyt merkittäviä uudelleenjärjestelyjä viime vuosina. Toimenpiteisiin on kuulunut liiketoimintojen ja
tuotantoyksiköiden myyntejä sekä tehtaiden sulkemisia. Tapahtumiin liittyy riski mahdollisista ympäristö- tai muista velvoitteista,
joiden olemassaololle saadaan vahvistus vasta, jos yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole täysin konsernin
hallittavissa, toteutuu tai ei toteudu. Varaus on tehty velvollisuuksille, joihin liittyvä summa voidaan arvioida luotettavasti ja johon
liittyvän tulevan kulun katsotaan olevan vähintään todennäköinen.
Stora Enso on osallisena tietyissä oikeudenkäyntimenettelyissä, jotka ovat syntyneet tavanomaisessa liiketoiminnassa ja jotka
sisältävät lähinnä kauppaoikeudellisia vaateita. Yrityksen johto ei usko, että näillä menettelyillä kokonaisuutena ennen
mahdollisia vakuutuskorvauksia olisi merkittäviä vaikutuksia yrityksen taloudelliseen asemaan tai liiketoiminnan tulokseen.
Stora Enso ilmoitti 11.7.2008 liittovaltion tuomarin Brasiliassa antamasta päätöksestä, jonka mukaan Bahian osavaltion
Veracelin toiminnalle myöntämät luvat eivät olleet päteviä. Tuomari myös määräsi Veracelin ryhtymään tiettyihin toimenpiteisiin,
kuten luonnonmetsän istuttamiseen osaan Veracelin puuviljelmistä. Lisäksi yhtiölle määrättiin mahdollinen, päätöshetkellä 20
milj. Brasilian realin (4 milj. euron) sakko. Veracel kyseenalaistaa päätöksen ja on tehnyt siitä valituksen. Veracel toimii täysin
kaikkien Brasilian lakien mukaisesti ja on saanut asiaankuuluvilta viranomaisilta kaikki tarvittavat ympäristö- ja liiketoimintaluvat

Tilintarkastamaton |  | 23

teollisuustoiminnoille ja puuviljelmille. Marraskuussa 2008 tuomioistuin lykkäsi päätöksen täytäntöönpanoa. Veracel ja Stora
Enso eivät ole tehneet kirjanpidollisia varauksia metsänistutusten tai mahdollisen sakon vuoksi.
Muutokset konsernin johdossa
Micaela Thorström nimitettiin konsernin lakiasiainjohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi 1.4.2023 alkaen.
Brändi- ja markkinointijohtaja sekä konsernin johtoryhmän jäsen René Hansen jätti tehtävänsä Stora Ensossa toukokuussa
2023.
Vastuullisuusjohtaja ja konsernin johtoryhmän jäsen Annette Stube jätti tehtävänsä Stora Ensossa joulukuussa 2023.
Hankintatoimen ja logistiikan johtaja ja konsernin johtoryhmän jäsen Minna Björkman jätti tehtävänsä konsernin
johtoryhmässä siirtyäkseen Packaging Materials -divisioonan liiketoiminnan johtotehtäviin marraskuussa 2023.
Ad Smit aloitti Packaging Solutions -divisioonan johtajana ja konsernin johtoryhmän jäsenenä joulukuussa 2023. Smit toimi
aiemmin Packaging Solutions -divisioonan Western Europe -liiketoimintayksikön johtajana.
David Ekberg jätti tehtävänsä Packaging Solutions -divisioonan johtajana 30.11.2023.
Osakepääoma
Stora Ensolla on kaksi osakesarjaa: A ja R. Kaikki osakkeet oikeuttavat saman suuruiseen osinkoon, mutta äänioikeudessa on
eroja. Yhtiökokouksessa A-osakkeiden omistajalla on yksi ääni edustamaansa osaketta kohti. R-osakkeet tuottavat omistajalleen
yhden äänen kymmentä osaketta kohti. Jokaisella osakkeenomistajalla on kuitenkin vähintään yksi ääni.
Vuoden 2023 aikana yhteensä 7 364 A-sarjan R-sarjaan muunnettua osaketta merkittiin kaupparekisteriin.
Osakkeet 31.12. 2023

| A-osakkeet | R-osakkeet | Yhteensä
Osakkeiden määrä | 176 230 916 | 612 389 071 | 788 619 987
Äänimäärä (vähintään) | 176 230 916 | 61 238 907 | 237 469 823

Stora Enson hallituksella on valtuutus päättää Stora Enson R-sarjan omien osakkeiden hankkimisesta sekä osakeannista.
Valtuutuksen nojalla hankittavien sekä liikkeeseen laskettavien omien osakkeiden määrä on enintään 2 000 000 kappaletta, mikä
vastaa noin 0,25 prosenttia kaikista yhtiön osakkeista ja 0,33 prosenttia kaikista yhtiön R-sarjan osakkeista.
Suurimmat osakkeenomistajat 31.12. 2023

Äänimäärän mukaan | A-osakkeet | R-osakkeet | % osakekannasta | % äänistä
1 Solidium Oy 1 | 62 655 036 | 21 792 540 | 10,7 % | 27,3 %
2 FAM AB 2 | 63 123 386 | 17 000 000 | 10,2 % | 27,3 %
3 KELA | 23 825 086 | — | 3,0 % | 10,0 %
4 Ilmarinen | 4 159 992 | 15 290 638 | 2,5 % | 2,4 %
5 Varma | 5 163 018 | 1 140 874 | 0,8 % | 2,2 %
6 MP-Bolagen i Vetlanda AB | 4 885 000 | 1 000 000 | 0,7 % | 2,1 %
7 Elo | 2 010 000 | 9 987 000 | 1,5 % | 1,3 %
8 Stiftelsen Bergslagets sjuk- och hälsovårdskassa | 626 269 | 1 609 483 | 0,3 % | 0,3 %
9 Valtion eläkerahasto | — | 5 600 000 | 0,7 % | 0,2 %
10 Svenska litteratursällskapet i Finland | — | 3 000 000 | 0,4 % | 0,1 %
11 Avanza Pension Insurance | 142 664 | 1 372 515 | 0,2 % | 0,1 %
12 OP-Suomi-rahasto | — | 2 549 753 | 0,3 % | 0,1 %
13 Danske Invest Suomi Osake -rahasto | — | 2 435 000 | 0,3 % | 0,1 %
14 Unionen | — | 2 312 750 | 0,3 % | 0,1 %
15 EVLI Suomi Select -rahasto | — | 1 940 000 | 0,2 % | 0,1 %
Yhteensä | 166 590 451 | 87 030 553 | 32,2 % | 73,8 %
Hallintarekisteröidyt osakkeet 3 | 75 045 090 | 487 121 848 | 71,3 % | 52,1 %

1 Kokonaan Suomen valtion omistama.
2 Kuten Stora Ensolle on ilmoitettu.
3 Lähde: Euroclear Finland.
Lista on koottu Euroclear Finlandin ja Euroclear Swedenin toimittaman osakastiedon sekä Citibank, N.A.:n (Citi) ylläpitämän tietokannan perusteella. Nämä tiedot sisältävät ainoastaan
suoraan rekisteröidyt omistukset, joten tiettyjä hallintarekisteröityjä tai pankkiiriliikkeiden tileillä olevia omistuksia (jotka voivat olla huomattaviakin) ei voida sisällyttää. Tästä syystä lista
on epätäydellinen.

Tilintarkastamaton |  | 24

Omistusmääräjakauma 31.12. 2023

Lukumäärän mukaan, A-osake | Osakkeenomistajat | % osakkeenomistajista | Osakkeet | % osakkeista
1–100 | 7 111 | 59,83 % | 273 712 | 0,16 %
101–1 000 | 4 211 | 35,43 % | 1 474 615 | 0,84 %
1 001–10 000 | 529 | 4,45 % | 1 222 373 | 0,69 %
10 001–100 000 | 24 | 0,20 % | 559 602 | 0,32 %
100 001–1 000 000 | 2 | 0,02 | 347 113 | 0,20 %
1 000 001– | 8 | 0,07 % | 172 353 501 | 97,80 %
Yhteensä | 11 885 | 100,00 % | 176 230 916 | 100,00 %
Lukumäärän mukaan, R-osake | Osakkeenomistajat | % osakkeenomistajista | Osakkeet | % osakkeista
1–100 | 17 659 | 37,87 % | 840 387 | 0,14 %
101–1 000 | 22 681 | 48,64 % | 8 919 537 | 1,45 %
1 001–10 000 | 5 813 | 12,47 % | 15 389 391 | 2,51 %
10 001–100 000 | 408 | 0,88 % | 10 699 825 | 1,75 %
100 001–1 000 000 | 47 | 0,10 % | 16 081 788 | 2,63 %
1 000 001 – | 23 | 0,05 % | 560 458 143 | 91,53 %
Yhteensä | 46 631 | 100,00 % | 612 389 071 | 100,00 %

Lähde: Euroclear Finland
Tämä taulukko sisältää vain suoraan rekisteröidyt omistukset Euroclear Finlandissa. Esim. Stora Enson ruotsalaiset osakkeenomistajat ovat tässä taulukossa hallintarekistereitä
ylläpitävien pankkien kautta. Tämän vuoksi taulukko ei ole täysin vertailukelpoinen yllä olevan Suurimmat osakkeenomistajat 31.12.2023 -taulukon kanssa.
Omistusjakauma 31.12. 2023

| % osakekannasta | % äänistä
Solidium Oy 1 | 10,7 % | 27,3 %
FAM AB 2 | 10,2 % | 27,3 %
KELA | 3,0 % | 10,0 %
Suomalaiset yhteisöt (pl. Solidium ja KELA) | 11,0 % | 8,1 %
Ruotsalaiset yhteisöt (pl. FAM) | 1,1 % | 0,9 %
Suomalaiset yksityiset osakkeenomistajat | 3,9 % | 2,4 %
Ruotsalaiset yksityiset osakkeenomistajat | 3,0 % | 2,2 %
ADR-todistusten haltijat | 1,6 % | 0,5 %
Hallintarekisteröidyt (muut kuin suomalaiset/ruotsalaiset) osakkeenomistajat | 55,4 % | 21,3 %

1 Kokonaan Suomen valtion omistama
2 Kuten Stora Ensolle on ilmoitettu
Näkymät
Stora Enso arvioi, että markkinaolosuhteet pysyvät epävarmoina vuonna 2024 ja että kysyntään, hintoihin ja marginaaleihin
kohdistuu jatkuvia paineita. On kuitenkin joitakin myönteisiä merkkejä, kuten sellun hintojen nousu, sellun maailmanlaajuisten
varastojen pieneneminen, asiakkaiden varastojen purkamisen väheneminen sekä inflaation ja korkojen aleneminen.
Ensimmäisellä vuosineljänneksellä markkinoiden ei odoteta paranevan merkittävästi vuoden 2023 historiallisen alhaisen
viimeisen vuosineljänneksen ja hitaan elpymisen jälkeen. Kaikki muuttuvat kustannukset jatkoivat laskuaan viimeisellä
vuosineljänneksellä lukuun ottamatta puukustannuksia, joiden odotetaan noudattavan samankaltaista suuntausta myös tämän
vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Punaisenmeren alueen tilanteesta mahdollisesti aiheutuvat logistiset haasteet voivat
häiritä tavaravirtoja ja nostaa kustannuksia.
Vuoden 2023 jälkipuoliskolla Stora Enso toteutti merkittäviä rakenneuudistuksia parantaakseen taloudellista suorituskykyään
tulevaisuudessa. Niihin kuuluivat toimipaikkojen ja tuotantolinjojen sulkeminen, omaisuuden myynti, hajautetumman
toimintamallin käyttöönotto ja henkilöstön vähentäminen noin 1 150 työntekijällä. Näiden toimien odotetaan parantavan
konsernin kustannuskilpailukykyä ja virtaviivaistavan organisaatiota, mikä johtaa vahvempaan taloudelliseen tulokseen tulevina
vuosina.
Tulosohjeistus
Stora Enson vuoden 2024 operatiivisen liiketuloksen odotetaan olevan korkeampi kuin vuoden 2023 operatiivisen liiketuloksen
(342 milj. euroa).
Lyhyen aikavälin riskit
Riskeihin sisältyy sekä uhkia että mahdollisuuksia, joilla saattaa olla vaikutus Stora Enson tulevaan menestykseen ja
taloudelliseen tulokseen, maineeseen sekä sen kykyyn täyttää tietyt yhteiskunnalliset ja ympäristölliset tavoitteet.
Geopoliittiset levottomuudet voivat vaikuttaa haitallisesti konserniin. Vastatoimet, konflikteihin liittyvät riskit, jotka kohdistuvat
ihmisiin, toimintoihin, kauppaluottoihin, kyberturvallisuuteen, tarjontaan ja kysyntään, voivat myös vaikuttaa haitallisesti
konserniin.
Pitkittyvän maailmanlaajuisen laskusuhdanteen ja taantuman riski sekä korkean inflaation ja korkojen äkillisen nousun,
valuuttakurssien vaihtelun, ammattiliittojen lakkojen sekä logistiikkaketjujen häiriöiden riski on kasvanut. Näillä kaikilla voi olla
negatiivinen vaikutus Stora Enson tulokseen, rahavirtaan ja taloudelliseen asemaan, tavaravirtoihin sekä materiaalien ja
kuljetusten saatavuuteen.
Haastava ja nopeasti muuttuva makrotalousympäristö ja geopoliittiset häiriöt voivat lisätä kustannuksia, monimutkaistaa
toimintoja ja heikentää lyhyen aikavälin näkyvyyttä. Markkinoiden hitaalla toipumisella voi myös olla vaikutus yhtiön tuotteiden
kysyntään, katteisiin, hintoihin ja volyymeihin. Markkinoille tuleva uusi kapasiteetti ja volyymi saattaa vääristää kysyntää,
volyymeja, varastoja ja hinnoittelua, mikä taas voi supistaa katteita entisestään. Kapasiteetin leikkauksilla voi myös olla vaikutus
kannattavuuteen.

Tilintarkastamaton |  | 25

On olemassa riski jatkuvasti korkeasta korkotasosta sekä raaka-aineiden hintojen lisääntyvästä epävakaudesta Euroopassa
esimerkiksi puun, kemikaalien, komponenttien ja energian osalta. Niukat puumarkkinat voivat aiheuttaa kasvavia kustannuksia,
rajoittaa hakkuita tai aiheuttaa häiriöitä, kuten viivästyksiä ja/tai peruuntumisia konsernin tuotantolaitosten puuntoimituksissa.
Stora Ensolle on myönnetty erilaisia investointitukia. Yhtiö on tehnyt joitakin investointisitoumuksia eri maissa, kuten
Suomessa, Kiinassa ja Ruotsissa. Mikäli suunnitelmien ehdot, joihin on sitouduttu, eivät täyty, paikalliset viranomaiset voivat
käyttää hallinnollisia keinoja ja vaatia aiemmin myönnettyjä investointitukia takaisin tai määrätä seuraamuksia Stora Ensolle.
Tällaisen prosessin lopputuloksella saattaisi olla negatiivinen vaikutus Stora Enson tulokseen.
Herkkyysanalyysi
Energiaherkkyysanalyysi: sähkön ja fossiilisten polttoaineiden markkinahintojen 10 %:n muutoksella olisi noin 5 milj. euron
välitön vaikutus operatiiviseen liiketulokseen seuraavan 12 kuukauden ajan.
Puuraaka-aineen herkkyysanalyysi: puun hintojen 10 %:n muutoksella olisi noin 200 milj. euron välitön vaikutus operatiiviseen
liiketulokseen seuraavan 12 kuukauden ajan.
Sellun herkkyysanalyysi: sellun markkinahintojen 10 %:n muutoksella olisi noin 120 milj. euron välitön vaikutus operatiiviseen
liiketulokseen seuraavan 12 kuukauden ajan.
Kemikaalien ja täyteaineiden herkkyysanalyysi: kemikaalien ja täyteaineiden hintojen 10 %:n muutoksella olisi noin 54 milj.
euron välitön operatiiviseen liiketulokseen seuraavan 12 kuukauden ajan.
Valuuttakurssien transaktioriskin herkkyysanalyysi seuraaville 12 kuukaudelle: Yhdysvaltain dollarin arvon 10 %:n
vahvistumisella olisi noin 81 milj. euron välitön positiivinen vaikutus vuotuiseen operatiiviseen liiketulokseen. Ruotsin kruunun 10
%:n vahvistumisen vaikutus olisi 9 milj. euroa negatiivinen ja Englannin punnan 9 milj. euroa positiivinen. Valuuttakurssien
heikkenemisen vaikutus olisi vastakkainen. Luvut ovat suojausten jälkeen ja oletuksena on, että vain yksittäisessä
valuuttakurssissa tapahtuu muutoksia.
Konsernin tuloslaskelma on operatiivisen liikevoiton tasolla altis valuuttakurssimuunnosriskille, jonka arvo on noin 179 milj.
euroa kulua Brasilian realin (BRL) osalta ja noin 67 milj. euroa tuloa Kiinan renminbin (CNY) osalta. Nämä vaikutukset syntyvät
ulkomaisista tytäryhtiöistä ja yhteisyrityksistä, jotka sijaitsevat Brasiliassa ja Kiinassa. Riskivaluutan arvon 10 %:n vahvistuminen
vaikuttaisi operatiiviseen liiketulokseen negatiivisesti 18 milj. euroa Brasilian realin (BRL) ja positiivisesti 7 milj. euroa Kiinan
renminbin (CNY) osalta.
Yhtiökokous
Stora Enso Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään keskiviikkona 20.3. 2024 klo 16.00 Marina Congress Centerissä, Helsingissä.
Lisätietoja osoitteessa storaenso.com/yhtiokokous.
Ehdotus osingonmaksusta
Hallitus esittää varsinaiselle yhtiökokoukselle, että vuodelta 2023 maksetaan osinkoa 0,10 euroa osakkeelta.
Lisäksi hallitus ehdottaa, että yhtiökokous valtuuttaa hallituksen päättämään harkintansa mukaan ylimääräisen osingon
maksamisesta enintään 0,20 euroa osakkeelta. Valtuutus olisi voimassa 31.12.2024 saakka.
Hallitus on arvioinut yhtiön taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden ennen ehdotuksen tekemistä. Emoyhtiön taloudellisessa
asemassa ei ole tapahtunut olennaisia muutoksia 31.12. 2023 jälkeen, emoyhtiön maksuvalmius on edelleen hyvä eikä ehdotettu
osinko vaaranna yhtiön vakavaraisuutta. Stora Enson osinkopolitiikka on jakaa 50 % osakekohtaisesta tuloksesta ilman käyvän
arvon muutoksia suhdannekierron aikana. Vuonna 2023 osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia oli -0,73 euroa.
Emoyhtiön jakokelpoinen pääoma 31.12. 2023 oli 1 542 290 968,57 euroa mukaan lukien tilikauden voitto 44 769 653,04
euroa. Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että jakokelpoiset varat käytetään seuraavasti:
Jaetaan osinkoa jakokelpoisista varoista 0,10 euroa/osake eli 788 619 987 osakkeelle enintään 78 861 998,70 euroa.
Jakokelpoisiin varoihin jätetään 1 463 428 969,87 euroa.
Lisäksi hallitus ehdottaa, että hallitus voi harkintansa mukaan päättää toisesta, enintään 0,20 euron suuruisesta
osingonmaksuerästä, mikä johtaisi jakokelpoisen oman pääoman pienenemiseen edelleen 157 723 997,40 eurolla, jolloin
jakokelpoisiin varoihin jäisi 1 305 704 972,47 euroa.
Osingon ensimmäinen erä maksetaan osakkaalle, joka osingonmaksun täsmäytyspäivänä 22.3. 2024 on merkitty joko
Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon tai Euroclear Sweden AB:ssa rekisteröityjen osakkeiden osalta
viimeksi mainitun pitämään omistajaluetteloon. Euroclear Sweden AB huolehtii osingon maksusta Euroclear Sweden AB:ssa
rekisteröidyille osakkeille ja osinko maksetaan Ruotsin kruunuina. Citibank N.A. huolehtii osingon maksusta Citibank N.A.:n
hallinnoimien ADR-todistusten haltijoille ja osinko maksetaan Yhdysvaltain dollareina.
Hallitus esittää yhtiökokoukselle, että osingon ensimmäinen erä maksetaan arviolta 4.4. 2024.
Vaihtoehtoiset tunnusluvut
Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) ohjeiden mukaan vaihtoehtoisella tunnusluvulla tarkoitetaan mennyttä tai
tulevaa taloudellista tulosta, taloudellista asemaa tai kassavirtoja koskevaa taloudellista mittaria, jota ei ole määritelty IFRS:ssä.
Vaihtoehtoiset tunnusluvut yhdessä IFRS-lukujen kanssa käytettyinä antavat johdolle, sijoittajille, analyytikoille ja muille
osapuolille merkityksellistä lisätietoa liiketoiminnan taloudellisesta kehityksestä.

Tilintarkastamaton |  | 26

Vaihtoehtoiset tunnusluvut | Määritelmä | Tarkoitus
Liiketulos (IFRS) | Tilikauden tulos ilman tuloveroa ja nettorahoituseriä (rahoituskulut). | Käytetään yhdessä alla olevien tunnuslukujen kanssa konsernin kannattavuuden määrittämiseksi.
Operatiivinen liiketulos | Liiketulos ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ja rivi riviltä konsolidoitujen yksiköiden käyvän arvon muutoksia sekä Stora Enson osuudesta osakkuusyhtiöiden liiketuloksesta ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ja käyvän arvon muutoksia. | Konsernin keskeinen ei-IFRS- suorituskykymittari, jolla arvioidaan toimintasegmenttien suorituskykyä ja yhdessä alla olevien tunnuslukujen kanssa ohjataan resurssien allokointia niille.
Operatiivinen käyttökate | Liiketulos ilman metsänhoitokustannuksia ja metsien vaurioita, aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumista, vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ja käyvän arvon muutoksia. Määritelmä sisältää vastaavat osuudet tytäryhtiöiden, yhteisjärjestelyiden ja osakkuusyhtiöiden tuloksesta. | Johto käyttää lukua liiketoiminnan analysointiin ja ajoittain lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden asettamiseen.
Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto (operatiivinen ROCE, %)3 | Operatiivinen liiketulos 3 x 100 Sijoitettu pääoma 1 | Käytetään konsernin pitkän aikavälin taloudellisten tavoitteiden asettamiseen.
Operatiivisen pääoman tuotto, (operatiivinen ROOC, %)3 | Operatiivinen liiketulos 3 x 100 Operatiivinen pääoma 1 | Käytetään divisioonien pitkän aikavälin taloudellisten tavoitteiden asettamiseen.
Oman pääoman tuotto (ROE, %)3 | Katsauskauden tulos x 100 Oma pääoma yhteensä 1 | Luku mittaa kannattavuutta suhteessa omaan pääomaan.
Nettovelka | Korolliset velat – korolliset saamiset, merkitty taseessa kirjaimella I. | Käytetään konsernin pitkän aikavälin taloudellisten tavoitteiden asettamiseen.
Nettovelkaantumisaste | Nettovelka Oma pääoma 2 | Käytetään konsernin pitkän aikavälin taloudellisten tavoitteiden asettamiseen.
Nettovelan suhde operatiiviseen käyttökatteeseen 3 | Nettovelka Edellisten 12 kuukauden operatiivinen käyttökate | Käytetään konsernin pitkän aikavälin taloudellisten tavoitteiden asettamiseen.
Osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia | Katsauskauden tulos 1 ilman käyvän arvon muutoksia ja liiketoimintaan kuulumattomia eriä verojen jälkeen jaettuna osakkeiden lukumäärän painotetulla keskiarvolla | Stora Enson osinkopolitiikkana on jakaa 50 % osakekohtaisesta tuloksesta ilman käyvän arvon muutoksia suhdannekierron aikana.
Operatiivinen pääoma ja sijoitettu pääoma | Operatiivinen pääoma muodostuu taseessa O:lla merkityistä eristä. Sijoitettu pääoma = Operatiivinen pääoma – nettoverovelka. Nettoverovelat on merkitty taseessa kirjaimella "T". | Käytetään konsernin pitkän aikavälin taloudellisten tavoitteiden asettamiseen.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | Tavallisimpia vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ovat omaisuuden myyntivoitot ja -tappiot, omaisuusarvojen arvonalentumiset tai arvonalentumisten peruutukset, konserniyhtiöihin liittyvät myyntivoitot ja -tappiot, suunnitelluista uudelleenjärjestelyistä johtuvat varaukset, ympäristövaraukset, uudelleenjärjestelyistä johtuvat poistojen muutokset ja sakot. Yksittäinen vertailukelpoisuuteen vaikuttava erä ilmoitetaan normaalisti erikseen, mikäli sen tulosvaikutus on yli sentin osakkeelta. | Erät edustavat tiettyjä merkittäviä, johdon yksilöimiä kohteita, joita ei niiden luonteen ja/tai esiintymistiheyden vuoksi pidetä osoituksena liiketoiminnan suorituskyvystä.
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät | Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät sisältävät hiilidioksidin päästöoikeuksien arvostukseen liittyvät ei-kassavaikutteiset tuotot ja kulut, biologisten hyödykkeiden käyvän arvon ei-operatiiviset muutokset, oikaisut metsäomaisuuden käyvän arvon ja hankintahinnan välisiin eroihin myyntihetkellä ja Stora Enson osuuden osakkuusyhtiöiden veroista ja nettorahoituseristä. Biologisten hyödykkeiden käyvän arvon muutokset, jotka eivät liity operatiiviseen liiketoimintaan, heijastavat arvostusoletuksiin ja -parametreihin tehtyjä muutoksia. Biologisten hyödykkeiden operatiiviset käyvän arvon muutokset sisältävät kaikki muut käyvän arvon muutokset, jotka johtuvat pääasiassa inflaatiosta ja eroista todellisissa korjuutasoissa korjuusuunnitelmaan verrattuna. Myydyn metsäomaisuuden käyvän arvon ja hankintamenon välisten erojen oikaisut ovat seurausta siitä, että myydyn metsäomaisuuden kumulatiiviset ei-operatiiviset käyvän arvon muutokset sisältyivät aiempien kausien IFRS-liiketulokseen (biologiset hyödykkeet) ja muihin laajan tuloksen eriin (metsämaa) ja ne sisältyvät operatiiviseen liiketulokseen vasta luovutuspäivänä (ei-strategisten metsäomaisuuksien myyntien osalta). | Edustaa oikaisuja tiettyihin eriin, joita johto pitää vähemmän merkityksellisinä liiketoiminnan suorituskyvyn ymmärtämisen kannalta. Nämä oikaisut johtavat eroihin IFRS:n mukaisissa kirjaamis- ja arvostusperiaatteissa.
Biologisten hyödykkeiden operatiivinen käyvän arvon muutos | Biologisten hyödykkeiden operatiiviset käyvän arvon muutokset sisältävät kaikki muut käyvän arvon muutokset (ks. yllä biologisten hyödykkeiden liiketoimintaan kuulumattomista käyvän arvon muutoksista), jotka johtuvat pääasiassa inflaatiosta ja todellisten hakkuumäärien eroista hakkuusuunnitelmaan verrattuna. | Kasvavien metsien pitkän aikavälin arvonmuutos on tärkeä osa metsäliiketoiminnan kannattavuutta.
Liiketoiminnan rahavirta (ei-IFRS) ja rahavirta investointien jälkeen (ei-IFRS) | Liiketoiminnan rahavirta (ei-IFRS) vastaa liiketoiminnasta kertyneitä nettorahavaroja (IFRS) ennen rahoituseriin ja tuloveroihin liittyviä rahavirtoja. Rahavirta investointien jälkeen (ei-IFRS) vastaa liiketoiminnan rahavirtaa (ei-IFRS) josta on vähennetty aineettomien hyödykkeiden, aineellisten hyödykkeiden, biologisten hyödykkeiden ja osakkuusyhtiöiden hankintoihin käytetty rahavirta. | Mittaavat rahavirtaa, käyttöpääoman tehokkuutta ja investointeja.
Investoinnit | Investoinnit käyttöomaisuuteen sisältävät investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden hankinnat sekä sisäisesti tuotetut varat ja aktivoidut vieraan pääoman kustannukset, joista on vähennetty niihin mahdollisesti liittyvät tuet. Investoinnit vuokrattuihin omaisuuseriin sisältävät uudet aktivoidut leasingsopimukset. Investoinnit biologisiin hyödykkeisiin koostuvat biologisten hyödykkeiden hankinnoista sekä puuviljelmien puiden kasvattamiseen suoraan liittyvien kustannusten aktivoinnista. Investointien rahavirtavaikutus esitetään investointien rahavirrassa lukuun ottamatta investointeja vuokrattuihin omaisuuseriin, joiden rahavirtavaikutus perustuu maksettuihin vuokravelkoihin ja esitetään rahoituksen ja liiketoiminnan rahavirrassa. | Aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin aktivoitujen operatiivisen liiketoiminnan investointien mittari.
Kiinteät kustannukset | Ylläpito-, henkilöstö- ja muut hallintokulut, ei sisällä vertailukelpoisuuteen liittyviä eriä ja käyvän arvon muutoksia. | Luonteeltaan vähemmän vaihtelevien kustannusten mittari.

1 Viiden edeltävän vuosineljänneksen keskiarvo 2 Emoyhtiön omistajille kuuluva osuus 3 Viimeiset 12 kuukautta ennen raportointikauden päättymistä.

Tilintarkastamaton |  | 27

Muutokset operatiivisen sijoitetun pääoman tuoton (ROCE) ja operatiivisen pääoman tuoton (ROOC)
laskennassa
Viimeisten 12 kuukauden tuottomittareiden esittäminen on tehokas tapa analysoida tuoreimpia taloudellisia tietoja vuositasolla ja
sitä pidetään sopivampana pitkän aikavälin tavoitteiden kehityksen seuraamiseen.
Vuoden 2023 ensimmäiseltä neljännekseltä alkaen Stora Enso on esittänyt operatiivisen sijoitetun pääoman tuoton
(operatiivinen ROCE) raportointikauden päättymistä edeltäneiden 12 kuukauden ajalta. Tunnusluku lasketaan jakamalla
viimeisen 12 kuukauden operatiivinen liiketulos keskimääräisellä sijoitetulla pääomalla. Viimeisten 12 kuukauden keskimääräinen
sijoitettu pääoma määräytyy viiden viimeisimmän vuosineljänneksen lopun julkaistun sijoitetun pääoman keskiarvona.
Vastaavasti divisioonien operatiivisen pääoman tuotto (operatiivinen ROOC) ja konsernin oman pääoman tuotto (ROE)
perustuvat raportointikauden päättymistä edeltäviin 12 kuukauteen.
Operatiivisen ROCE:n, operatiivisen ROOC:n ja ROE:n esittäminen vuosineljänneksittäin tai vuoden alusta lukien on
lopetettu.
Avainlukujen täsmäytyslaskelma

Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2021
Operatiivinen liiketulos | 342 | 1 891 | 1 528
Sijoitettu pääoma. keskimäärin | 14 230 | 13 795 | 12 243
Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto | 2,4 % | 13,7 % | 12,5 %
Operatiivinen liiketulos, ilman Forest-divisioonaa | 89 | 1 687 | 1 262
Sijoitettu pääoma, ilman Forest-divisioonaa, keskimäärin | 8 490 | 8 276 | 7 120
Operatiivinen sijoitetun pääoman tuotto, ilman Forest-divisioonaa | 1,0 % | 20,4 % | 17,7 %
Katsauskauden tulos | -431 | 1 536 | 1 268
Oma pääoma yhteensä, keskimäärin | 11 413 | 11 532 | 9 730
Oman pääoman tuotto (ROE) | -3,8 % | 13,3 % | 13,0 %
Nettovelka | 3 167 | 1 853 | 2 309
Operatiivinen käyttökate | 989 | 2 529 | 2 184
Nettovelan suhde operatiiviseen käyttökatteeseen | 3,2 | 0,7 | 1,1

Osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia

Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2021
Osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva katsauskauden tulos | -357 | 1 550 | 1 266
Emoyhtiön omistajille kuuluvan katsauskauden tuloksen käyvän arvon muutokset | 218 | 324 | 330
Emoyhtiön omistajille kuuluva katsauskauden tulos ilman käyvän arvon muutoksia | -575 | 1 225 | 936
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin | 789 | 789 | 789
Osakekohtainen tulos ilman käyvän arvon muutoksia, euroa | -0,73 | 1,55 | 1,19

Liiketuloksen täsmäytyslaskelma

Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2021
Operatiivinen käyttökate | 989 | 2 529 | 2 184
Osakkuus- ja yhteisyritysten poistot ja metsänkäsittelykustannukset | -11 | -11 | -11
Metsänkäsittelykustannukset 1 | -102 | -100 | -89
Poistot ja arvonalentumiset ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä | -534 | -527 | -555
Operatiivinen liiketulos | 342 | 1 891 | 1 528
Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät | 231 | 363 | 394
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | -895 | -245 | -354
Liiketulos (IFRS) | -322 | 2 009 | 1 568

1 Mukaan lukien metsien vauriot

Tilintarkastamaton |  | 28

Operatiivinen liiketulos, vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät
sekä liiketulos segmenteittäin

| Operatiivinen liiketulos | Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät | Liiketulos
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Packaging Materials | -57 | 655 | -585 | -2 | -642 | 653
Packaging Solutions | 43 | 16 | -27 | -98 | 17 | -81
Biomaterials | 118 | 687 | -199 | -19 | -81 | 668
Wood Products | -64 | 309 | -22 | -56 | -86 | 253
Forest | 253 | 204 | 208 | 319 | 461 | 523
Muut | 1 | 63 | -42 | -27 | -41 | 36
Yhteensä | 342 | 1 891 | -664 | 118 | -322 | 2 009
Nettorahoituserät | -173 | -151
Tulos ennen veroja | -495 | 1 858
Tuloverot | 64 | -322
Tilikauden tulos | -431 | 1 536

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 2023

Milj. euroa | 2023
Arvonalentumiset - Packaging Materials | -468
Arvonalentumiset - Biomaterials | -103
Arvonalentumiset - Wood Products | -16
Arvonalentumiset - Segment Other | -14
Arvonalentumisen peruutus - Forest | 5
Nymöllan tehtaan myynti | -30
Hylten tehtaan myynti | -45
Maxaun tehtaan myynti | 52
Biokomposiittiliiketoiminnan myynti | -15
Wood Products DIY-yksikön myynti | -4
Yritysmyynteihin liittyvät transaktiokulut | -6
De Jong Packaging Groupin osto | -16
Sunilan sellutehtaan sulkeminen | -116
De Hoopin yksikön sulkeminen | -79
Uudelleenjärjestely - Anjala | -26
Uudelleenjärjestely - Packaging Materials | -21
Uudelleenjärjestely - Packaging Solutions | -10
Uudelleenjärjestely - Wood Products | -5
Uudelleenjärjestely - Biomaterials | -4
Uudelleenjärjestely - konsernitoiminnot | -15
Uudelleenjärjestely (ilmoitettu 2021) - Kvarnsveden | 29
Uudelleenjärjestely (ilmoitettu 2021) - Veitsiluoto | 9
Ympäristövarausten päivitykset | -5
Muut | -2
Yhteensä | -895

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 2022

Milj. euroa | 2022
Venäjän toimintojen myynti - Packaging Solutions | -93
Venäjän toimintojen myynti- Wood Products | -56
Venäjän toimintojen myynti - Forest | -43
Venäjän toimintojen myynti - muut divisioonat | -6
Arvonalentumiset, transaktiokulut ja muut erät, jotka liittyivät tuleviin paperitehtaiden yritysmyynteihin (Nymölla, Hylte ja Maxau) | -28
Kvarnsveden tehdasalueen myynti | 8
Arvonalentumiset - Forest | -5
Arvonalentumiset - Muut-segmentti | -2
Uudelleenjärjestely (ilmoitettu 2021) - Kvarnsveden | 13
Uudelleenjärjestely (ilmoitettu 2021) - Veitsiluoto | -10
Uudelleenjärjestely - Packaging Materials | -4
Uudelleenjärjestely - Packaging Solutions | -5
Uudelleenjärjestely - Biomaterials | -4
Ympäristövarausten päivitykset (pääasiassa suljetuilla tehtailla Suomessa) | -13
Muut | 3
Yhteensä | -245

Käyvän arvon muutokset ja liiketoimintaan kuulumattomat erät 2023 ja 2022

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liiketoimintaan kuulumattomat biologisten hyödykkeiden käyvän arvon muutokset, Packaging Materials | 12 | 7
Liiketoimintaan kuulumattomat biologisten hyödykkeiden käyvän arvon muutokset, Biomaterials | 25 | -17
Liiketoimintaan kuulumattomat biologisten hyödykkeiden käyvän arvon muutokset, Forest | 156 | 201
Hiilidioksidin päästöoikeuksiin ja -velvoitteisiin liittyvät ei-kassavaikutteiset tuotot ja kulut, Muut-segmentti | -13 | 6
Osakkuusyhtiöiden liiketoimintaan kuulumattomat erät, Forest | 56 | 169
Metsäomaisuuden käyvän arvon ja hankintamenon erotuksen oikaisut luovutusten yhteydessä, Forest | -5 | -3
Yhteensä | 231 | 363

Nettovelan täsmäytyslaskema

Milj. euroa | 31.12.2023 | 31.12.2022
Noteeratut arvopaperit | 9 | 8
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | 76 | 120
Lyhytaikaiset korolliset varat | 64 | 77
Rahavarat | 2 464 | 1 917
Korolliset varat yhteensä | 2 613 | 2 122
Pitkäaikaiset korolliset velat | 4 446 | 2 792
Pitkäaikaisten velkojen lyhennyserät | 286 | 667
Lyhytaikaiset korolliset velat | 476 | 513
Myytävänä oleviin omaisuuseriin liittyvät korolliset velat | 571 | 4
Korolliset velat yhteensä | 5 780 | 3 976
Nettovelka | 3 167 | 1 853

Tilintarkastamaton |  | 29

Konsernitilinpäätös
Konsernin tuloslaskelma

|  | 31.12. päättyvä tilikausi
Milj. euroa | Liite | 2023 | 2022
Liikevaihto | 2.1 | 9 396 | 11 680
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.2 | 378 | 326
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos |  | -209 | 258
Materiaalit ja palvelut |  | -6 133 | -6 979
Toimituskulut ja komissiot |  | -883 | -1 148
Henkilöstökulut | 3.1 | -1 275 | -1 315
Liiketoiminnan muut kulut | 2.2 | -638 | -594
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta | 4.3 | 136 | 221
Biologisten hyödykkeiden nettomuutos | 4.2 | 209 | 195
Poistot ja arvonalentumiset | 2.3 | -1 303 | -635
Liiketulos | 2.1 | -322 | 2 009
Rahoitustuotot | 2.4 | 91 | 40
Rahoituskulut | 2.4 | -264 | -191
Tulos ennen veroja |  | -495 | 1 858
Tuloverot | 2.5 | 64 | -322
Tilikauden tulos |  | -431 | 1 536
Jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille | 5.5 | -357 | 1 550
Määräysvallattomille omistajille | 5.7 | -74 | -13
Tilikauden tulos |  | -431 | 1 536
Osakekohtainen tulos |  |  |
Laimentamaton osakekohtainen tulos, euroa | 2.6 | -0,45 | 1,97
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos, euroa | 2.6 | -0,45 | 1,96

|  | 30

Konsernin laaja tuloslaskelma

|  | 31.12. päättyvä tilikausi
Milj. euroa | Liite | 2023 | 2022
Tilikauden tulos |  | -431 | 1 536
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |
Oman pääoman ehtoiset sijoitukset käypään arvoon muissa laajan tuloksen erissä | 4.4 | -645 | 519
Etuuspohjaisten järjestelyiden vakuutusmatemaattiset tappiot ja voitot | 3.3 | -52 | 147
Metsämaan uudelleenarvostus | 4.2 | -49 | 259
Osakkuusyhtiöiden osuus muista laajan tuloksen eristä | 4.3 | -23 | 58
Tuloverot eristä, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi | 2.5 | 22 | -77
|  | -748 | 906
Erät, joita voidaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Kertyneet muuntoerot | 5.6 | 56 | -197
Nettosijoitusten suojaukset ja lainat | 5.6 | -15 | -27
Rahavirran suojaukset ja suojauskulut | 5.4 | -1 | 52
Määräysvallattomien omistajien osuus muista laajan tuloksen eristä | 5.7 | 5 | 0
Tuloverot eristä, joita voidaan siirtää tulosvaikutteisiksi | 2.5 | -1 | -6
|  | 44 | -177
Laaja tulos yhteensä |  | -1 135 | 2 265
Jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -1 066 | 2 278
Määräysvallattomille omistajille | 5.7 | -69 | -13
Laaja tulos yhteensä |  | -1 135 | 2 265

Liitteet muodostavat olennaisen osan tätä konsernitilinpäätöstä.

|  | 31

Konsernin tase

|  |  | 31.12.
Milj. euroa |  | Liite | 2023 | 2022
Varat |  |  |  |
Liikearvo | O | 4.1 | 505 | 244
Muut aineettomat hyödykkeet | O | 4.1 | 283 | 121
Aineelliset hyödykkeet | O | 4.1 | 4 544 | 4 860
Käyttöoikeusomaisuuserät | O | 4.1 | 323 | 418
|  |  | 5 656 | 5 643
Metsäomaisuus | O | 4.2 | 6 921 | 6 846
Biologiset hyödykkeet | O | 4.2 | 4 652 | 4 531
Metsämaa | O | 4.2 | 2 269 | 2 315
Päästöoikeudet | O | 4.5 | 108 | 123
Osakkuusyhtiöt | O | 4.3 | 926 | 832
Noteeratut arvopaperit | I | 4.4 | 9 | 8
Noteeraamattomat arvopaperit | O | 4.4 | 810 | 1 437
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | I | 5.3 | 76 | 120
Laskennalliset verosaamiset | T | 2.5 | 134 | 74
Muut pitkäaikaiset varat | O | 4.5 | 58 | 38
Pitkäaikaiset varat |  |  | 14 699 | 15 120
Vaihto-omaisuus | O | 4.6 | 1 466 | 1 810
Verosaamiset | T |  | 31 | 11
Operatiiviset saamiset | O | 4.7 | 1 191 | 1 473
Korolliset saamiset | I | 5.3 | 64 | 77
Rahavarat | I |  | 2 464 | 1 917
Lyhytaikaiset varat |  |  | 5 216 | 5 287
Myytävänä olevat omaisuuserät |  | 6.1 | 839 | 514
Varat yhteensä |  |  | 20 754 | 20 922
Oma pääoma ja velat |  |  |  |
Osakepääoma |  | 5.5 | 1 342 | 1 342
Ylikurssirahasto |  |  | 77 | 77
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  |  | 633 | 633
Käyvän arvon rahasto |  |  | 2 293 | 3 002
Kertyneet muuntoerot |  | 5.6 | -375 | -415
Kertyneet voittovarat |  |  | 7 015 | 7 893
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |  | 10 985 | 12 532
Määräysvallattomien omistajien osuus |  | 5.7 | -97 | -30
Oma pääoma yhteensä |  |  | 10 889 | 12 502
Työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät velvoitteet | O | 3.3 | 217 | 159
Varaukset | O | 4.9 | 83 | 81
Laskennalliset verovelat | T | 2.5 | 1 433 | 1 443
Pitkäaikaiset korolliset velat | I | 5.3 | 4 446 | 2 792
Pitkäaikaiset operatiiviset velat | O | 4.8 | 11 | 11
Pitkäaikaiset velat |  |  | 6 190 | 4 486
Pitkäaikaisten velkojen lyhytaikainen osuus | I | 5.3 | 286 | 667
Korolliset velat | I | 5.3 | 476 | 513
Varaukset | O | 4.9 | 85 | 43
Operatiiviset velat | O | 4.8 | 2 112 | 2 410
Verovelat | T | 2.5 | 45 | 64
Lyhytaikaiset velat |  |  | 3 004 | 3 697
Myytävänä oleviin omaisuuseriin liittyvät velat |  | 6.1 | 671 | 237
Velat yhteensä |  |  | 9 865 | 8 419
Oma pääoma ja velat yhteensä |  |  | 20 754 | 20 922

O-kirjaimella merkityt erät sisältyvät operatiiviseen pääomaan. I-kirjaimella merkityt erät sisältyvät korollisiin nettovelkoihin. T-kirjaimella merkityt erät sisältyvät nettoverovelkaan.
Liitteet muodostavat olennaisen osan tätä konsernitilinpäätöstä.

|  | 32

Konsernin rahavirtalaskelma

|  | 31.12. päättyvä tilikausi
Milj. euroa | Liite | 2023 | 2022
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Tilikauden tulos |  | -431 | 1 536
Oikaisuerät: |  |  |
Verot | 2.5 | -64 | 322
Poistot ja arvonalentumiset | 2.3 | 1 303 | 635
Biologisten hyödykkeiden arvonmuutokset | 4.2 | -209 | -195
Osakekannustimien käyvän arvon muutos |  | -2 | 7
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta | 4.3 | -136 | -221
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä sijoitusten myyntivoitot/-tappiot 1 | 2.2 | -20 | 52
Nettorahoituserät | 2.4 | 173 | 151
Muut oikaisut |  | 16 | 22
Osinkotuotot osakkuusyhtiöiltä | 4.3 | 25 | 25
Saadut korot |  | 64 | 13
Maksetut korot |  | -149 | -119
Muut rahoituserät, netto |  | -31 | -7
Maksetut tuloverot | 2.5 | -85 | -178
Nettokäyttöpääoman muutos ilman ostettuja tai myytyjä liiketoimintoja |  | 300 | -461
Liiketoiminnasta kertyneet nettorahavarat |  | 752 | 1 582
Investointien rahavirta |  |  |
Tytäryritysten osakkeiden ja liiketoiminnan hankinta vähennettynä hankituilla rahavaroilla | 6.1 | -584 | 0
Osakkuusyhtiöiden hankinnat | 4.3 | -5 | -7
Noteeraamattomien arvopapereiden hankinnat | 4.4 | -18 | -11
Rahavirta tytäryritysten osakkeiden ja liiketoiminnan myynnistä vähennettynä myydyillä rahavaroilla | 6.1 | 237 | -77
Rahavirta osakkuusyhtiöiden osakkeiden myynnistä | 4.3 | 0 | 10
Rahavirta aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myynnistä | 4.1 | 47 | 17
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | 2.1, 4.1 | -897 | -603
Investoinnit biologisiin hyödykkeisiin | 4.2 | -92 | -101
Pitkäaikaisten saamisten nettomuutos |  | -1 | 31
Investointeihin käytetyt nettorahavarat |  | -1 313 | -742
Rahoituksen rahavirta |  |  |
Uusien pitkäaikaisten lainojen nostot | 5.3 | 2 006 | 366
Pitkäaikaisten lainojen ja vuokrasopimusvelkojen lyhennykset | 5.3 | -716 | -390
Lyhytaikaisten korollisten velkojen muutos | 5.3 | 272 | 9
Maksetut osingot |  | -472 | -434
Omien osakkeiden osto |  | -6 | -1
Rahoituksen nettorahavirta |  | 1 084 | -450
Rahavarojen nettomuutos |  | 523 | 389
Muuntoerot |  | 24 | 48
Rahavarat tilikauden alussa, netto |  | 1 917 | 1 480
Rahavarat tilikauden lopussa, netto |  | 2 464 | 1 917
Rahavarat tilikauden lopussa 2 |  | 2 464 | 1 917
Käytössä olevat luottolimiitit vuoden lopussa |  | 0 | 0
Rahavarat tilikauden lopussa, netto |  | 2 464 | 1 917
1 Erä sisältää kertyneen muuntoeron purkamisen
2 Rahavarat sisältävät rahat ja pankkisaamiset, talletukset sekä muut varat, joiden alkuperäinen maturiteetti on alle kolme kuukautta. Käytössä olevat luottolimiitit sisältyvät lyhytaikaisiin velkoihin.
Liitteet muodostavat olennaisen osan tätä konsernitilinpäätöstä.

|  | 33

Konsernin rahavirtalaskelma
Rahavirtalaskelman liitetiedot

|  | 31.12. päättyvä tilikausi
Milj. euroa | Liite | 2023 | 2022
Nettokäyttöpääoman muutos: |  |  |
Varastojen muutos |  | 328 | -454
Korottomien saamisten muutos: |  |  |
Lyhytaikaiset |  | 347 | -165
Pitkäaikaiset |  | -19 | -1
Korottomien velkojen muutos: |  |  |
Lyhytaikaiset |  | -355 | 163
Pitkäaikaiset |  | -2 | -3
Nettokäyttöpääoman muutos ostetuilla tai myydyillä liiketoiminnoilla netotettuna |  | 300 | -461
Rahavarat ja pankkisaamiset: |  |  |
Käteisvarat |  | 825 | 1 272
Muut rahavarat |  | 1 639 | 646
Rahavarat ja pankkisaamiset |  | 2 464 | 1 917
Ei-kassavaikutteiset investoinnit |  |  |
Investoinnit yhteensä, poislukien käyttöoikeusomaisuuserät |  | 946 | 656
Maksetut investoinnit |  | -897 | -603
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden ei-kassavaikutteiset lisäykset |  | 49 | 53
Tytäryritysten ja liiketoimintojen hankintojen rahavirta |  |  |
Yritysten hankintameno, kassavaikutteinen osa | 6.1 | -612 | 0
Hankittujen yritysten rahavarat vähennettynä käytetyillä luottolimiiteillä | 6.1 | 27 | 0
Hankintojen nettorahavirta |  | -584 | 0
Tytäryritysten ja liiketoimintojen myyntien rahavirta |  |  |
Käteissuoritus | 6.1 | 266 | 13
Myytyjen yritysten rahavarat | 6.1 | -29 | -90
Myyntien nettorahavirta |  | 237 | -77

Liitteet muodostavat olennaisen osan tätä konsernitilinpäätöstä.

|  | 34

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

|  |  |  |  | Käyvän arvon rahasto |  |  |  |  |
Milj. euroa | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto ja vara- rahasto | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Omat osakkeet | Oman pääoman ehtoiset sijoitukset muissa laajan tuloksen erissä | Rahavirran suojaukset | Uudelleen- arvostus- rahasto | Muut laajan tuloksen erät osakkuus- yhtiöissä | Kertyneet muunto-erot ja nettosijoi- tusten suojaukset ja lainat | Kertyneet voittovarat | Jakautu- minen emoyhtiön omistajille | Määräys- vallatto- mien omistajien osuus | Yhteensä
Oma pääoma 1.1.2022 | 1 342 | 77 | 633 | — | 778 | -4 | 1 373 | 29 | -195 | 6 650 | 10 683 | -16 | 10 666
Tilikauden tulos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 550 | 1 550 | -13 | 1 536
Muut laajan tuloksen erät ennen veroja | — | — | — | — | 519 | 52 | 259 | 58 | -224 | 147 | 812 | — | 812
Muihin laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero | — | — | — | — | 1 | -9 | -53 | — | 3 | -25 | -83 | — | -83
Laaja tulos yhteensä | — | — | — | — | 520 | 43 | 206 | 58 | -220 | 1 672 | 2 278 | -13 | 2 265
Osinko | — | — | — | — | — | — | — | — | — | -434 | -434 | — | -434
Yritysostot ja myynnit | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —
Omien osakkeiden osto | — | — | — | -1 | — | — | — | — | — | — | -1 | — | -1
Osakeperusteiset maksut | — | — | — | 1 | — | — | — | — | — | 5 | 6 | — | 6
Oma pääoma 31.12.2022 | 1 342 | 77 | 633 | — | 1 298 | 39 | 1 579 | 87 | -415 | 7 893 | 12 532 | -30 | 12 502
Tilikauden tulos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | -357 | -357 | -74 | -431
Muut laajan tuloksen erät ennen veroja | — | — | — | — | -645 | -1 | -49 | -23 | 41 | -52 | -730 | 5 | -726
Muihin laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero | — | — | — | — | — | — | 10 | — | — | 12 | 22 | — | 22
Laaja tulos yhteensä | — | — | — | — | -645 | -1 | -39 | -23 | 41 | -397 | -1 066 | -69 | -1 135
Osinko | — | — | — | — | — | — | — | — | — | -473 | -473 | — | -473
Yritysostot ja myynnit | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2 | 2
Omien osakkeiden osto | — | — | — | -6 | — | — | — | — | — | — | -6 | — | -6
Osakeperusteiset maksut | — | — | — | 6 | — | — | — | — | — | -8 | -2 | — | -2
Oma pääoma 31.12.2023 | 1 342 | 77 | 633 | — | 653 | 38 | 1 540 | 63 | -375 | 7 015 | 10 985 | -97 | 10 889

|  | 35

Tilinpäätöksen liitetiedot
1 Raportointiperiaatteet
1.1 Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Pä ätoiminn ot
Stora Enso Oyj (jäljempänä ”yhtiö”) on suomalainen, Suomen lakien mukainen julkinen osakeyhtiö, jonka rekisteröity osoite on
Salmisaarenaukio 2, 00180 Helsinki, Suomi. Yhtiön osakkeet noteerataan Nasdaq Helsingissä ja Tukholmassa. Stora Enso Oyj:n
ja sen tytäryritysten (yhdessä ”Stora Enso” tai ”konserni”) liiketoiminta jakautuu seuraaviin raportoitaviin segmentteihin:
Packaging Materials, Packaging Solutions, Biomaterials, Wood Products, Forest ja Muut-segmentti. Konsernin päämarkkina-alue
on Eurooppa.
Yhtiön hallitus on 31.1.2024 hyväksynyt tämän tilinpäätöksen julkistettavaksi.
Laadintaperiaatteet
Stora Enson konsernitilinpäätös on laadittu Euroopan unionin käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien
(IFRS-tilinpäätösstandardit) mukaisesti. Stora Enson konsernitilinpäätöksen tiedot perustuvat alkuperäisiin hankintamenoihin,
lukuun ottamatta tilinpäätöksen laskentastandardeissa mainittuja poikkeuksia. Laatimisperiaatteet on esitetty yksityiskohtaisesti
niihin liittyvissä liitetiedoissa ja joidenkin poikkeusten osalta tässä liitetiedossa. Konsernitilinpäätös esitetään euroissa, joka on
emoyhtiön toimintavaluutta.
Kaikki tämän konsernitilinpäätöksen luvut on pyöristetty lähimpään miljoonaan, ellei toisin ole mainittu. Tästä syystä luvut
eivät välttämättä täsmää esitettyjen summien kanssa ja saattavat poiketa myös aiemmin julkaistuista taloudellisista tiedoista.
Vuonna 2023 voimaan tulleet uudet ja muutetut standardit ja tulkinnat
Konserni on soveltanut seuraavia 1.1.2023 voimaan tulleita uusia ja muutettuja standardeja ja tulkintoja:
• Muutos standardiin IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen: laadintaperiaatteet. Muutos edellyttää yrityksiä esittämään olennaiset
laadintaperiaatteensa sen sijaan, että ne esittäisivät merkittävät laadintaperiaatteensa. Muutokset astuivat voimaan 1.1.2023.
Muutoksella oli vähäinen vaikutus laadintaperiaatteiden esittämiseen.
• Muutokset IAS 8 -standardiin Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet:
kirjanpidollisten arvioiden määritelmä. Muutokset sisältävät kirjanpidollisten arvioiden määritelmän ja muita sellaisia muutoksia
standardiin IAS 8, jotka auttavat yrityksiä erottamaan muutokset kirjanpidollisissa arvioissa muutoksista laadintaperiaatteissa.
Muutokset astuivat voimaan 1.1.2023. Muutoksella ei ollut merkittävää vaikutusta konserniin.
• Muutokset IAS 12 standardiin Tuloverot: yksittäisestä liiketoimesta johtuviin velkoihin ja saamisiin liittyvät laskennalliset verot.
Muutokset selventävät, miten yritysten tulee käsitellä liiketoimien, kuten vuokrasopimusten ja käytöstä poistamisesta johtuvien
velvoitteiden, laskennallisia veroja. Pääasiallinen muutos liittyy helpotukseen alkuperäisen kirjaamisen osalta, ja muutoksen
mukaisesti mainittua helpotusta ei sovelleta liiketoimiin, joissa alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä syntyvien
vähennyskelpoisten ja veronalaisten väliaikaisten erojen määrä on yhtä suuri. Muutokset astuivat voimaan 1.1.2023.
Muutoksella ei ollut merkittävää vaikutusta konserniin.
• Muutokset IAS 12 -standardiin Tuloverot: Pilari 2 -säännöt. Muutos sisältää 1) pakollisen väliaikaisen helpotuksen IAS 12
-standardiin, jonka myötä yritys ei kirjaa tai raportoi Pilari 2 -säädökseen liittyviä tietoja laskennallisista verosaamisista ja
-veloista, ja vaatimuksen raportoida helpotuksen soveltamisesta, 2) vaatimuksen esittää erikseen Pilari 2 -säädökseen liittyvät
tilikauden verokulut (tulot) ja 3) koskien ajanjaksoa, jolloin Pilari 2 -sääntelyä tai sen sisältöä pannaan täytäntöön, mutta jolloin
se ei ole vielä voimassa, vaatimuksen esittää tiedetyt tai kohtuudella arvioitavissa olevat tiedot Pilari 2
-säädöksen mukaisten tuloverojen kohdistumisesta yritykseen. Muutokset astuivat voimaan 1.1.2023. Konserni on soveltanut
helpotusta ja antaa arvion Pilari 2 -säädöksen vaikutuksesta liitteessä 2.5 Tuloverot.
• Muilla standardeilla, standardien muutoksilla tai tulkinnoilla ei ollut merkittävää vaikutusta konsernitilinpäätökseen tai
julkaistaviin tietoihin.
Muutoksia segmenttiraportoinnissa
Stora Enson segmenttiraportointia muutettiin 1.1.2023 alkaen, koska Paper-divisioonan jäljellä olleita toimintoja myytiin ja
uudelleenjärjesteltiin. Paper-divisioona lakkautettiin 1.1.2023, eikä sitä enää raportoida erillisenä segmenttinä. Vuonna 2023
myydyt paperitehtaat (Maxau, Nymölla ja Hylte) raportoidaan yhdessä aiemmin myytyjen ja suljettujen yksiköiden kanssa osana
Muut-segmenttiä. Säilytetyt Langerbruggen ja Anjalan paperitehtaat raportoidaan osana Packaging Materials -divisioonaa.
Kehittyvien liiketoimintojen, kuten muotoonpuristettu kuitu (Formed Fiber), kiertotalouden ratkaisut (biokomposiitit) ja Selfly
Store, raportointi siirrettiin 1.1.2023 alkaen Packaging Solutions -divisioonasta segmenttiin Muut.
Vertailutiedot on oikaistu uuden raportointirakenteen mukaisesti. Raportoitavat segmentit ovat 1.1.2023 alkaen: Packaging
Materials, Packaging Solutions, Biomaterials, Wood Products, Forest ja Muut-segmentti.
Konsolidointiperiaatteet
Konsernitilinpäätös sisältää emoyhtiö Stora Enso Oyj:n lisäksi kaikki konsernin määräysvallassa olevat yhtiöt. Määräysvalta
toteutuu kun:
• konsernilla on valta sijoituskohteessa,
• konserni altistuu muuttuville tuotoille tai sillä on oikeus muuttuviin tuottoihin osallisuutensa perusteella sijoituskohteessa ja
• konsernilla on kyky käyttää valtaansa tuottoihinsa vaikuttaakseen.
Jos tiedot ja olosuhteet viittaavat siihen, että edellä mainituissa kolmessa määräysvaltaelementissä on tapahtunut muutoksia,
konserni arvioi määräysvaltansa sijoituskohteessa uudelleen. Yritysostot kirjataan hankintamenetelmällä siten, että ostettu yritys
yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä päivästä lähtien, kun määräysvalta tytäryhtiöön syntyy. Yritysmyynneissä puolestaan

|  | 36

myytävä yritys on mukana konsernitilinpäätöksessä siihen päivään asti, kunnes määräysvalta menetetään. Tytäryhtiöt ja yhteiset
toiminnot on esitetty liitteessä 6.2 Konserniyhtiöt.
Kaikki konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset, velat, realisoitumattomat sisäiset katteet ja konsernin sisäinen voitonjako
eliminoidaan konsernitilinpäätöksessä. Tytäryhtiöiden, yhteisjärjestelyiden ja osakkuusyhtiöiden tilinpäätösten laatimisperiaatteet
muutetaan tarvittaessa Stora Enson laatimisperiaatteiden mukaisiksi.
Osakkuusyhtiöt, joissa Stora Ensolla on huomattava vaikutusvalta, on yhdistetty konsernitilinpäätökseen
pääomaosuusmenetelmällä. Nämä yritykset ovat sijoituksia, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta, muttei
määräysvaltaa. Huomattava vaikutusvalta tarkoittaa valtaa osallistua yhtiön taloudelliseen ja operatiiviseen päätöksentekoon
ilman määräysvaltaa tai yhteistä määräysvaltaa kyseiseen päätöksentekoon. Lisätietoa esitetään liitteessä 4.3 Osakkuusyhtiöt.
Yhteinen määräysvalta on järjestelyn määräysvallan sopimusperusteista jakamista, joka toteutuu ainoastaan silloin, kun
kyseessä olevaa toimintaa koskeva päätös vaatii määräysvallan jakavien osapuolten yksimielisen hyväksynnän. Yhteiset
toiminnot ovat yhteisjärjestelyjä, joissa osapuolilla, joilla on yhteinen määräysvalta järjestelyyn, on oikeus järjestelyyn liittyviin
varoihin ja velkoja koskevia velvoitteita. Yhteisyritykset ovat yhteisjärjestelyitä, jossa kumppaneilla, joilla on yhteinen
määräysvalta järjestelyyn, on oikeuksia järjestelyyn liittyvään nettovarallisuuteen.
Konsernilla on kaksi yhteistä toimintoa: Veracel ja Montes del Plata. Stora Enson omistusosuus molemmissa yhtiöissä on
50 %. Yhteiset toiminnot perustuvat osakassopimuksiin, jotka antavat Stora Ensolle oikeuden osuuteen tuotoista ja saattavat
konsernin välillisesti vastuuseen veloista, sillä konsernin kyky maksaa sellusta vaikuttaa velkojen rahoitukseen. Yhteisen
toiminnon osapuolena konserni kirjaa oman osuutensa yhteisen toiminnon varoista, veloista, tuotoista, kuluista ja kassavirroista.
Osuus määritellään kunkin yhteisen toiminnon osapuolen oikeutena varoihin ja velvoitteisiin velkojen osalta.
• Veracel on Stora Enson ja Suzanon yhteisomistuksessa oleva Brasiliassa sijaitseva yhtiö. Sellutehdas tuottaa 1,2 milj. tonnia
valkaistua eukalyptussellua vuodessa. Molemmilla omistajilla on oikeus puoleen tehtaan tuotannosta. Eukalyptus hankitaan
pääasiassa yhtiön omilta viljelmiltä. Tehtaan tuotanto käynnistyi vuonna 2005.
• Montes del Plata on Stora Enson ja Araucon yhteisomistuksessa oleva Uruguayssa sijaitseva yhtiö. Montes del Platan
sellutehtaan vuotuinen kapasiteetti on 1,4 milj. tonnia valkaistua eukalyptussellua. Stora Enson osuus, 0,7 milj. tonnia,
myydään kokonaisuudessaan markkinaselluksi. Eukalyptus hankitaan pääasiassa yhtiön omilta viljelmiltä. Tehtaan tuotanto
käynnistyi vuonna 2014.
Tuloutusperiaatteet
Liikevaihto sisältää tuotteiden, raaka-aineiden ja palvelujen myynnistä saadut tuotot oikaistuina välillisillä veroilla, myynnin
oikaisuerillä ja suojauksen tuloksella valuuttamääräisen myynnin osalta. Tuotot tavaroiden myynnistä tuloutetaan sillä hetkellä,
kun tuotteen tai palvelun määräysvalta siirtyy asiakkaalle eikä konsernilla ole enää valvonta- eikä määräysvaltaa tuotteeseen.
Yleensä tämä tarkoittaa hetkeä, jona tuote on toimitettu sovitun toimituslausekkeen mukaisesti asiakkaalle.
Stora Enson toimitusehdot perustuvat Incoterms 2020 -toimituslausekekokoelmaan, joka on Kansainvälisen kauppakamarin
julkaisema toimituslausekkeiden määritelmien kokoelma. Konsernin myyntiä koskevat yleisimmät toimituslausekkeet ovat:
• D-lausekkeet, joiden mukaan konsernin on toimitettava tuotteet ostajalle sovittuun paikkaan valitun säännön mukaisesti.
Tällöin myynnin toteutumishetki on toimitus ostajalle.
• C-lausekkeet, joiden mukaan konserni järjestää ja maksaa kuljetuksen sovittuun määräpaikkaan sekä maksaa tietyt muut
kulut. Konsernin vastuu tuotteista kuitenkin päättyy, kun tuotteet on luovutettu rahdinkuljettajalle käytettävän lausekkeen
mukaisesti. Myynti katsotaan toteutuneeksi, kun myyjä luovuttaa tavaran rahdinkuljettajalle sovittuun määräpaikkaan
kuljettamista varten.
• F-lausekkeet, joiden mukaan ostaja järjestää kuljetuksen ja vastaa siitä. Myynnin toteutumishetki on tuotteiden toimittaminen
ostajan palkkaamalle kuljettajalle sovittuun paikkaan.
Jos paikalliset säännöt johtavat yllä olevista säännöistä poikkeavaan laskutukseen, tämän ennakkotuoton vaikutus on laskettu ja
oikaistu. Stora Enson liikevaihto koostuu pääosin tuotteiden myynnistä, ja tuotto kirjataan tyypillisesti silloin, kun Stora Enso
siirtää näiden tuotteiden määräysvallan asiakkaalle. Palveluista saadut tuotot kirjataan, kun palvelu on suoritettu. Lisätietoja
Stora Enson päätoiminnoista, joista konserni luo tuottonsa ja joiden mukaan liikevaihto eritellään, esitellään liitteessä 2.1 Tiedot
segmenteittäin.
Muut kuin euromääräiset liiketoimet
Muut kuin euromääräiset liiketoimet kirjataan toteutumispäivän kurssiin. Kunkin kuukauden päättyessä muut kuin euromääräiset
saamiset ja velat arvostetaan kuukauden lopun kurssiin. Liiketapahtumien valuuttakurssierot esitetään vastaavilla
tuloslaskelmariveillä liikevoitossa ja rahoitusvarojen ja -velkojen valuuttakurssierot esitetään nettomääräisinä rahoitustuotoissa ja
-kuluissa, paitsi silloin, kun ne täyttävät rahavirtasuojausten, nettoinvestointien suojauksen tai nettoinvestointilainojen kriteerit ja
kirjataan omaan pääomaan. Ei-monetaaristen rahoitusvarojen, kuten oman pääoman ehtoisten sijoitusten käypään arvoon
arvostaminen muiden laajan tuloksen erien kautta, muuntoerot on kirjattu omaan pääomaan.
Raportointivaluutan muunto
Konserniyhtiöiden, joiden toiminta- ja tilinpäätösvaluutta on muu kuin euro, tuloslaskelmat muunnetaan konsernin
raportointivaluuttaan tilikauden keskikurssin mukaan. Näiden yhtiöiden taseet muunnetaan raportointivaluuttaan tilinpäätöspäivän
kurssin mukaan. Konserni altistuu valuuttakurssien vaihteluille, jotka liittyvät sijoituksiin euroalueen ulkopuolisissa ulkomaisissa
yhtiöissä. Euroalueen ulkopuolella sijaitseviin tytäryhtiöihin, yhteisiin toimintoihin sekä osakkuusyhtiöihin tehtyjen
nettomääräisten sijoitusten muuntoerot ja näitä sijoituksia tehokkaasti suojaavien rahoitusinstrumenttien arvostukset kirjataan
suoraan kertyneisiin muuntoeroihin omassa pääomassa. Lisätietoja esitetään liitteessä 5.6 Kertyneet muuntoerot ja oman
pääoman suojaus.
Tulevat standardimuutokset, jotka ovat EU:n hyväksymiä mutta eivät olleet voimassa vielä vuonna 2023
• Muutos standardiin IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen: esitettävät tiedot kovenantteja sisältävistä pitkäaikaisista lainoista.
Standardin IAS 1 mukaan yhtiön on luokiteltava lainat pitkäaikaisiksi vain, jos yhtiö voi välttyä lainan takaisinmaksulta

|  | 37

raportointipäivää seuraavan 12 kuukauden ajan. Yhtiön kykyyn tehdä näin sovelletaan kuitenkin usein kovenanttiehtoja.
Muutokset tarkentavat, että kovenanteilla, joita on noudatettava raportointipäivän jälkeen, ei ole vaikutusta lainan luokitteluun
lyhyt- tai pitkäaikaiseksi raportointipäivänä. Sen sijaan muutoksen myötä yhtiön on esitettävä tiedot tällaisista kovenanteista
tilinpäätöksen liitetiedoissa. Muutokset astuvat voimaan 1.1.2024. Konserni arvioi näiden muutosten vaikutusta, jonka se ei
odota olevan merkittävä.
• Muutos standardiin IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen: velkojen luokittelu lyhyt- tai pitkäaikaisiksi. Muutokset tarkentavat
kriteeriä, jonka perusteella velka luokitellaan pitkäaikaiseksi. Muutokset tarkentavat, että yhteisön oikeuden lykätä
takaisinmaksua on oltava olemassa raportointikauden lopussa ja että luokitteluun eivät vaikuta johdon aikomukset tai
odotukset siitä, tuleeko yhtiö käyttämään oikeuttaan lykätä takaisinmaksua. Ne myös tarkentavat, miten lainaehdot vaikuttavat
luokitteluun, ja selkeyttävät vaatimuksia, jotka koskevat sellaisten velkojen luokittelua, jotka yhteisö tulee maksamaan tai
saattaa maksaa takaisin laskemalla liikkeeseen omia oman pääoman ehtoisia sijoituksiaan. Muutokset astuvat voimaan
1.1.2024. Konserni arvioi tämän muutoksen vaikutusta, jonka se ei odota olevan merkittävä.
• Muutokset IFRS 16 -standardiin Vuokrasopimukset: vuokrasopimusvelat myynnissä ja takaisinvuokrauksessa. Muutos vaatii
myyjä-vuokralle ottajaa arvostamaan myöhemmin takaisivuokrauksesta syntyvät vuokrasopimusvelat tavalla, jossa ei kirjata
mitään osaa voitosta tai tappiosta, joka liittyy myyjä-vuokralle ottajan käyttöoikeuteen. Uudet vaatimukset eivät estä myyjä-
vuokralle ottajaa kirjaamasta tulokseen voittoa tai tappiota, joka liittyy vuokrasopimuksen osittaiseen tai täydelliseen
päättymiseen. Muutokset astuvat voimaan 1.1.2024. Konserni ei odota, että tällä muutoksella olisi merkittävää vaikutusta.
• Ei julkaistuja muita standardeja, standardimuutoksia tai tulkintoja, joilla uskottaisiin olevan merkittävää vaikutusta
konsernitilinpäätökseen tai julkaistaviin tietoihin.
Tulevat standardimuutokset, jotka eivät olleet voimassa eivätkä EU:n hyväksymiä vielä vuonna 2023
• Muutokset standardeihin IAS 7 Rahavirtalaskelmat ja IFRS 7 Rahoitusinstrumentit. Julkaistavat tiedot: Toimitusketjujen
rahoitusjärjestelyt. Muutokset vaativat yrityksiä lisäämään raportointivaatimuksia ja nykyisiin raportointivaatimuksiin ’tietoja’,
jotka pyytävät yrityksiä antamaan laadullisia ja määrällisiä tietoja toimitusketjujen rahoitusjärjestelyistä. Muutokset astuvat
voimaan 1.1.2024. Konserni osallistuu toimitusketjun rahoitukseen ja arvioi parhaillaan muutoksen vaikutusta. Konserni
odottaa, että muutoksella tulee lisäämään raportointia konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa.
• Muutokset standardiin IAS 21 Valuuttakurssien muutosten vaikutukset: Vaihdettavuuden puute. Muutoksessa ohjeistetaan
tarkentamaan, milloin valuutta on vaihdettavissa, ja miten vaihtokurssi määritetään silloin, kun se ei ole. Muutokset astuvat
voimaan 1.1.2025. Konserni ei odota muutoksella olevan merkittävää vaikutusta.
• Muilla julkaistuilla standardeilla, standardien muutoksilla tai tulkinnoilla ei uskota olevan merkittävää vaikutusta
konsernitilinpäätökseen tai julkaistaviin tietoihin.
1.2 Johdon harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet ja arvioihin liittyvät epävarmuustekijät
Laadittaessa konsernitilinpäätöstä kansainvälisen tilinpäätöskäytännön periaatteiden mukaisesti, yhtiön johdolta edellytetään
arvioita, harkintaa ja oletuksia. Ne vaikuttavat taseessa raportointiajankohtana esitettäviin varoihin ja velkoihin, ehdollisten
varojen ja velkojen esittämiseen sekä tilikaudelta esitettäviin tuottoihin ja kuluihin. Näillä arvioilla, harkinnalla ja oletuksilla saattaa
olla merkittävä vaikutus konsernitilinpäätöksessä esitettäviin lukuihin. Arviot perustuvat kokemukseen ja lukuisiin muihin
oletuksiin, joiden uskotaan olevan asianmukaisia ja heijastavat johdon parhaita arvioita. Todellinen tulos ja ajoitus voivat poiketa
arvioista. Arvioita, harkintaa ja oletuksia tarkastellaan säännöllisesti ja päivitetään, mikäli olosuhteet muuttuvat, tai uusien tietojen
myötä. Alla esitetyt erät edustavat aiheita, joiden arvioihin liittyy eniten epävarmuutta tai jotka vaativat eniten harkintaa.
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet sekä käyttöoikeusomaisuuserät
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien kirjanpitoarvo arvioidaan jokaisena
raportointiajankohtana mahdollisen arvonalentumisen tunnistamiseksi. Jos arvonalentumiseen viittaavia tekijöitä ilmenee,
omaisuuserän kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään ja sitä verrataan sen kirjanpitoarvoon. Omaisuuserän kerrytettävissä
olevaksi rahamääräksi arvioidaan käypä arvo vähennettynä myynnistä aiheutuvilla kuluilla tai sitä korkeampi käyttöarvo.
Arvonalentuminen kirjataan, jos kirjanpitoarvo ylittää kerrytettävissä olevan rahamäärän. Käyttöarvo lasketaan diskontatun
rahavirran menetelmällä, joka on herkkä diskonttauskoron sekä odotettujen tulevien rahavirtojen muutoksille. Lisätietoja
arvonalentumistestauksessa käytettävistä tärkeimmistä oletuksista on liitteessä 2.3 Poistot ja arvonalentumiset.
Yhtiön johto uskoo, että määritetyt arvot ja taloudelliset vaikutusajat sekä taustalla olevat oletukset ovat riittävän tarkkoja,
vaikka erilaiset oletukset ja taloudelliset vaikutusajat saattavat vaikuttaa merkittävästi raportoituihin lukuihin. Yrityskaupan
yhteydessä käytetään ulkopuolista neuvonantajaa arvioimaan merkittävien aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden käypiä
arvoja ja avustamaan niiden taloudellisen vaikutusajan määrittämisessä.
Liikearvo
Jokaiselle rahavirtaa tuottavalle yksikölle tai niiden ryhmälle allokoitu liikearvo testataan vähintään kerran vuodessa.
Kerrytettävissä oleva rahamäärä on määritelty niin, että se on käypä arvo vähennettynä myynnistä aiheutuvilla kuluilla tai sitä
korkeampi käyttöarvo (diskontattujen rahavirtojen menetelmä). Arvonalentuminen kirjataan, mikäli kirjanpitoarvo on suurempi
kuin kerrytettävissä oleva rahamäärä. Diskontattujen rahavirtojen menetelmässä käytetään arvioita tulevista rahavirroista
jokaisessa rahavirtaa tuottavan yksikön tai niiden ryhmän raportointiyksikössä. Menetelmä sisältää muun muassa arvioita
tulevista hinnoista, tuotantotasoista, kustannuksista, markkinoiden kysynnästä ja tarjonnasta, investoinneista sekä oletuksen
keskimääräisestä painotetusta pääomakustannuksesta. Käytetty diskonttokorko vastaa parasta arviota keskimääräisestä
painotetusta pääomakustannuksesta.
Konserni on määritellyt vaihteluille herkimmät arviot ja oletukset, joiden muutokset voivat vaikuttaa olennaisesti
omaisuuserien, mukaan lukien liikearvon, arvostamiseen ja täten johtaa arvonalentumiseen. Arviot ja oletukset koskevat
odotettuja myyntihintoja, operatiivisia kustannuksia ja diskonttokorkoa. Lisätietoja arvonalentumistestauksessa käytettävistä
tärkeimmistä oletuksista esitetään liitteessä 2.3 Poistot ja arvonalentumiset.

|  | 38

Vuokrasopimukset
Arvioidessaan sopimuskautta ja sitä, sisältyykö siihen jatko- tai uusimisoptioita, konserni huomioi kaikki aiheelliset tosiasiat,
olosuhteet ja kannustimet, joilla voi olla vaikutus arvioon. Sopimuskauteen sisällytetään jatko- tai uusimisoptioita vain siinä
tapauksessa, että Stora Enso on kohtuullisen varma siitä, että se tulee hyödyntämään kyseistä optiota. Konserni suorittaa
uudelleenarvioinnin esimerkiksi olosuhteiden muuttuessa, saadessaan uutta tietoa tai sellaisen merkittävän tapahtuman
tapauksessa, johon vuokralle ottaja voi vaikuttaa ja jolla voi olla vaikutus arvioon. Lisätietoa käyttöoikeusomaisuuseristä
esitetään liitteessä 4.1 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet sekä käyttöoikeusomaisuuserät ja vuokrasopimusveloista liitteessä
5.3 Korolliset varat ja velat.
Biologiset hyödykkeet
Konsernilla on biologisia hyödykkeitä tytäryhtiöissä, yhteisissä toiminnoissa ja osakkuusyhtiössä. Biologiset hyödykkeet, kuten
kasvava puusto, arvostetaan käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla. Biologisten hyödykkeiden käypä
arvo lasketaan jatkuvien toimintojen diskontattujen rahavirtojen pohjalta, perustuen kestävään metsänhoitoon ja huomioiden
yhden syklin kasvupotentiaali. Diskontattuja rahavirtoja varten tarvitaan kasvua, puunkorjuuta, myyntihintaa, kustannuksia ja
diskonttokorkoa koskevia arvioita. Biologisten hyödykkeiden käypää arvoa määrittäessään, yhtiön johdon tulee tehdä arvioita
tulevista hintatasoista sekä myynti- ja kustannusnäkymistä. Metsää on myös analysoitava säännöllisesti, jotta voitaisiin arvioida
korjattavissa olevan puun määrä ja metsän nykyinen kasvuvauhti.
Lisätietoja Pohjoismaissa sijaitsevan metsäomaisuuden arvostukseen sovellettavista arvioista ja harkinnasta esitetään
seuraavassa luvussa ja lisätietoja pohjoismaisista sekä puuviljelmiin liittyvästä metsäomaisuudesta esitetään liitteessä 4.2
Metsäomaisuus.
Pohjoismaissa sijaitseva metsäomaisuus
Pohjoismaissa sijaitseva metsäomaisuuden käypä arvo määritetään markkinoihin perustuvaa lähestymistapaa soveltaen, joka
perustuu niillä alueilla tehtyihin metsätransaktioihin, joissa Stora Enson metsät sijaitsevat. Eri alueiden väliset markkinahinnat
vaihtelevat merkittävästi, ja arvostuksessa käytettävien markkinatransaktioiden kannalta oleellisten alueiden määrittely sisältää
harkintaa. Metsäomaisuuden arvostus perustuu markkinatiedontarjoajien toimittamiin yksityiskohtaisiin kauppatietoihin ja
hintatilastoihin. Markkinatransaktiotietoja oikaistaan Stora Enson metsäomaisuuden piirteiden ja luonteen huomioimiseksi sekä
tiettyjen ei-metsäomaisuuserien ja poikkeaviksi määriteltyjen transaktioiden poislukemiseksi. Arvostuksessa huomioidaan
metsäomaisuuden sijainti, hintataso ja kasvavan puuston volyymi. Muutoksilla transaktiohinnoissa ja kasvavan puuston
volyymikehityksellä on vaikutus metsäomaisuuden arvoon. Stora Enso soveltaa painotettuja kolmivuotisia keskimääräisiä
markkinatransaktiohintoja, joiden katsotaan sisältävän riittävän määrän transaktioita ja arvioidaan edustavan markkinaolosuhteita
raportointipäivänä.
Metsäomaisuuden arvo kohdistetaan biologisiin hyödykkeisiin ja metsämaahan. Metsäomaisuuden yhteenlasketun käyvän
arvon kohdistaminen perustuu tuottoihin perustuvaan lähestymistapaan, jossa odotettavissa olevien nettorahavirtojen erilliset
nykyarvot lasketaan sekä biologisille hyödykkeille että metsämaalle. Diskonttokorko määritetään koroksi, jolla
markkinatransaktiohintoihin perustuva arvostus vastaa biologisista hyödykkeistä ja metsämaasta muodostuvan koko
metsäomaisuuden yhteenlaskettua rahavirtaa. Kunkin komponentin nettorahavirrat sisältävät arviot tulevista korjuuvolyymeista,
myyntihintojen tasosta ja kulujen kehityksestä. Tarkempia tietoja esitetään liitteessä 4.2 Metsäomaisuus.
Rahoitusinstrumenttien käypä arvo
Jos rahoitusvarojen ja rahoitusvelkojen käypää arvoa ei voi määrittää suoraan julkisesti noteeratuista markkinahinnoista,
sovelletaan muita arvostusmenetelmiä, kuten diskontatun rahavirran menetelmää, transaktiokertoimia, Black-Scholes-mallia tai
Gordonin mallia. Tärkeimpiä arviointiperusteita ovat muun muassa tulevat rahavirrat, luottoriski ja volatiliteetti. Näitä tekijöitä
koskevien oletusten muutokset voivat vaikuttaa rahoitusinstrumenttien raportoituun käypään arvoon. Sijoitukset
noteeraamattomien yritysten, kuten Pohjolan Voima Oyj:n (PVO), vieraan pääoman ehtoisiin ja oman pääoman ehtoisiin
instrumentteihin muodostavat merkittävän osan konsernin varoista, ja ne edellyttävät johdolta arvioita. Näitä on käsitelty
tarkemmin liitteissä 4.4 Oman pääoman ehtoiset sijoitukset ja 5.1 Rahoitusriskien hallinta.
Tuloverot
Verosaamisia ja -velkoja tarkistetaan säännöllisin väliajoin ja kirjanpitoarvoa oikaistaan tarvittaessa. Laskennallisia verosaamisia
kirjataan vain siinä määrin kuin on todennäköistä, että niitä voidaan hyödyntää tulevien tilikausien verotettavaa tulosta vastaan,
riippumatta siitä, muodostuvatko verosaamiset jaksotuseroista vai verotappioista. Johdon arvion mukaan tulevia
veroseuraamuksia varten on tehty riittävät varaukset ajankohtaisten tietojen, olosuhteiden ja verolainsäädännön perusteella.
Mikäli veroasemaan liittyvät seikat kyseenalaistetaan tai ne lakkaavat olemasta voimassa, tulokset voivat olla erilaisia ja niillä voi
olla merkittävä vaikutus konsernitilinpäätöksessä raportoituihin lukuihin. Katso tarkempia tietoja liitteestä 2.5 Tuloverot.
Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet
Yhtiön eläkevastuun ja kulujen määrittäminen vaatii tiettyjen oletusten valitsemista. Vakuutusmatemaatikot käyttävät näitä
oletuksia laskiessaan kyseisiä vastuita. Oletuksiin sisältyvät muun muassa diskonttokorko, oletettu palkkatason nousu ja oletettu
elinikä. Riippumattomat vakuutusmatemaatikot määrittävät tuloslaskelmaan kuluksi kirjattavat summat. Jos todelliset tulokset
kuitenkin poikkeavat alkuperäisistä arvioista, erotus sekä oletusten tai muiden muuttujien mahdollisten muutosten vaikutus
kirjataan suoraan omaan pääomaan ja esitetään konsernin laajassa tuloslaskelmassa. Liitteessä 3.3 Työsuhteen päättymisen
jälkeisiin etuuksiin liittyvät velvoitteet on tarkempia tietoja eläkevastuulaskelmissa käytetyistä oletuksista.
Varaukset
Konserni on kirjannut varauksia tiedossa oleville ympäristö-, uudelleenjärjestely- ja muille velvoitteille, joihin liittyy lakisääteisiä tai
tosiasiallisia velvoitteita aikaisempien tapahtumien seurauksena. Varauksina kirjatut määrät perustuvat johdon parhaaseen
arvioon velvoitteen hoitamisen edellyttämistä kustannuksista. Näiden kustannusten ajankohdasta ja määrästä ei ole täyttä

|  | 39

varmuutta, joten toteutuneet kustannukset voivat poiketa merkittävästi alkuperäisestä arviosta. Varausten kirjanpitoarvoa
tarkastellaan säännöllisesti ja oikaistaan tarvittaessa huomioiden kustannusarvioissa, sääntelyssä, sovellettavissa tekniikoissa ja
olosuhteissa tapahtuneet muutokset. Tarkempia tietoja on liitteessä 4.9 Varaukset.
2 Taloudellinen tulos
2.1 Tiedot segmenteittäin
Laadintaperiaatteet
Stora Enson raportoitavia segmenttejä ovat Packaging Materials-, Packaging Solutions-, Biomaterials-, Wood Products- ja Forest-divisioonat sekä
Muut-segmentti. Toimintasegmentit heijastavat konsernin hallintorakennetta ja tapaa, jolla Stora Enson toimitusjohtaja, joka on vastuussa
resurssien allokoinnista sekä toimintasegmenttien suorituksen arvioinnista, tarkastelee säännöllisesti taloudellisia tietoja. Kustannukset, tuotot,
varat ja velat kohdistetaan toimintasegmenteille johdonmukaisesti. Toimintasegmenttien väliset liiketoimet perustuvat markkinaehtoihin, ja ne
eliminoidaan konsolidoinnin yhteydessä. Raportoitavien segmenttien toiminnot ovat:
Packaging Materials
Packaging Materials -divisioona on maailmanlaajuinen johtaja ja asiantuntija kierrätettävien pakkausten alalla, ja se tarjoaa
ensiluokkaisia pakkausmateriaaleja, jotka perustuvat neitseelliseen ja kierrätettyyn kuituun. Stora Enso auttaa asiakkaitaan
korvaamaan fossiilipohjaisia materiaaleja vähähiilisillä, uusiutuvilla ja kierrätettävillä vaihtoehdoilla elintarvike-, juoma- ja
kuljetuspakkauksissa. Divisioonalla on laaja valikoima pohjakartonkeja ja barrier-päällysteitä.
Packaging Solutions
Packaging Solutions -divisioona kehittää ja myy korkealaatuisia kuitupohjaisia pakkaustuotteita ja -palveluita. Stora Enson
pakkausratkaisuja käyttävät johtavat tuotemerkit useilla eri aloilla, kuten tuoretuotteissa, vähittäis- ja verkkokaupassa sekä
teollisuudessa. Divisioona tarjoaa asiakkailleen myös suunnittelu- ja vastuullisuuspalveluita ja tukee näin materiaalien käytön ja
logistiikan optimointia ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.
Biomaterials
Biomaterials-divisioonan liiketoimintamahdollisuudet perustuvat vahvasti tarpeeseen korvata fossiilipohjaisia ja muita
uusiutumattomia materiaaleja. Stora Enso hyödyntää kaikki puun jakeet kehittääkseen uusia biopohjaisia ratkaisuja erilaisiin
tuotesovelluksiin. Divisioonan pitkän aikavälin kasvu perustuu uusiin tuotteisiin ja innovaatioihin, kun taas sellu on edelleen
divisioonan liiketoiminnan perusta.
Wood Products
Wood Products -divisioona on Euroopan suurin sahatavaran valmistaja ja yksi johtavista maailmanlaajuista rakennusteollisuutta
palvelevista vastuullisten puupohjaisten ratkaisujen tuottajista. Divisioona tarjoaa myös ikkuna- ja ovikomponentteja sekä
tuotannon sivuvirroista valmistettuja tuotteita, kuten pellettejä lämmittämiseen.
Forest
Forest-divisioona vastaa puunhankinnasta Stora Enson Pohjoismaiden ja Baltian toiminnoille ja yritysasiakkaille. Se myös
hallinnoi konsernin metsäomaisuutta Ruotsissa ja 41 prosentin omistusosuutta Tornatorista, jonka metsät sijaitsevat valtaosin
Suomessa. Divisioonan toiminnot perustuvat kestävään metsänhoitoon suunnittelusta ja logistiikasta puunkorjuuseen ja metsän
uudistukseen.
Muut
Muut-segmentti sisältää myydyt paperiyksiköt myyntiprosessien loppuunsaattamiseen asti, uusien liiketoimintojen (mukaan
lukien Formed Fiber ja Selfly Stores) raportoinnin, Stora Enson omistusosuuden energiayhtiö Pohjolan Voimasta (PVO) sekä
konsernin jaetut palvelut ja hallinnon.
Lue lisää segmenttiraportoinnin muutoksista vuonna 2023 liitteessä 1.1 Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet. Vertailuluvut vuodelta
2022 on oikaistu.

|  | 40

Toimintasegmentit 2023

Milj. euroa | Packaging Materials | Packaging Solutions | Biomaterials | Wood Products | Forest | Muut | Eliminoinnit | Konserni
Ulkoinen liikevaihto | 4 362 | 1 066 | 1 363 | 1 453 | 989 | 162 | 0 | 9 396
Sisäinen liikevaihto | 195 | 11 | 223 | 127 | 1 501 | 801 | -2 859 | 0
Liikevaihto yhteensä | 4 557 | 1 077 | 1 587 | 1 580 | 2 490 | 964 | -2 859 | 9 396
Tuotteiden myynti |  |  |  |  |  |  |  | 9 317
Palvelujen myynti |  |  |  |  |  |  |  | 79
Liikevaihto yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 9 396
Liiketulos | -642 | 17 | -81 | -86 | 461 | -41 | 49 | -322
Nettorahoituskulut |  |  |  |  |  |  |  | -173
Tuloverot |  |  |  |  |  |  |  | 64
Tilikauden tulos |  |  |  |  |  |  |  | -431
Operatiiviset varat | 3 562 | 1 223 | 2 772 | 855 | 7 906 | 1 189 | -371 | 17 136
Verosaamiset |  |  |  |  |  |  |  | 166
Korolliset saamiset |  |  |  |  |  |  |  | 2 613
Myytävänä olevat omaisuuserät |  |  |  |  |  |  |  | 839
Varat yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 20 754
Operatiiviset velat | 1 059 | 195 | 321 | 238 | 549 | 505 | -358 | 2 508
Verovelat |  |  |  |  |  |  |  | 1 478
Korolliset velat |  |  |  |  |  |  |  | 5 209
Myytävänä oleviin omaosuuseriin liittyvät velat |  |  |  |  |  |  |  | 671
Velat yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 9 865
Muut erät |  |  |  |  |  |  |  |
Poistot/arvonalentumiset/ arvonalentumisten peruutukset | -805 | -74 | -297 | -67 | -21 | -38 | 0 | -1 303
Investoinnit | 636 | 161 | 162 | 51 | 29 | 15 | 0 | 1 054
Operatiivinen pääoma 1 | 3 243 | 1 028 | 2 451 | 617 | 7 358 | 684 | -13 | 15 368
Henkilöstö keskimäärin | 7 269 | 4 389 | 2 196 | 4 079 | 1 434 | 1 455 | 0 | 20 822

1 Sisältää myytävänä olevat omaisuuserät ja niihin liittyvät velat

|  | 41

Toimintasegmentit 2022

Milj. euroa | Packaging Materials | Packaging Solutions | Biomaterials | Wood Products | Forest | Muut | Eliminoinnit | Konserni
Ulkoinen liikevaihto | 5 257 | 704 | 1 798 | 2 058 | 848 | 1 014 | 0 | 11 680
Sisäinen liikevaihto | 239 | 23 | 382 | 137 | 1 671 | 1 136 | -3 589 | 0
Liikevaihto yhteensä | 5 496 | 727 | 2 180 | 2 195 | 2 519 | 2 150 | -3 589 | 11 680
Tuotteiden myynti |  |  |  |  |  |  |  | 11 521
Palvelujen myynti |  |  |  |  |  |  |  | 159
Liikevaihto yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 11 680
Liiketulos | 653 | -81 | 668 | 253 | 523 | 36 | -42 | 2 009
Nettorahoituskulut |  |  |  |  |  |  |  | -151
Tuloverot |  |  |  |  |  |  |  | -322
Tilikauden tulos |  |  |  |  |  |  |  | 1 536
Operatiiviset varat | 4 792 | 351 | 3 095 | 998 | 7 481 | 1 924 | -440 | 18 201
Verosaamiset |  |  |  |  |  |  |  | 85
Korolliset saamiset |  |  |  |  |  |  |  | 2 122
Myytävänä olevat omaisuuserät |  |  |  |  |  |  |  | 514
Varat yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 20 922
Operatiiviset velat | 1 265 | 146 | 299 | 280 | 518 | 574 | -377 | 2 704
Verovelat |  |  |  |  |  |  |  | 1 507
Korolliset velat |  |  |  |  |  |  |  | 3 972
Myytävänä oleviin omaosuuseriin liittyvät velat |  |  |  |  |  |  |  | 237
Velat yhteensä |  |  |  |  |  |  |  | 8 419
Muut erät |  |  |  |  |  |  |  |
Poistot/arvonalentumiset/ arvonalentumisten peruutukset | -287 | -62 | -110 | -59 | -50 | -67 | 0 | -635
Investoinnit | 363 | 36 | 121 | 87 | 35 | 59 | 0 | 701
Operatiivinen pääoma 1 | 3 527 | 205 | 2 796 | 718 | 6 963 | 1 660 | -63 | 15 806
Henkilöstö keskimäärin | 7 113 | 3 865 | 2 135 | 4 445 | 1 412 | 2 822 | 0 | 21 790
1 Sisältää myytävänä olevat omaisuuserät ja niihin liittyvät velat Vertailuluvut on oikaistu 29.3.2023 julkaistussa tiedotteessa kuvatulla tavalla.

Maantieteelliset tiedot

| Ulkoinen liikevaihto kohdemaan mukaan | Pitkäaikaiset varat maittain 1 | Investoinnit maittain 2
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Itävalta | 347 | 450 | 134 | 128 | 15 | 16
Baltian maat | 271 | 377 | 66 | 74 | 9 | 12
Tšekki | 189 | 231 | 193 | 198 | 8 | 41
Suomi | 664 | 759 | 2 872 | 2 729 | 587 | 311
Ranska | 299 | 449 | 2 | 2 | 0 | 0
Saksa | 862 | 1 208 | 34 | 53 | 9 | 10
Italia | 453 | 650 | 0 | 0 | 1 | 0
Alankomaat | 597 | 317 | 797 | 9 | 131 | 7
Puola | 511 | 733 | 407 | 379 | 30 | 35
Ruotsi | 1 111 | 1 071 | 7 127 | 6 837 | 174 | 173
Iso-Britannia | 344 | 444 | 8 | 0 | 0 | 0
Muu Eurooppa | 901 | 1 245 | 126 | 135 | 12 | 16
Eurooppa yhteensä | 6 548 | 7 934 | 11 767 | 10 543 | 975 | 623
Kiina (ml. Hongkong) | 991 | 1 125 | 43 | 1 044 | 15 | 25
Japani | 242 | 417 | 0 | 0 | 0 | 0
Uruguay | 33 | 31 | 1 543 | 1 580 | 35 | 31
Yhdysvallat | 302 | 397 | 0 | 32 | 0 | 0
Muut maat | 1 279 | 1 776 | 316 | 282 | 29 | 22
Yhteensä | 9 396 | 11 680 | 13 669 | 13 481 | 1 054 | 701
1 Pitkäaikaiset varat lukuun ottamatta myytävänä olevia omaisuuseriä, rahoitusinstrumentteja ja laskennallisia verosaamisia. 2 Ilman investointeja biologisiin hyödykkeisiin

2.2 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut
Laadintaperiaatteet
Tutkimus ja kehitys
Tutkimusmenot kirjataan kuluksi toteutumishetkellä, ja ne sisältyvät konsernin tuloslaskelmassa liiketoiminnan muihin kuluihin. Kehitysmenot
kirjataan niin ikään kuluksi toteutumishetkellä, jos ne eivät täytä kriteereitä, joiden perusteella ne voidaan kirjata aineettomiksi hyödykkeiksi IAS 38

|  | 42

-standardin mukaisesti, missä tapauksessa ne aktivoidaan aineettomina hyödykkeinä ja poistetaan niiden arvioituna taloudellisena
vaikutusaikanaan.
Saadut valtionavustukset
Aineellisten hyödykkeiden ostoon liittyvät valtionavustukset vähennetään hyödykkeen hankintahinnasta ja nettohankintameno aktivoidaan
taseeseen. Muut valtionavustukset kirjataan systemaattisesti tulona jaksoille, joilla niitä vastaava kustannus syntyy.
Ympäristösertifikaatit
Stora Enso on mukana vihreän energian tuotanto-ohjelmassa, jossa tietyille Euroopassa toimiville tehtaille myönnetään ympäristösertifikaatteja
tuotettujen vihreän energian megawattituntien perusteella. Saadut ympäristösertifikaatit arvostetaan myöntämispäivän markkinahintaan ja
kirjataan ainoastaan taseeseen. Näin ollen, markkinahinnan muutoksella ei ole tulosvaikutusta ja tuotto kirjataan ainoastaan sertifikaattien
myyntien yhteydessä.
Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liiketoiminnan muut tuotot |  |
Allokoidut päästöoikeudet ja myyntivoitot | 145 | 177
Ympäristösertifikaattien myynti | 12 | 10
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntivoitot | 44 | 4
Konserniyritysten ja liiketoimintojen myyntivoitot | 52 | 18
Noteeraamattomien osakkeiden osingot ja myyntivoitot | 1 | 1
Vakuutuskorvaukset | 8 | 10
Kertyneiden muuntoerojen tuloutus | 0 | 5
Saadut valtionavustukset | 40 | 16
Muut 1 | 76 | 85
Yhteensä | 378 | 326

1 Sisältää vuokratuotot, muiden kuin suojauslaskennan kohteena olevien johdannaisten käyvän arvon muutokset ja muut erät. Johdannaisia käsitellään tarkemmin liitteessä 5.4
Johdannaiset.

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liiketoiminnan muut kulut |  |
Vuokrasopimuskulut | 43 | 40
Luottotappiot, netotettuina peruutuksilla | 9 | 13
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntitappiot | 4 | 0
Konserniyritysten ja liiketoimintojen myyntitappiot | 19 | 26
Kertyneiden muuntoerojen tuloutus | 56 | 52
Varausten muutokset tuloslaskelmassa | 94 | 31
Muut 1 | 414 | 431
Yhteensä | 638 | 594
1 Sisältää kuluja liittyen muun muassa konsultointiin ja muihin palveluihin, IT ja tietoliikenteeseen, kiinteistöihin ja hallintoon, tilintarkastukseen, koulutukseen, matkustamiseen, vakuutuksiin, sakkoihin ja operatiivisiin velkoihin liittyviin valuuttakurssieroihin.
Materiaalit ja palvelut | 2023 | 2022
Päästöoikeuksien käyttö | 82 | 112

Konserni kirjasi liiketoiminnan muihin tuottoihin 145 (177) milj. euroa päästöoikeuksista. Myydyistä päästöoikeuksista saadut tulot
olivat yhteensä 75 (59) milj. euroa. Materiaaleihin ja palveluihin kirjattiin 82 (112) milj. euron kulu, joka liittyy tuotannon
hiilidioksidipäästöjen kustannukseen. Lisätietoa päästöoikeuksista esitetään liitteessä 4.5 Päästöoikeudet ja muut pitkäaikaiset
varat. Ympäristösertifikaattien myynnistä saadut tulot olivat yhteensä 12 (10) milj. euroa.
Vuokrasopimuskulut sisältävät lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyviä kuluja 12 (12) milj. euroa, vähäisiä omaisuuseriä
koskevia vuokrasopimuksia 26 (21) milj. euroa ja muuttuvia vuokria 2 (2) milj. euroa, joita ei sisällytetä vuokrasopimusvelan
arvoon. Vuokrasopimuskulut sisältävät myös vuokrasopimuksiin sisältyviä palvelumaksuja, joita ei sisällytetä
vuokrasopimusvelan arvoon.
Vuonna 2023 kirjattiin 98 (89) milj. euroa tutkimus- ja kehityskuluja.
Tilintarkastajan palkkiot ja palvelut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Tilintarkastuspalkkiot | 4 | 4
Palkkiot oheispalveluista | 0 | 0
Palkkiot veropalveluista | 0 | 0
Muut palkkiot | 0 | 0
Yhteensä | 5 | 4

Konsernin tilintarkastus- ja neuvontapalkkiot päävastuulliselle tilintarkastajalle PwC:lle olivat 5 (4) milj. euroa.
Tilintarkastuspalkkiot liittyvät tilinpäätöksen lakisääteiseen tilintarkastukseen tai siihen läheisesti liittyviin tavanomaisiin
palveluihin. Palkkiot tilintarkastuksen oheispalveluista liittyvät varmennuspalveluihin ja muihin palveluihin, jotka liittyvät
kohtuudella tilintarkastuksen tai tilinpäätöksen läpikäynnin suorittamiseen.

|  | 43

2.3 Poistot ja arvonalentumiset
Laadintaperiaatteet
Poistot ja arvonalentumiset
Poistot aloitetaan, kun omaisuuserä on tarkoituksensa mukaisessa paikassa ja toimintavalmiudessa. Poistot lopetetaan, kun omaisuuserästä
luovutaan tai kun se luokitellaan myytävänä olevaksi. Poistoja ei lopeteta, mikäli omaisuuserälle ei väliaikaisesti ole käyttöä. Aineellisten ja
aineettomien omaisuuserien hankintameno kirjataan kuluksi tasapoistoin taloudellisena käyttöaikanaan. Omaisuuserien taloudelliset käyttöajat
tarkistetaan vuosittain. Mikäli omaisuuserästä luovutaan alle sen kirjanpitoarvon, myyntitappio kirjataan arvonalennuksena kuluksi sille kaudelle,
jolla luotettava arvio myyntitappiosta on saatavilla, viimeistään kun sitova myyntisopimus allekirjoitetaan. Käyttöoikeusomaisuuserät poistetaan
tasapoistomenetelmällä sopimuksen alkamispäivästä joko käyttöoikeusomaisuuserän taloudellisen vaikutusajan päättymiseen tai vuokrakauden
loppuun mennessä, sen mukaan kumpi näistä on aikaisempi.
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien kirjanpitoarvo arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä mahdollisen
arvonalentumisen tunnistamiseksi. Liikearvoa testataan vuosittain. Jos arvonalentumiseen viittaavia tekijöitä ilmenee, arvioidaan omaisuuserän
kerrytettävissä olevaksi rahamääräksi käypä arvo vähennettynä myyntikuluilla tai sitä korkeampi käyttöarvo. Arvonalentuminen kirjataan, jos
kirjanpitoarvo ylittää kerrytettävissä olevan rahamäärän.
Aikaisemmin tehty arvonalentumiskirjaus perutaan, jos kerrytettävissä olevan rahamäärän määrittämiseen käytetyissä arvioissa on tapahtunut
muutos. Arvonalentumiskirjauksen peruuttaminen ei kuitenkaan saa johtaa korkeampaan kirjanpitoarvoon kuin taseessa olisi ollut, jos
arvonalentumista ei olisi aikaisempina vuosina kirjattu. Liikearvosta tehtyä arvonalentumista ei kuitenkaan peruta.
Aineettomille ja aineellisille hyödykkeille sekä käyttöoikeusomaisuuserille tehdään arvonalentumistestejä rahavirtaa tuottavan yksikön tasolla,
kun taas liikearvon yhteydessä arvonalentumistestit tehdään rahavirtaa tuottavissa yksiköissä tai yksiköiden ryhmässä matalimmalla tasolla, jolla
ryhmän liikearvoa seurataan konsernin sisäisessä johtamisessa.
Poistot ja arvonalentumiset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Poistot |  |
Aineettomat hyödykkeet | 41 | 24
Rakennukset ja rakennelmat | 76 | 81
Koneet ja kalusto | 349 | 371
Käyttöoikeusomaisuuserät | 59 | 50
Muut aineelliset hyödykkeet | 8 | 8
Yhteensä | 533 | 533
Arvonalentumiset |  |
Liikearvo | 85 | 11
Aineettomat hyödykkeet | 24 | 1
Rakennukset ja rakennelmat | 134 | 25
Koneet ja kalusto | 494 | 75
Käyttöoikeusomaisuuserät | 33 | 0
Muut aineelliset hyödykkeet | 6 | 2
Yhteensä | 776 | 114
Arvonalentumisen peruutus |  |
Koneet ja kalusto | -6 | -7
Yhteensä | -6 | -7
Myyntivoitot/-tappiot |  |
Voitot omaisuuserien myynnistä | 0 | -10
Tappiot omaisuuserien myynnistä | 0 | 4
Yhteensä | 0 | -5
Poistot ja arvonalentumiset | 1 303 | 635

Arvonalentumistestaus
Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä oleva rahamäärä on määritelty niin, että se on käypä arvo vähennettynä
myynnistä aiheutuvilla kuluilla tai sitä korkeampi käyttöarvo. Käyttöarvon laskenta perustuu hallituksen ja ylemmän johdon
hyväksymiin talousarvioissa oleviin rahavirtaennusteisiin. Veroja edeltävien diskonttokorkojen laskennassa kutakin
rahavirtayksikköä varten otetaan huomioon rahavirtayksikön toimintaympäristö sekä sen maan verotus ja riskiprofiili, missä
rahavirta syntyy. Liikearvon arvonalentumistestausta koskevassa taulukossa on eritelty liikearvon arvonalentumistestauksessa
käytettävät veroja edeltävät diskonttokorot. Samanlaisia diskonttokorkoja käytetään muiden aineettomien ja aineellisten
hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien arvonalentumistestauksessa.
Seuraavia oletuksia käytettiin laskettaessa kunkin rahavirtaa tuottavan yksikön käyttöarvoa:
• arviot myyntihinnoista perustuvat sisäisten ja ulkoisten asiantuntijoiden analyyseihin
• rahavirrat ja diskonttokorot ovat määritelty nimellismääräisinä
• nykyinen kulurakenne pysyy muuttumattomana
• liikearvon testauksessa käytettiin viiden vuoden ajanjaksoa, jonka jälkeinen ikuisuusarvo perustuu inflaatioperusteiseen
kasvuun
• aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien testauksessa ajanjakso oli hyödykkeen jäljellä
oleva taloudellinen vaikutusaika.
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien arvonalentumiset
Aineellisten hyödykkeiden ja muiden aineettomien hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien arvonalentumisia kirjattiin
vuonna 2023 yhteensä 691 (103) milj. euroa, joka aiheutui pääasiassa liiketoimintojen uudelleenjärjestelyistä, konserniyhtiöiden
myynnistä ja ennusteista, joiden mukaan näkymät ovat heikommat kuin aiemmin arvioitiin.
Vuonna 2023 arvonalentumiset liittyivät pääasiassa Biomaterials- ja Packaging Materials -divisiooniin. Biomaterials-
divisioonan 146 milj. euron arvonalentumiset koskivat rahavirtaa tuottavaa Nordic Mills -yksikköä ja liittyvät pääasiassa Sunilan

|  | 44

tehtaan selluntuotannon lopettamiseen sekä Uimaharjun tehtaaseen johtuen ennustetuista heikommista näkymistä verrattuna
aiempaan arvioon. Packaging Materials -divisioonan 490 milj. euron arvonalentumiset koskivat pääasiassa rahavirtaa tuottavaa
Containerboard Oulu -yksikköä, 228 milj, euroa, johtuen ennustetuista heikommista näkymistä verrattuna aiempaan arvioon, ja
Consumer Board China -yksikköä, 202 milj. euroa, liittyen yksikön mahdolliseen myyntiin ja perustuen käypään arvoon
vähennettynä myynnistä aiheutuvilla kuluilla, sekä 42 milj. euroa liittyen De Hoopin rahaa tuottavan yksikön sulkemiseen
Alankomaissa.
Vuonna 2022 arvonalentumiset liittyivät lähinnä konserniyhtiöiden myyntiin Venäjällä ja tehdasmyynteihin Paper-
divisioonassa. Venäjää koskevia arvonalentumisia kirjattiin 75 milj. euroa ja ne koskivat Wood Products -divisioonan Venäjän ja
Baltian, Packaging Solutions -divisioonan Corrugated Nordics- ja CEE- sekä Forest Operations -rahavirtaa tuottavia yksiköitä.
Paper-divisioonaan liittyen arvonalentumisia kirjattiin 22 milj. euroa ja ne koskivat News- ja Office -rahavirtaa tuottavia yksiköitä.
Myyntien seurauksena rahavirtaa tuottavat Wood Products Baltic- ja Russia-yksiköt eivät ole enää itsenäisiä rahavirtaa tuottavia
yksiköitä. Vuonna 2023 toteutettujen segmenttimuutosten takia Paper-divisioonaan ennen kuuluneet rahavirtaa tuottavat News-
ja Office-yksiköt raportoidaan osana Muut-segmenttiä.
Liikearvon alentumiset
Vuonna 2023 rahavirtaa tuottavassa yksikössä Anjala kirjattiin 28 milj. euron liikearvon alentuminen, ja De Hoop -rahavirtaa
tuottavassa yksikössä 13 milj. euroa, jotka olivat pääasiassa Packaging Materials -divisioonan uudelleenjärjestelyjen seurausta.
Lisäksi Biomaterials-divisioonan Nordic M ills -rahavirtaa tuottavassa yksikössä kirjattiin 44 milj. euron liikearvon
arvonalentuminen johtuen ennustetuista heikommista näkymistä verrattuna aiempaan arvioon.
Rahavirtaa tuottavissa News- ja Office-yksiköissä kirjattiin 11 milj. euron liikearvon alentuminen vuonna 2022 Paper-
divisioonassa tehtyjen myyntien seurauksena. Vuonna 2023 toteutettujen segmenttimuutosten takia Paper-divisioonaan aiemmin
kuuluneet rahavirtaa tuottavat News- ja Office-yksiköt raportoidaan osana Muut-segmenttiä.
Olennaisimmat liikearvoa sisältävät rahavirtaa tuottavat yksiköt

| 2023 | 2022
Milj. euroa | Liikearvo vuoden lopussa 1 | Veroja edeltävä diskonttokorko | Liikearvo vuoden lopussa | Veroja edeltävä diskonttokorko
Packaging Solutions - Western Europe | 277 | 9,3 % | 0 | —
Wood Products - Southern Europe | 110 | 11,8 % | 111 | 9,9 %
Biomaterials - Nordic Mills | 0 | 10,1 % | 45 | 8,2 %
Muut rahavirtaa tuottavat yksiköt 1 | 119 |  | 88 |
Yhteensä | 505 |  | 244 |

1 Liikearvo pois lukien myytävänä olevat omaisuuserät
Käyttöarvon (value in use) laskelma on erittäin herkkä diskonttokoron, myyntihintojen ja kustannusten muutoksille.
Herkkyysanalyysillä laskettiin määrät, joilla keskeiselle oletukselle käytetyn arvon pitää muuttua, jotta yksikön kerrytettävissä
oleva rahamäärä olisi yhtä suuri kuin sen kirjanpitoarvo, niissä konsernin rahavirtaa tuottavissa yksiköissä, joissa mahdollinen
muutos keskeiseen oletukseen saattaisi johtaa arvonalentumisen kirjaamiseen. Mikään jokseenkin mahdollinen muutos
laskennan keskeisissä oletuksissa ei johtaisi arvonalentumisen kirjaamiseen 2023.

Yhteenveto arvonalentumisista ja arvonalentumisten peruutuksista divisioonittain

Milj. euroa | 2023 | 2022
Packaging Materials | 530 | 0
Packaging Solutions | 5 | 36
Biomaterials | 190 | 0
Wood Products | 20 | 10
Forest | 1 | 31
Muut | 23 | 28
Yhteensä (arvonalentuminen + / arvonalentumisen peruutus -) | 770 | 107

2.4 Rahoituserät
Laadintaperiaatteet
Nettorahoituserät muodostuvat nettokorkokuluista, kurssieroista sekä muista rahoitustuotoista ja -kuluista jotka aiheutuvat lähinnä korollisista
varoista ja veloista.

|  | 45

Rahoitustuotot ja -kulut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Rahoituserät tuloslaskelmassa |  |
Rahoitustuotot | 91 | 40
Rahoituskulut | -264 | -191
Yhteensä | -173 | -151
Jaottelu |  |
Korkokulut |  |
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista lainoista | -167 | -96
Rahavirran suojauksen ehdot täyttävien tehokkaiden suojausten korkokomponentti | 9 | -12
Vuokrasopimusvelkojen korkokulut | -23 | -17
Aktivoidut korot | 7 | 0
Korkotuotot jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista lainoista ja saamisista | 61 | 20
Korkokulut, netto | -113 | -105
Kurssierot |  |
Valuuttajohdannaiset | -12 | 8
Korolliset lainat, rahavarat , vuokrasopimusvelat ja muut | -10 | -10
Kurssierot, netto | -22 | -1
Muut rahoitustuotot | 6 | 2
Muut rahoituskulut |  |
Rahoitusmaksut | -28 | -8
Käyvän arvostuksen tappiot | 0 | -4
Korollisten varojen arvonalentumiskirjaukset | -11 | -30
Nettokorko etuuspohjaisten järjestelyiden vastuista | -5 | -3
Muut rahoituskulut, netto | -38 | -45
Yhteensä | -173 | -151

Johdannaisinstrumenttien tuotot ja kulut esitetään liitteessä 5.4 Johdannaiset.
Vuonna 2023 nettokorkokulut kasvoivat johtuen pääasiassa lainojen korkeammista koroista ja suuremmasta bruttovelasta.
Negatiivinen vaikutus kumoutui osittain lainojen ja saamisten korkeammasta korkotuotosta.
Vuoden aikana aktivoitujen korkokulujen määrä oli 7 (0) milj. euroa, ja ne liittyivät pääasiassa Oulun tehtaan
muutoshankkeeseen. Aktivoinnissa käytetty keskimääräinen korko oli 3,6 % (-).Taseeseen osana pitkäaikaista velkaa
aktivoitavat pitkäaikaisten velkakirjojen liikkeeseenlaskukustannukset olivat 9 (6) milj. euroa. Vuoden aikana efektiivisen koron
menetelmällä tuloslaskelmaan kirjatut korot olivat 2 (2) milj. euroa.
Valuuttajohdannaisten k urssivoitot ja -tappiot liittyvät pääasiassa instrumentteihin, jotka arvostetaan tuloslaskelman kautta
käypään arvoon. Vuonna 2023 muut rahoitustuotot koostuvat pääosin käyvän arvostuksen voitoista, ja muut rahoituskulut liittyvät
käyttämättömiin luottolimiitteihin, takauksiin, sekä factoring ja supply chain financing -ohjelmiin. Korollisten varojen
arvonalentumiskirjaukset liittyvät saamisiin vuonna 2022 tapahtuneesta Venäjän liiketoimintojen myynnistä. Aihetta käsitellään
tarkemmin liitteessä 5.3 Korolliset varat ja velat.
2.5 Tuloverot
Laadintaperiaatteet
Konsernin verot sisältävät konserniyritysten verot, jotka perustuvat tilikauden verotettavaan tulokseen, sekä aikaisempien tilikausien veroihin
liittyvät oikaisut ja laskennallisten verojen muutokset. Verosaamisissa ja veroveloissa on huomioitu tuloveroihin mahdollisesti liittyvät
epävarmuudet.
Laskennalliset verot lasketaan taselähtöisen velkamenetelmän mukaan, jolloin kaikista omaisuuserien ja velkojen kirjanpito- ja verotusarvojen
väliaikaisista eroista lasketaan nettovaikutus kulloinkin voimassa olevia tai voimaan tulevia verokantoja käyttäen. Laskennallisia veroja ei kirjata
liiketapahtuman yhteydessä syntyvästä alkuperäisestä liikearvosta eikä omaisuuserän tai velkojen alkuperäisestä kirjaamisesta, kun kyseessä ei
ole liiketoimintojen yhdistäminen eikä liiketapahtuma transaktiohetkellä vaikuta kirjanpidon tulokseen tai verotettavaan tulokseen. Laskennallinen
vero kirjataan liiketoimille, joissa alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä syntyvien vähennyskelpoisten ja veronalaisten väliaikaisten erojen määrä
on yhtä suuri. Laskennalliset verosaamiset pienentävät verotettavasta tulosta maksettavia tuloveroja tulevina vuosina. Laskennallisia
verosaamisia kirjataan vain siinä määrin kuin on todennäköistä, että niitä voidaan hyödyntää tulevien tilikausien verotettavaa tulosta vastaan,
riippumatta siitä, muodostuvatko verosaamiset jaksotuseroista vai verotappioista.
Verokulu

Milj. euroa | 2023 | 2022
Tilikauden verot | -54 | -196
Laskennalliset verot | 119 | -126
Tuloverot yhteensä | 64 | -322

|  | 46

Efektiivisen tuloverokannan täsmäytyslaskelma

Milj. euroa | 2023 | 2022
Tulos ennen veroja | -495 | 1 858
Verot kunkin maan verokannan mukaan 1 | 121 | -337
Vähennyskelvottomat kulut ja verovapaat tulot 2 | -10 | -15
Laskennallisten verosaamisten arvostus | -60 | 15
Verot aiemmilta tilikausilta | -3 | 2
Muutokset verokannoissa ja verolaeissa | -1 | 0
Osakkuusyhtiöiden tulos | 27 | 44
Muut | -10 | -31
Tuloverot yhteensä | 64 | -322
Efektiivinen veroaste | 13,0 % | 17,3 %
Lakisääteinen verokanta (yhdistetty) | 24,5 % | 18,2 %

1 Sisältää 22 milj. euron vaikutuksen maista, joissa on määräaikainen verovapaus, sekä veroeduista vuonna 2023, ja 55 milj. euron määräaikaisen verovapauden ja muiden veroetujen
vaikutuksen vuonna 2022.
2 12 milj. euron vähennyskelvottomien kulujen veroarvo on netotettu 3 milj. euron verovapaata tuloa vastaan vuonna 2023, ja 16 milj. euron vähennyskelvottomien kulujen veroarvo on
netotettu 1 milj. euron verovapaata tuloa vastaan vuonna 2022.
Lakisääteinen verokanta edustaa Stora Enson toimintamaiden lakisääteisten verokantojen painotettua keskiarvoa.
Muutos laskennallisissa veroissa vuonna 2023

Milj. euroa | Arvo 1.1. 2023 | Tuloslaskelma | Muut laajan tuloksen erät | Yritysostot/- myynnit | Muuntoerot | Arvo 31.12. 2023
Metsäomaisuus | -1 267 | -54 | 9 | 0 | -4 | -1 315
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | -123 | 58 | 0 | -60 | -3 | -128
Rahoitusinstrumentit | -10 | -2 | -1 | 0 | 0 | -12
Verottamattomat varat | -85 | 77 | 0 | 0 | 2 | -6
Eläkkeet ja varaukset | 26 | -3 | 9 | 0 | 1 | 34
Vahvistetut verotappiot ja verohyvitykset | 74 | 40 | 0 | 0 | -2 | 112
Muut laskennalliset verot | 15 | 2 | 0 | -2 | 1 | 17
Yhteensä | -1 370 | 119 | 18 | -62 | -4 | -1 299
Oman pääoman suojaus ja nettosijoituslainat (kertyneet muuntoerot) |  | 0 | 0 |  |  |
Rahavirran suojaukset |  | 0 | 0 |  |  |
Laskennallisten verojen muutos |  | 119 | 18 | -62 | -4 |
Verosaamiset 1 | 74 |  |  |  |  | 134
Verovelat 1 | -1 443 |  |  |  |  | -1 433

1 Laskennalliset verosaamiset ja -velat on netotettu IAS 12:n mukaisesti.
Muutos laskennallisissa veroissa vuonna 2022

Milj. euroa | Arvo 1.1. 2022 | Tuloslaskelma | Muut laajan tuloksen erät | Yritysostot/- myynnit 1 | Muuntoerot | Arvo 31.12. 2022
Metsäomaisuus | -1 268 | -43 | -53 | 0 | 97 | -1 267
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | -103 | -44 | 0 | 17 | 7 | -123
Rahoitusinstrumentit | 1 | -3 | -8 | 0 | 0 | -10
Verottamattomat varat | -80 | -16 | 0 | 4 | 7 | -85
Eläkkeet ja varaukset | 58 | -1 | -25 | -4 | -2 | 26
Vahvistetut verotappiot ja verohyvitykset | 107 | -34 | 0 | 0 | 1 | 74
Muut laskennalliset verot | -2 | 19 | 0 | -2 | 0 | 15
Yhteensä | -1 287 | -122 | -86 | 15 | 110 | -1 370
Oman pääoman suojaus ja nettosijoituslainat (kertyneet muuntoerot) |  | -3 | 3 |  |  |
Laskennallisten verojen muutos |  | -125 | -83 | 15 | 110 |
Verosaamiset 2 | 143 |  |  |  |  | 74
Verovelat 2 | -1 430 |  |  |  |  | -1 443

1 Sisältää myytävänä olevaksi luokitellut omaisuuserät.
2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat on netotettu IAS 12:n mukaisesti.
Laskennallisia verosaamisia kirjataan vain siinä määrin kuin konsernin arvioiden mukaan on todennäköistä, että niitä voidaan
hyödyntää tulevien tilikausien verotettavaa tuloa vastaan.
Kirjaamattomat laskennalliset verosaamiset vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista olivat 50 (50) milj. euroa. Näille eroille ei
ole erääntymispäivää. Veronalaiset väliaikaiset erot, jotka liittyvät sijoituksiin tytäryhtiöissä, sivuliikkeissä ja osakkuusyhtiöissä
sekä osuuksiin yhteisissä toiminnoissa ja joiden laskennallisia verovelkoja ei ole kirjattu, olivat yhteensä 428 (367) milj. euroa.

|  | 47

Verotappiot

| Vahvistetut verotappiot | Kirjatut veroarvot | Kirjaamattomat veroarvot
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Vanhenee viiden vuoden kuluessa | 88 | 359 | 9 | 5 | 13 | 72
Vanhenee viiden vuoden jälkeen | 326 | 100 | 60 | 9 | 6 | 14
Ei vanhene | 1 213 | 1 173 | 42 | 58 | 219 | 198
Yhteensä | 1 626 | 1 633 | 111 | 73 | 237 | 283

Vuoden 2023 lopussa konsernilla oli 259 milj. euroa Suomeen kohdistuvia verotappioita ja näistä tappioista on kirjattu 52 milj.
euron suuruinen laskennallinen verosaaminen. Vuoden 2022 lopussa konsernilla ei ollut merkittäviä Suomeen kohdistuvia
verotappioit a.
Epävarmat veropositiot
Tilinpäätöspäivänä oli avoinna useita keskeneräisiä verotarkastuksia eri maissa. Verotarkastuksista ei odoteta seuraavan
sellaisia merkittäviä veroja, joita ei olisi jo kirjattu.
OECD:n Pilari 2 -mallisäädösten vaikutus
Konserni kuuluu OECD:n Pilari 2 -mallisäädösten piiriin 1.1.2024 alkaen. Konsernilla ei ollut sääntelyyn liittyviä verovelvoitteita
tilikaudella 2023. Konserni soveltaa Pilari 2 -tuloveroihin liittyvää, IAS 12 -standardin muutoksissa säädettyä helpotusta, joka
koskee laskennallisten verosaamisten ja -velkojen kirjaamista ja julkaisua.
Konserni on tehnyt alustavan arvion säädösten vaikutuksista. Pilari 2 -säädöksen vähimmäisvero saattaa olla sovellettavissa
osaan konsernin Uruguayn toimintoja. Lainsäädännön vaikutuksen konsernin efektiiviseen veroasteeseen odotetaan vaihtelevan
vuodesta toiseen, ja konserni arvioi lyhyen aikavälin vuotuisen verovaikutuksen olevan 0–15 milj. euroa. Arviot perustuvat
nykykäsitykseen uusien sääntöjen tulkinnasta.
2.6 Osakekohtainen tulos
Laadintaperiaatteet
Emoyhtiön omistajille kohdistuva osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla tilikauden tulos keskimääräisellä painotetulla osakemäärällä, jota
laskettaessa on vähennetty konsernin hallussa kulloinkin olevat omat osakkeet. Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos lasketaan
oikaisemalla keskimääräistä painotettua osakemäärää lisättynä laimentamattomien potentiaalisten kantaosakkeiden, kuten osakeperusteisten
maksujen osakkeiden, laimennusvaikutuksella.
Osakekohtainen tulos

| 2023 | 2022
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. euroa | -357 | 1 550
Osakemäärä (painotettu keskiarvo, A- ja R-osakkeet) | 788 619 987 | 788 619 987
Osakekannustimet (painotettu keskiarvo) | 1 094 121 | 771 150
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakemäärä (painotettu keskiarvo) | 789 714 108 | 789 391 137
Laimentamaton osakekohtainen tulos, euroa | -0,45 | 1,97
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos, euroa | -0,45 | 1,96

3 Henkilöstön palkitseminen
3.1 Henkilöstökulut
Henkilöstökulut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Palkat ja palkkiot | 962 | 996
Eläkekulut | 147 | 152
Osakeperusteiset maksut | 4 | 8
Muut pakolliset henkilöstökulut | 139 | 140
Muut vapaaehtoiset henkilöstökulut | 23 | 20
Yhteensä | 1 275 | 1 315

Eläkekulut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Etuuspohjaiset järjestelyt | 7 | 5
Maksupohjaiset järjestelyt | 140 | 146
Yhteensä | 147 | 152

Keskimääräinen henkilöstömäärä vuonna 2023 oli 20 822 (21 790). Eläkekulut on eritelty tarkemmin liitteessä 3.3 Työsuhteen
päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät velvoitteet.

|  | 48

Vuonna 2023 osakeperusteisista kannustinjärjestelmistä kirjatut kulut olivat 4 (8) milj. euroa. Osakeperusteiset maksut
koostuvat osakekannustimista , joita on käsitelty tarkemmin liitteessä 3.4 Henkilöstön palkitsemisjärjestelmät. Johtoryhmän ja
hallituksen palkkiot on esitetty liitteessä 3.2 Hallituksen ja johdon palkkiot.
3.2 Hallituksen ja johdon palkkiot
Hallituksen ja valio- ja toimikuntien palkkio t

| 2023 | 2022 |
Tuhatta euroa (ennen veroja) | Rahana maksetut | Osakkeina maksetut 1 | Yhteensä 4 | Yhteensä | Jäsenyydet valiokunnissa
Hallituksen jäsenet 31.12.2023 |  |  |  |  |
Kari Jordan, puheenjohtaja | 135 | 85 | 220 | 86 | People and Culture, nimitys 2,3
Håkan Buskhe, varapuheenjohtaja | 77 | 48 | 125 | 122 | People and Culture, nimitys 2,3
Elisabeth Fleuriot | 64 | 33 | 97 | 94 | Talous ja tarkastus
Helena Hedblom | 55 | 33 | 88 | 86 | Vastuullisuus ja yritysetiikka
Astrid Hermann | 64 | 33 | 97 | — | Talous ja tarkastus
Christiane Kuehne | 60 | 33 | 93 | 90 | Vastuullisuus ja yritysetiikka
Antti Mäkinen | 55 | 33 | 88 | 214 | People and Culture
Richard Nilsson | 71 | 33 | 104 | 101 | Talous ja tarkastus
Entiset hallituksen jäsenet |  |  |  |  |
Hock Goh (16.3.2023 asti) | — | — | — | 94 | Talous ja tarkastus
Hans Sohlström (18.9.2023 asti) | 55 | 33 | 88 | 86 | Vastuullisuus ja yritysetiikka
Hallituksen palkkiot yhteensä 1 | 636 | 364 | 1 000 | 972 |
1 40 % hallituksen palkkioista, pois lukien valiokuntien palkkiot, maksettiin vuonna 2023 markkinoilta ostettuina Stora Enson R-osakkeina, jotka jakautuivat seuraavasti: puheenjohtaja 7 326 R-osaketta, varapuheenjohtaja 4 136 R-osaketta ja muut jäsenet 2 839 R-osaketta kukin. Konsernilla ei ole hallituksen jäsenten palkkioksi saamien osakkeiden hallussa pitämistä koskevaa virallista ohjeistusta. 2 Stora Enson varsinainen yhtiökokous nimitti vuonna 2016 osakkeenomistajien nimitystoimikunnan toimimaan, kunnes toisin päätetään. Osakkeenomistajien nimitystoimikunnassa on työjärjestyksen mukaisesti neljä jäsentä: hallituksen puheenjohtaja, hallituksen varapuheenjohtaja ja kaksi muuta jäsentä, jotka nimittää vuosittain 31.8. osakasluettelon mukaiset kaksi suurinta osakkeenomistajaa (kumpikin yhden). Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäsenille ei makseta erillistä palkkiota. 3 Nimitystoimikunnan puheenjohtaja on FAM AB:n nimittämä Marcus Wallenberg. Jouko Karvinen on Solidium Oyj:n nimittämä osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäsen. Kari Jordan ja Håkan Buskhe valittiin osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan hallituksen puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana. 4 Yhtiö maksaa tämän lisäksi yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti varainsiirtoveron jokaisen jäsenen osakehankinnasta, mikä katsotaan myös verotettavaksi tuloksi.

Stora Enson varsinainen yhtiökokous on nimittänyt osakkeenomistajien nimitystoimikunnan toimimaan, kunnes toisin päätetään,
ja valmistelemaan vuosittain yhtiökokoukselle ehdotuksia, jotka liittyvät hallituksen jäsenten lukumäärään, hallituksen
puheenjohtajaan, varapuheenjohtajaan ja jäseniin, hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja jäsenten palkitsemiseen ja
hallituksen valiokuntien puheenjohtajien ja jäsenten palkitsemiseen.
Hallituksen osakeomistukset 31.12. 2023

| Osakkeiden määrä (suora ja epäsuora omistus)
| A | R
Hallituksen jäsenet 31.12.2023 |  |
Kari Jordan, puheenjohtaja |  | 9 012
Håkan Buskhe, varapuheenjohtaja |  | 12 069
Elisabeth Fleuriot |  | 32 868
Helena Hedblom |  | 6 356
Astrid Hermann |  | 2 839
Christiane Kuehne |  | 17 429
Antti Mäkinen |  | 19 415
Richard Nilsson 1 | 127 | 30 207
Osakkeiden määrä yhteensä | 127 | 130 195
1 Lähipiiri (puoliso) omistaa 127 A-sarjan ja 236 R-sarjan osaketta. |  |

Myös seuraavat henkilöt toimivat hallituksen jäseninä 2023

| Osakkeiden määrä hallituksen jäsenyyden päättyessä (suora ja epäsuora) | Hallituksen jäsenyyden päättymispäivä
Hock Goh | 34 782 | 16.3.2023
Hans Sohlström 1 | 16 535 | 18.9.2023
1 Lähipiiri (puoliso) omistaa osakkeista 179. |  |

Johtoryhmän palkat, palkkiot ja omistukset
Alla olevassa taulukossa esitetään johtoryhmän jäsenten vuoden aikana ansaitsemat palkat ja palkkiot, mukaan lukien osakkeet,
joiden tulokseen liittyvät ehdot ovat päättyneet, ja jotka on määrä lunastaa tulevana vuonna. Yhtiö suosittelee ja odottaa, että
toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsenet omistavat Stora Enson osakkeita ainakin yhden perusvuosipalkan arvoa vastaavan
määrän. Siksi on suositeltavaa, että palkkiona saatuja osakkeita ei myydä, ennen kuin tämä taso on saavutettu.
Johtoryhmän ansaitsemat palkat ja palkkiot vuonna 2023 olivat yhteensä 12 (15) milj. euroa. Johtokunnan jäsenten
kokonaismäärä oli 11 (11) vuoden 2023 lopussa.
Henkilökohtaisten eläkejärjestelyjensä mukaisesti johtoryhmän jäsenten on mahdollista jäädä eläkkeelle 65 vuoden iässä.
Eläkkeet ovat jäsenten kotimaiden lainsäädännön mukaisia. Johtoryhmän jäsenillä on kuuden kuukauden irtisanomisaika.
Irtisanomiskorvaus on vuoden palkka, jos irtisanojana on yhtiö.

|  | 49

People and Culture -valiokunta tarkasti ja vahvisti vuoden 2023 lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmiin ja vuosien 2021–2023
pitkän aikavälin kannustinjärjestelmiin liittyvät taloudellisten tavoitteiden tulokset. Hallitus hyväksyi tulokset tammikuussa 2024.
Liitteessä 3.4 Henkilöstön palkitsemisjärjestelmät on tarkempia tietoja Stora Enson johdon ja työntekijöiden
kannustinohjelmista ja palkitsemisjärjestelmistä.
Johtoryhmän palkkiot

| 2023 | 2022
Tuhatta euroa | Toimitusjohtaja 2 | Edellinen toimitusjohtaja 2 | Muut 3,6 | Johtoryhmä yhteensä | Toimitusjohtaja | Muut | Johtoryhmä yhteensä
Palkitseminen 1,5 |  |  |  |  |  |  |
Vuosipalkka | 290 | 669 | 3 656 | 4 615 | 953 | 4 802 | 5 755
Asumiskulut (toteutuneet) | — | — | 3 | 3 | 0 | 2 | 2
Muut etuudet | — | 26 | 263 | 289 | 32 | 272 | 304
Irtisanomiskorvaus | — | 933 | 300 | 1 233 | 0 | 0 | 0
Lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmät 4 | — | 157 | 1 024 | 1 181 | 845 | 2 167 | 3 012
Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmät 4 | — | 912 | 1 652 | 2 564 | 987 | 2 848 | 3 835
| 290 | 2 697 | 6 898 | 9 885 | 2 817 | 10 091 | 12 908
Eläkekulut |  |  |  |  |  |  |
Lakisääteiset eläkejärjestelyt | 48 | 428 | 920 | 1 396 | 477 | 1 154 | 1 631
Vapaaehtoiset eläkejärjestelyt | — | — | 730 | 730 | 0 | 933 | 933
| 48 | 428 | 1 650 | 2 126 | 477 | 2 087 | 2 564
Palkat ja palkkiot yhteensä | 338 | 3 125 | 8 548 | 12 011 | 3 294 | 12 178 | 15 472

1 Suomalainen hallinnointikoodi vaatii yhtiöitä raportoimaan sekä maksetut että erääntyvät palkkiot. Tämän vuoksi edellä olevassa taulukossa esitetyt luvut eivät ole suoraan
täsmäytettävissä määriin, jotka on kirjattu tuloslaskelmaan henkilöstökuluina ja jotka esitetään alla taulukossa Konsernin johtoryhmän palkkiot tuloslaskelmassa.
2 Toimitusjohtajan palkitseminen sisältää Hans Sohlströmin 18.9.2023 alkaen ja Annica Breskyn 18.9.2023 asti.
3 Summat sisältävät René Hansenin ansiot 4.5.2023 asti, Minna Björkmanin ansiot 30.9.2023 asti ja David Ekbergin ansiot 30.11.2023 asti, sekä Micaela Thorströmin ansiot 1.4.2023
alkaen ja Ad Smitin ansiot 1.12.2023 alkaen.
4 Summat liittyvät vuoden lopussa erääntyviin summiin, jotka maksetaan vuonna 2024. Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmien arvo on laskettu osakkeen 12,53 euron päätöskurssin
perusteella 29.12. 2023. Ohjelmassa ansaittavien osakepalkkioiden lopullinen arvo on riippuvainen osakkeen kurssista 1.3. 2024.
5 Palkitseminen raportoidaan vain siltä ajalta, jonka henkilöt olivat johtoryhmän jäseniä.
6 Johtoryhmän jäsenten palkkiot laskivat vuodesta 2022 vuoteen 2023 pääosin kannustinohjelmien suoritustulosten vuoksi. Vuonna 2023 johtoryhmän jäsenten määrä oli keskimäärin
10,40.
Johtoryhmän palkkiot tuloslaskelmassa

| 2023 | 2022
Tuhatta euroa | Toimitusjohtaja | Edellinen toimitusjohtaja | Muut | Johtoryhmä yhteensä | Toimitusjohtaja | Muut | Johtoryhmä yhteensä
Palkat ja muut lyhytaikaiset työsuhde-etuudet | 290 | 852 | 4 946 | 6 088 | 1 830 | 7 243 | 9 073
Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmät 1 | 137 | 432 | 1 245 | 1 814 | 714 | 1 581 | 2 295
Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet | 48 | 428 | 1 650 | 2 126 | 477 | 2 087 | 2 564
Yhteensä kirjattu tuloslaskelmaan | 475 | 1 712 | 7 841 | 10 028 | 3 021 | 10 911 | 13 932
1 Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmiin liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan niiden kolmen vuoden syntymisajanjaksolla perustuen osakkeiden myöntämispäivän käypään arvoon sekä arvioon annettavien osakkeiden määrästä ohjelman päättyessä.

Johtoryhmän jäsenet (pl. toimitusjohtaja)
Johdon lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmät
Vuonna 2023 johtoryhmän jäsenillä oli lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmiä, joiden suuruus oli enintään 70 % tai 80 % heidän
kiinteästä vuosipalkastaan. Kannustinpalkkiot maksetaan seuraavalla tilikaudella. Vuoden 2023 lyhyen aikavälin
kannustinjärjestelmän tavoitteista 80–100 % perustui taloudellisiin tavoitteisiin ja 0–20 % henkilökohtaisiin strategisiin
tavoitteisiin.
Johdon pitkän aikavälin kannustinjärjestelmät
Vuoden 2021 ohjelmassa on kolme yhden vuoden ansaintajaksoa, jotka kumuloituvat kolmen vuoden kuluttua. Vuoden 2022 ja
2023 ohjelmiin sisältyy tulosperusteisia mittareita, joilla on yksivuotinen, kolmen vuoden jälkeen kertyvä ansaintajakso sekä
kolmevuotisia ansaintajaksoja. Osakeperusteisten ohjelmien palkkiot suoritetaan yhdessä erässä kolmen vuoden ansaintajakson
päättymisen jälkeen, ja absoluuttinen enimmäismäärä on 100 % myönnettyjen osakkeiden määrästä. Vuoden 2021 ohjelma
liittyy ansaintajaksoon 2021–2023, vuoden 2022 ohjelma liittyy ansaintajaksoon 2022–2024 ja vuoden 2023 ohjelma liittyy
ansaintajaksoon 2023–2025. Ohjelmassa ansaittavat osakkeet ovat tulosperusteisia ja ansaitaan hallituksen People and Culture
-valiokunnan ehdottamien ja hallituksen hyväksymien tuloskriteerien perusteella.
Vuoden 2023 aikana käynnistettiin ohjelma, jossa johtoryhmän jäsenet, jotka olivat johtoryhmässä vuoden lopussa, voivat
saada 227 130 osakkeen arvoa vastaavan määrän ennen veroja olettaen, että kolmivuotisen ohjelman (2023–2025)
enimmäismäärään oikeuttavat tavoitteet saavutetaan. Annettavien osakkeiden toteutunut määrä on pienempi, sillä
verovelvoitteen määrää vastaava osuus osakkeista pidätetään tuloveron kattamiseksi.
Työsuorituksen käypä arvo, joka on saatu osakeperusteisen korvauksen vastineena, kirjataan maksutavan mukaisesti joko
käteisvaroina tai osakeperusteisesti maksettavana, kuten liitteessä 3.4 on kuvattu. Osakeperusteisesti maksettavan arvon osalta

|  | 50

on mahdollista, että toteutuneet kassavaikutteiset kulut eivät vastaa kirjanpidollisia kuluja, koska osakkeen hintaa ei päivitetä
osakkeiden luovutushetkellä. Johtoryhmän palkkiot -taulukossa olevat luvut koskevat henkilöitä, jotka ovat kuuluneet
johtoryhmään vuoden lopussa tai osan vuotta.
Vuoden 2021 ohjelman ansaintajakso päättyi tilikauden lopussa. Ohjelman palkkiot tullaan suorittamaan yhtenä eränä kolmen
vuoden jälkeen maaliskuussa 2024, riippuen taloudellisesta lisäarvosta (EVA) Stora Enso konsernille ja osakekohtaisesta
tuloksesta (EPS) Stora Enso konsernille. Tulosperusteisen osakeohjelman suoritustulos oli 89 %. Johdolle (johtoryhmän jäsenet
vuoden lopussa) maksettavaksi erääntyvien osakkeiden määrä vuoden 2023 aikana päättyneen tulosperusteisen osakeohjelman
perusteella oli 115 580 osaketta. Annettavien osakkeiden toteutunut määrä on pienempi, sillä verovelvoitteen määrää vastaava
osuus osakkeista pidätetään tuloveron kattamiseksi.
Toimitusjohtaja
Toimitusjohtaja – Hans Sohlström
Toimitusjohtaja aloitti Stora Enson palveluksessa ja työnsä toimitusjohtajana 18.9.2023. Toimitusjohtajalla on kuuden kuukauden
irtisanomisaika. Irtisanomiskorvaus on vuoden palkka, jos irtisanojana on yhtiö, mutta sopimukseen ei sisälly yhtiön hallinnassa
tapahtuvista muutoksista aiheutuvia maksuja. Toimitusjohtajan eläkejärjestely ja eläkeikä määräytyvät Suomen
työeläkejärjestelmän mukaisesti.
Toimitusjohtajan lyhyen aikavälin kannustinohjelma
Alkaen 18.9.2023, toimitusjohtaja on oikeutettu, seuraavan 12+12 kuukauden ajan, lyhyen aikavälin kannustinohjelmaan, jonka
perusteella toimitusjohtajalle maksetaan enintään 100 % kiinteästä vuosipalkasta kultakin 12 kuukauden jaksolta.
Toimitusjohtajan pitkän aikavälin kannustinohjelma
Kaksivuotinen tulosperusteinen kannustinohjelma alkoi 18.9.2023, ja sen lunastuspäivämäärä ajoittuu vuoden 2025 viimeiseen
neljännekseen. Toimitusjohtaja voi ansaita pitkän aikavälin kannustinjärjestelmän yhteydessä osakkeita 169 420 osakkeen
arvosta ennen veroja. Tulostavoitteet liittyvät taseeseen, pääomamenoihin, strategiaan ja vastuullisuuteen. Toimitusjohtaja ei ole
oikeutettu osallistumaan vuoden 2023–25 pitkän aikavälin kannustinohjelmaan tai muihin vuonna 2024 mahdollisesti alkaviin
pitkän aikavälin kannustinohjelmiin.
Edellinen toimitusjohtaja – Annica Bresky
Annica Bresky aloitti Stora Enson palveluksessa 1.5.2017 ja työskenteli konsernin toimitusjohtajana 1.12.2019–18.9.2023.
Hänellä oli kuuden kuukauden irtisanomisaika. Irtisanomiskorvaus on vuoden palkka, jos irtisanojana on yhtiö.
Irtisanomiskorvaus maksetaan vuonna 2024. Vuonna 2023 entinen toimitusjohtaja oli oikeutettu hallituksen vuosittain
vahvistamaan lyhyen aikavälin kannustinohjelmaan, joka oikeutti hänet enintään 100 % kiinteästä vuosipalkasta. Maksu on
suhteutettu työsuhteeseen aikavälillä tammikuusta syyskuuhun 2023. Entinen toimitusjohtaja oli osallisena vuosien 2021, 2022 ja
2023 osakeperusteisissa pitkän aikavälin kannustinohjelmissa. Kussakin ohjelmassa osakepalkkio maksetaan yhdessä erässä
kolmen vuoden ansaintakauden jälkeen. Näiden ohjelmien toteutunut arvo suhteutetaan maksettaessa aktiivisen työsuhteen
pituuteen.

|  | 51

Johtoryhmän osakkeet

Johtoryhmän jäsenet tilikauden lopussa | R-osakkeet 1 | Vuonna 2024 myönnettävät osakkeet 2 | Mahdolliset tulosperusteiset osakekannustimet 2025–2026 5 | Rajoitetut osakekannustimet 2024–2025 5
Hans Sohlström 6 | 100 799 | — | 169 420 | —
Seppo Parvi | 63 162 | 16 457 | 61 160 | —
Tobias Bäärnman | 4 196 | 9 892 | 25 980 | —
Johanna Hagelberg | 35 645 | 12 047 | 43 520 | —
Hannu Kasurinen | 52 736 | 19 961 | 57 810 | —
Katariina Kravi | 10 383 | 11 945 | 33 600 | —
Per Lyrvall 3 | 84 143 | 15 074 | 47 840 | —
Annette Stube | 9 054 | 11 218 | 31 570 | —
Ad Smit | — | — | 8 168 | 22 722
Micaela Thorström | — | 1 677 | 12 858 | 302
Lars Völkel | 16 477 | 17 309 | 51 280 | —
Yhteensä 4 | 376 595 | 115 580 | 543 206 | 23 024
1 Suora ja epäsuora omistus. Johtoryhmän jäsenillä ei ollut A-osakkeita. 2 Johtoryhmälle tässä merkityt osakkeet on esitetty ennen veroja niiden pitkän aikavälin kannustinohjelmien osalta, jotka päättyivät vuonna 2023 ja jotka on määrä maksaa 2024. Tulosperusteisen osakeohjelman suoritustulos oli 89 %, joka on määrä maksaa 2024 osin osakkeina ja osin rahana. Osa johtoryhmän jäsenistä omistaa vuonna 2023 päättyneisiin rajoitettuihin osakekannustinohjelmiin liittyviä osakkeita ja näiden ohjelmien osakkeet on määrä maksaa vuonna 2024. 3 Osakkeista 1 257 on lähipiirin (puoliso) 4 Yhtiö suosittelee ja odottaa, että johtoryhmän jäsenet omistavat Stora Enson osakkeita ainakin yhden perusvuosipalkan arvoa vastaavan määrän. Siksi on suositeltavaa, että palkkiona saatuja osakkeita ei myydä, ennen kuin tämä taso on saavutettu. 5 Johtoryhmälle tässä merkityt osakkeet on esitetty ennen veroja. Pitkän aikavälin kannustinohjelmat päättyvät vuosina 2024–2025 ja erääntyvät maksettavaksi 2025–2026. 6 Osakkeista 179 on lähipiirin (puoliso)

Myös seuraavat johtajat olivat johtoryhmässä vuonna 2023 | R-osakkeiden määrä tehtävästä luovuttaessa | Tulosperusteiset osakekannustimet johtoryhmän jäsenyyden päättyessä | Rajoitetut osakekannustimet johtoryhmän jäsenyyden päättyessä | Toiminut johtoryhmän jäsenenä asti
Annica Bresky | 52 594 | 79 197 |  | 17.9.2023
Minna Björkman | 2 344 | 16 508 | 1 122 | 30.9.2023
David Ekberg 1 | 8 830 | 37 820 |  | 30.11.2023
René Hansen 1 | 1 462 | 27 100 | 3 400 | 4.5.2023
1 Osakkeet, joita ei ole vielä ansaittu menetetään työsuhteen päättyessä

3.3 Työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät velvoitteet
Laadintaperiaatteet
Työsuhde-etuudet
Konsernilla on eri puolilla maailmaa useita maksupohjaisia ja etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä, joihin kuuluvaa omaisuutta hallinnoivat yleensä
erilliset säätiöt ja rahastot. Eläkejärjestelyt ja työsuhteen jälkeiset järjestelyt rahoitetaan yleensä työntekijöiltä ja asianomaisilta konserniyrityksiltä
perittävin maksuin huomioiden riippumattomien vakuutusmatemaatikkojen suositukset. Työnantajan suorittamat maksut maksupohjaisiin
järjestelyihin kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan sinä kautena, johon maksusuoritus liittyy.
Etuuspohjaisissa järjestelyissä taloudelliset kustannukset määritetään ennakoituun etuusoikeusyksikköön (projected unit credit method)
perustuvalla menetelmällä. Menetelmän mukaan eläkejärjestelyjen kustannukset kirjataan tuloslaskelmaan jaksottamalla säännönmukaiset
kustannukset työntekijän työvuosille hyväksyttyjen vakuutusmatemaatikkojen vuosittain laatimien vakuutusmatemaattisten laskelmien mukaisesti
kaikissa merkittävimmissä maissa, joissa on eläkejärjestelyjä. Eläkevastuuna esitetään tulevien arvioitujen eläkemaksujen nykyarvo, joka
lasketaan käyttämällä korkona valuutaltaan tai juoksuajaltaan vastaavien korkeasti luokiteltujen yrityslainojen (highly rated corporate bonds) tai
valtion joukkolainojen korkoja tilanteesta riippuen.
Konserni kirjaa kaikki etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä aiheutuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot suoraan omaan pääomaan, kuten
konsernin laajassa tuloslaskelmassa on esitetty. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat kustannukset tunnistetaan järjestelyitä muutettaessa ja
ne kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan karttumista koskevista vaatimuksista huolimatta. Konsernitaseeseen kirjataan täysi varaus kaikista
järjestelyn kattamattomista vastuista.
Konsernin eläkekulut vuonna 2023 olivat 147 (152) milj. euroa, kuten liitteestä 3.1 Henkilöstökulut käy ilmi. Eläkejärjestelyt
luokitellaan maksupohjaisiin ja etuuspohjaisiin järjestelyihin. Valtaosa konsernin eläkejärjestelyistä ovat maksupohjaisia, ja niistä
kirjatut kulut olivat yhteensä 140 (146) milj. euroa. Konsernin pääasiallinen tavoite on tarjota maksupohjaisia järjestelyjä
työsuhteen päättymisen jälkeisinä etuuksina.

|  | 52

Etuuspohjaiset velvoitteet, nettovastuiden täsmäytys

| Etuuspohjaiset velvoitteet | Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | Etuuspohjaisten järjestelyiden velvoitteet/(varat), netto
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
1.1. | 736 | 1 108 | -577 | -762 | 159 | 347
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat kulut | 7 | 12 | 0 | 0 | 7 | 12
Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot | 0 | -6 | 0 | 0 | 0 | -6
Eläkevelvoitteiden täyttämiset | 0 | -7 | 0 | 7 | 0 | 0
Korkokulut (+) -tuotot (-) | 27 | 13 | -22 | -10 | 5 | 3
Tuloslaskelmassa yhteensä | 34 | 11 | -22 | -3 | 12 | 9
Demograafisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 1 | -13 | 0 | 0 | 1 | -13
Taloudellisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 31 | -306 | 0 | 0 | 31 | -306
Kokemukseen perustuvista oikaisuista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 19 | 63 | 0 | 0 | 19 | 63
Järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto 1 | 0 | 0 | -1 | 105 | -1 | 105
Omaisuuserän enimmäismäärän vaikutus 1 | 0 | 0 | 2 | 5 | 2 | 5
Muun laajan tuloksen eriin kuuluvien voittojen (-)/ tappioiden (+) uudelleenarvostukset yhteensä | 52 | -256 | 0 | 109 | 52 | -147
Maksetut etuudet | -56 | -54 | 45 | 41 | -12 | -13
Työnantajamaksut ja -palautukset | 0 | 0 | -20 | 4 | -20 | 4
Muuntoerot | 3 | -38 | -3 | 33 | 0 | -5
Yritysmyynnit ja myytäväksi määritellyt omaisuuserät | 6 | -35 | -1 | 0 | 5 | -35
31.12. | 775 | 736 | -578 | -577 | 197 | 159

1 ilman korkokuluihin (+) -tuottoihin (-) sisältyviä summia
Vuonna 2024 konsernin etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin odotetaan maksettavan työnantajamaksuja 22 (19) milj. euroa.
Etuuspohjaisten eläkevelvoitteiden määrittämisessä käytetyt merkittävät vakuutusmatemaattiset oletukset

| Suomi | Saksa | Ruotsi
| 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Diskonttokorko % | 3,1 | 3,6 | 3,3 | 3,6 | 3,1 | 4,0
Palkkatason nousu % | 3,0 | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,9
Eläketason nousu % | 2,2 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0
Eläkejärjestelyjen kesto | 8,0 | 8,0 | 8,8 | 10,2 | 12,7 | 13,1

Etuuspohjaisten eläkevelvoitteiden herkkyys

| Vaikutus etuuspohjaisiin eläkevelvoitteisiin
| Oletusten muutos | Oletusten nousu | Oletusten lasku
Diskonttokorko | 0,50 % | Lasku 4,9 % | Nousu 5,5 %
Palkkojen nousuvauhti | 0,50 % | Nousu 1,1 % | Lasku 1,0 %
Eläkkeiden nousuvauhti | 0,50 % | Nousu 4,1 % | Lasku 3,7 %
Elinajanodote | 1 vuosi | Nousu 3,6 % | Lasku 3,5 %

Konserni määrittelee seuraavat etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvät vakuutusmatemaattiset riskit:
Korkoriski
Velvoitteet arvioidaan käyttämällä korkean luottoluokituksen yrityslainojen tai valtion joukkolainojen markkinatuottoja velvoitteiden
diskonttaamiseksi. Näin ollen ne ovat alttiita muutoksille. Tulosvaikutteisesti kirjatut nettokorkotuotot ja -kulut lasketaan myös
markkinatuottoja käyttäen.
Elinajanodote
Jos jäsenet elävät oletettua vanhemmiksi, vastuut saatetaan alun perin arvioida liian pieniksi. Alijäämää saattaa esiintyä, jos
rahastointi ei ole riittävässä määrin huomioinut kohonnutta elinajanodotetta.

|  | 53

Etuuspohjaiset järjestelyt maittain 31.12. 2023

Milj. euroa | Suomi | Saksa | Ruotsi | Muut | Yhteensä
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo | 167 | 5 | 277 | 151 | 600
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo | 0 | 131 | 20 | 23 | 174
Etuuspohjaiset velvoitteet | 167 | 136 | 297 | 174 | 775
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -160 | -5 | -271 | -142 | -578
Eläkevelvoite taseessa | 7 | 131 | 26 | 32 | 197
Jaottelu |  |  |  |  |
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 7 | 131 | 26 | 9 | 174
Muut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet | 0 | 0 | 0 | 23 | 23
Eläkevelvoite taseessa | 7 | 131 | 26 | 32 | 197

Etuuspohjaiset järjestelyt maittain 31.12. 2022

Milj. euroa | Suomi | Saksa | Ruotsi | Muut | Yhteensä
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo | 172 | 3 | 226 | 163 | 563
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo | 0 | 134 | 15 | 24 | 173
Etuuspohjaiset velvoitteet | 172 | 137 | 241 | 187 | 736
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -157 | -4 | -266 | -150 | -577
Eläkevelvoite taseessa | 15 | 134 | -26 | 36 | 159
Jaottelu |  |  |  |  |
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 15 | 134 | -26 | 13 | 136
Muut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet | 0 | 0 | 0 | 23 | 23
Eläkevelvoite taseessa | 15 | 134 | -26 | 36 | 159

Suomi
Suomessa työntekijät ovat oikeutettu lakisääteisiin maksupohjaisiin etuuksiin, jotka ovat määritelty työntekijöiden eläkelaissa
(TyEL). Etuudet ovat järjestetty eläkevakuutusyhtiön kautta ja ne vakuuttavat työntekijän vanhuuden, työkyvyttömyyden ja
kuoleman varalta. Maksupohjaisista järjestelyistä aiheutuva kulu tuloslaskelmassa on 62 (64) milj. euroa.
Konsernilla on lisäksi etuuspohjaisia lisäeläkejärjestelyitä, joista aiheutui puolestaan 0 (0) milj. euron kulu ilman
rahoituskulujen osuutta. Lisäeläkejärjestelyitä, ja niihin kuuluvia varoja, hoitavat Suomessa vakuutusyhtiöt. Järjestelyjen piiriin
kuuluvat työnantajat eivät saa yksityiskohtaisia tietoja varojen rakenteesta ja niiden sijoitusstrategiasta, koska varat kuuluvat
vakuutusyhtiöille. Varoja hoidetaan EU-lainsäädännön ja paikallisten säännösten mukaisesti, ja eläkettä on aina maksettava
taattu summa markkinatilanteesta huolimatta.
Saksa
Saksassa eläkekulut olivat yhteensä 3 (6) milj. euroa, joista 3 (6) milj. euroa liittyi maksupohjaisiin ja 0 (1) milj. euroa
etuuspohjaisiin järjestelyihin ilman rahoituskulujen osuutta. Etuuspohjaisten järjestelyiden nettovelvoitteet yhteensä olivat 131
(134) milj. euroa.
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt on kirjattu taseeseen velaksi. Joissakin pienissä järjestelyissä käytetään vakuutusyhtiöitä tai
riippumattomia asiamiehiä. Eläke-etuudet perustuvat eläkettä kartuttavan työsuhteen aikana tehtyihin työvuosiin ja ansaittuihin
palkkoihin. Eläkemaksujen alkamisaika määräytyy kansallisen eläkejärjestelmän mukaisen eläkeiän perusteella. Yhtiöt maksavat
itse eläkkeet suoraan entisille työntekijöilleen. Eläkkeensaanti on turvattu laissa olevalla vaatimuksella, jonka mukaan taseeseen
kirjattu velka vakuutetaan tiettyyn rajaan asti.
Ruotsi
Ruotsissa kaikki työntekijät ja osa toimihenkilöistä kuuluvat maksupohjaisiin eläkejärjestelyihin, joista aiheutuva kulu
tuloslaskelmassa oli 53 (54) milj. euroa. Etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvat loput toimihenkilöistä ja niistä aiheutui 3 (1)
miljoonan euron kulu ilman rahoituskulujen osuutta. Etuuspohjaisten järjestelyiden nettovelvoitteet yhteensä olivat 26 (nettovarat
-26) milj. euroa. Nettovelvoitteen kasvu johtuu pääasiassa muutoksista vakuutusmatemaattisissa oletuksissa, erityisesti
diskonttokoron laskusta. Stora Enso kattaa ITP-järjestelyyn liittyvät velvoitteet eläkesäätiöön maksetuilla työnantajasuorituksilla,
joten jäljelle jäävä vastuu liittyy pääasiassa muihin pienempiin järjestelyihin. Rahaston sijoitusten pitkäaikainen tuottotavoite on
3 %:n reaalituotto verojen jälkeen.
Muut maat
Etuuspohjaisten järjestelyiden nettovelvoitteet muissa maissa olivat yhteensä 32 (36) milj. euroa. Nettovelvoitteen muutos on
pääasiassa seurausta muutoksista vakuutusmatemaattisissa oletuksissa.

|  | 54

Järjestelyyn kuuluvat varat

| 2023 | 2022
Milj. euroa | Noteeratut | Noteeraa- mattomat | Yhteensä | % | Noteeratut | Noteeraa- mattomat | Yhteensä | %
Oma pääoma | 89 | 7 | 96 | 17 % | 88 | 12 | 101 | 17 %
Velat | 41 | 51 | 92 | 16 % | 46 | 44 | 90 | 16 %
Kiinteistöt | 0 | 62 | 62 | 11 % | 0 | 55 | 55 | 9 %
Rahavarat | 5 | 0 | 5 | 1 % | 10 | 0 | 10 | 2 %
Vakuutusyhtiöiden hallussa olevat varat | 0 | 228 | 228 | 39 % | 0 | 226 | 226 | 39 %
Muut | 7 | 89 | 96 | 17 % | 0 | 96 | 96 | 17 %
Eläkerahastojen varat yhteensä | 142 | 436 | 578 | 100 % | 144 | 433 | 577 | 100 %
Järjestelyihin kuuluvat varat eivät sisällä konsernin kiinteistöomaisuutta tai muuta omaisuutta tai yhtiön omia rahoitusinstrumentteja.

Kaksi tärkeintä konsernin eläkevelvoitteisiin vaikuttavaa taloudellista tekijää ovat korkojen vaihtelu ja inflaatio-odotukset.
Eläkevarojen sijoitusten allokoinnin tavoitteena on neutralisoida näiden tekijöiden vaikutukset, varmistaa maksukyky etuuksien
maksuun ja maksimoida sijoitusten tuotto.
3.4 Henkilöstön palkitsemisjärjestelmät
Laadintaperiaatteet
Osakekannustimet
Kaikki henkilöstöön liittyvät osakeperusteiset maksut kirjataan tuloslaskelmaan henkilöstökuluiksi oikeuden syntymisajanjaksolla.
Kaikki osakeperusteiset maksut luokitellaan omana pääomana maksettaviin kannustinjärjestelmiin. Omana pääomana maksettavien
osakekannustimien nettosumma verojen jälkeen arvostetaan osakkeiden myöntämispäivän perusteella käypään arvoon, jossa on otettu huomioon
odotettujen osinkojen nykyarvo. Omana pääomana maksettavien osakekannustimien myöntämispäivänä määritetty käypä arvo kirjataan kuluksi
tasasuuruisina erinä syntymisajanjaksolla perustuen arvioon lopulta suoritettavien osakkeiden määrästä, jolloin oma pääoma kasvaa vastaavasti.
Lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmät
Johdon palkat sovitaan tapauskohtaisesti. Stora Enson palkitsemisjärjestelmissä otetaan huomioon sekä tulosyksikön että
yksilön suoriutuminen, kehitys ja tulos. Tämä suorituspohjainen palkitsemisjärjestelmä perustuu yhtiön tulokseen ja
liiketoiminnan avaintavoitteiden saavuttamiseen.
Konsernin johdon sekä divisioonien ja tulosyksiköiden johdon lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmissä palkkiot ovat
enimmillään 7–100 % perusvuosipalkasta. Henkilöstön kannustinjärjestelmässä palkkiot ovat enimmillään 7 %
perusvuosipalkasta. Kaikki kannustinpalkkiot ovat harkinnanvaraisia. Konsernin tulokseen perustuvat palkitsemisjärjestelmät
koskevat paikallisen käytännön ja lainsäädännön salliessa suurinta osaa kaikista työntekijöistä. Vuonna 2023
kannustinpalkkioiden laskentaperusteina käytettiin sekä taloudellisia mittareita että mittareita liittyen operatiiviseen tehokkuuteen,
päästöjen vähentämiseen ja turvallisuuteen. Lisäksi laskentaperusteina käytettiin henkilökohtaisia tavoitteita. Vuonna 2023
lyhyen aikavälin kannustinohjelmissa taloudellista menestystä mitataan liikevaihdolla ja käyttökatteella.
Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmät
Vuodesta 2005 lähtien johdolle on käynnistetty uusia osakeperusteisia ohjelmia joka vuosi. Vuoden 2021 ohjelmalla, joka päättyy
vuonna 2023 ja maksetaan vuonna 2024, on kolme yksivuotista ansaintajaksoa, jotka kumuloituvat kolmen vuoden jälkeen.
Vuosien 2022 ja 2023 ohjelmiin sisältyy tulosperusteisia mittareita, joilla on yksivuotinen, kolmen vuoden jälkeen kumuloituva
ansaintajakso sekä kolmevuotisia ansaintajaksoja. Osakeperusteisten ohjelmien palkkiot suoritetaan yhdessä erässä kolmen
vuoden ansaintajakson päättymisen jälkeen.
Valtaosalla palkitsemisjärjestelmään kuuluvista työntekijöistä kolme neljäsosaa (75 %) ohjelmissa ansaittavista osakkeista on
tulosperusteisia ja ansaitaan hallituksen People and Culture Committeen ehdottamien ja hallituksen hyväksymien tuloskriteerien
perusteella. Taloudelliset tulosmittarit ovat kolmivuotinen taloudellinen lisäarvo (EVA) ja osakekohtainen tulos (EPS) Stora Enso
-konsernille vuoden 2021 ohjelmien osalta, sekä EPS ja osakkeenomistajien suhteellinen tuotto yhteensä vuosien 2022 ja 2023
ohjelmien osalta, johon sisältyy myös ESG-mittareita (päästöjen vähentäminen ja monimuotoisuus). Yksi neljäsosa (25 %)
ohjelmissa ansaittavista osakkeista on rajoitettuja, eikä niitä ole sidottu tulostavoitteisiin. Rajoitettujen osakkeiden ansainta on
sidottu työskentelyyn yhtiössä ansaintajakson aikana. Johtoryhmän jäsenten ansaitsemat osakkeet koostuvat vain
tulosperusteisista osakkeista
Rajoitettuihin ja tulosperusteisiin kannustinjärjestelmiin sisältyvien osakkeiden arvioitu lukumäärä ennen veroja vuoden
lopussa on esitetty seuraavassa taulukossa. Annettavien osakkeiden toteutunut määrä tulee olemaan pienempi, sillä
työntekijöiden verovelvoitteen määrää vastaava osuus osakkeista pidätetään tuloveron kattamiseksi.
Rajoitetut ja tulosperusteiset osakeohjelmat 31.12. 2023

| Rajoitettuihin ja tulosperusteisiin osakeohjelmiin sisältyvien osakkeiden arvioitu lukumäärä vuoden lopussa
Osakkeita | 2024 | 2025 | 2026 | Yhteensä
Vuoden 2021 ohjelma | 649 329 |  |  | 649 329
Vuoden 2022 ohjelma |  | 719 101 |  | 719 101
Vuoden 2023 ohjelma |  |  | 1 060 720 | 1 060 720
Yhteensä | 649 329 | 719 101 | 1 060 720 | 2 429 150

Stora Enson osakeperusteisten ohjelmien kulut kirjataan niiden syntymisajanjaksolle, joka on ajanjakso niiden myöntämisestä
ansaintajakson päättymiseen. Osakepohjaisista ohjelmista kirjattiin 4 (8) milj. euron kulu tuloslaskelmaan,joka liittyy kokonaan
rajoitettuihin ja tulosperusteisiin osakeohjelmiin.

|  | 55

4 Operatiivinen pääoma
4.1 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet sekä käyttöoikeusomaisuuserät
Laadintaperiaatteet
Liikearvo
Liikearvo sisältää tulevia taloudellisia hyötyjä omaisuuseristä, joita konserni ei yritysoston yhteydessä voi määrittää ja kirjata erikseen. Liikearvo
lasketaan yritysostojen hankintamenon ja hankitun yrityksen netto-omaisuuden käyvän arvon erotuksena hankintahetkellä. Liikearvo kohdistetaan
arvonalentumistestausta varten niille rahavirtaa tuottaville yksiköille, joiden odotetaan hyötyvän yritysostosta. Euroalueen ulkopuolella sijaitsevien
yritysten hankinnasta aiheutuva liikearvo käsitellään konsernitilinpäätöksessä kyseisen yrityksen varallisuutena, ja se muutetaan euroiksi
tilinpäätöspäivän valuuttakurssilla.
Liikearvosta ei tehdä poistoja, mutta sille tehdään arvonalentumistesti vuosittain tai tarvittaessa useammin, jos arvonalentumisesta on viitteitä.
Muut aineettomat hyödykkeet
Aineettomat hyödykkeet on kirjattu taseessa alkuperäiseen hankintamenoon, ja ne poistetaan tasapoistoin taloudellisena vaikutusaikanaan.
Taloudelliset vaikutusajat vaihtelevat yleensä kolmesta kymmeneen vuoteen ja patenttien osalta kahteenkymmeneen vuoteen. Arvonalentumiset
vähennetään tasearvosta. Hankitut aineettomat hyödykkeet kirjataan taseessa erilleen liikearvosta, mikäli ne täyttävät hyödykkeen määritelmän,
ovat eriteltävissä tai jos ne syntyvät sopimuksista tai laillisista oikeuksista ja niiden käypä arvo voidaan määritellä luotettavasti.
Jos uuden ohjelmiston hankinta- tai kehitysmenot liittyvät selvästi yksilöitävissä olevaan omaisuuserään, johon konsernilla on määräysvalta ja
josta todennäköisesti saatava hyöty yli vuoden ajalta on suurempi kuin kustannukset, se kirjataan taseeseen aineettomaksi hyödykkeeksi ja
poistetaan arvioituna taloudellisena vaikutusaikanaan (3–10 vuotta).
Yrityskaupan yhteydessä liikearvosta erikseen kirjatut aineettomat hyödykkeet koostuvat markkinointiin ja asiakkaisiin liittyvistä tai sopimus- ja
teknologiapohjaisista aineettomista hyödykkeistä. Tyypillisiä markkinointiin ja asiakkaisiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä ovat tuotemerkit, tuote-
ja palvelunimet, yhteisömerkit, laadunvarmennusmerkit, asiakaslistat, tilaukset tai tilauskanta, asiakassopimukset sekä niihin liittyvät
asiakassuhteet. Sopimus- ja teknologiapohjaiset aineettomat hyödykkeet ovat tyypillisesti lisenssi- ja rojaltisopimuksia tai patentoituja
teknologiaan tai alaan liittyviä salaisuuksia, kuten luottamuksellisia kaavoja, prosesseja tai reseptejä. Asiakassopimusten ja niihin liittyvien
asiakassuhteiden alkuperäinen käypä arvo määritellään oletettujen asiakkuuksien pysyvyyden ja asiakkuuksien arvioidun kestoajan rahavirtojen
perusteella käyttäen ylituottomenetelmää. Tuotemerkkien alkuperäinen käypä arvo määritellään diskontatun rahavirran analyysillä käyttämällä
rojaltimetodia.
Aineelliset hyödykkeet
Konserniyritysten aineelliset hyödykkeet on arvostettu taseessa alkuperäiseen hankintamenoon, jota on tarvittaessa oikaistu tulevaisuudessa
hyödykkeen käytöstä poistamisesta aiheutuvilla kuluilla. Uuden tytäryhtiön oston yhteydessä vastaanotettavat aineelliset hyödykkeet arvostetaan
käypään arvoonsa ostopäivänä. Poistot lasketaan tasapoistomenetelmällä ja oikaistaan mahdollisilla arvonalentumisilla tai myyntikuluilla.
Tasearvo edustaa hankintamenoa vähennettynä saaduilla tuilla ja avustuksilla sekä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumisilla. Korot lainoista, joilla
rahoitetaan hyödykkeiden rakentamista, aktivoidaan aineellisiin hyödykkeisiin osaksi hankintamenoa rakennusajalta, kun ehdot aktivoinnin
edellytyksistä täyttyvät.
Maa- ja vesialueista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen pitoajan katsotaan olevan rajoittamaton. Muiden aineellisten hyödykkeiden
ryhmien poistot perustuvat seuraaviin odotettuihin taloudellisiin vaikutusaikoihin:

Aineellisten hyödykkeiden ryhmät | Poistoaika vuosina
Teollisuusrakennukset | 10-50
Toimisto- ja asuinrakennukset | 20-50
Puuhioketehtaat | 15-20
Vesivoimalaitokset | 40
Paperi-, kartonki- ja sellutehtaat, pääkoneet | 20-30
Raskas koneisto | 10-20
Pakkaus- ja hylsytehtaat | 10-15
Sahat | 10-15
Tietokoneet | 3-5
Ajoneuvot | 5
Toimistokalusto | 3-5
Rautatiet, satamat | 20-25
Metsäautotiet | 10-15
Tiet, kentät, sillat | 15-20

Normaalit kunnossapito- ja korjauskustannukset kirjataan kuluksi syntymishetkellä. Merkittävät uudistus- ja parannusinvestoinnit
aktivoidaan taseeseen ja poistetaan niihin liittyvän päähyödykkeen jäljellä olevana taloudellisena vaikutusaikana. Aineellisten
hyödykkeiden luovutus, myynti tai käytöstä poistaminen kirjataan poistamalla hankintameno ja kertyneet poistot kirjanpidosta, ja
mahdollinen luovutushetken arvon ja poistamattoman hankintamenon erotus kirjataan tuloslaskelmassa arvonalentumisiin.
Myyntivoitot yli alkuperäisen hankintamenon esitetään liiketoiminnan muissa tuotoissa.
Varaosat on merkitty aineellisiin hyödykkeisiin, jos niiden arvo on merkittävä ja jos niitä käytetään useammalla kuin yhdellä
tilikaudella tai niitä käytetään vain tietyn aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen yhteydessä. Kaikissa muissa tapauksissa
varaosat on merkitty vaihto-omaisuuteen ja kirjattu tuloslaskelmaan sitä mukaa kuin niitä käytetään.
Käyttöoikeusomaisuuserät
Konserni arvioi sopimuksen syntyessä, onko kyseessä vuokrasopimus tai sisältääkö sopimus vuokrasopimuksen. Sopimus on
vuokrasopimus tai siihen sisältyy vuokrasopimus, jos sopimus antaa oikeuden yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan
määräysvaltaan tietyksi ajanjaksoksi vastiketta vastaan. Käyttöoikeusomaisuuserät arvostetaan alun perin hankintamenoon, joka
sisältää vuokrasopimusvelan alkuperäisen määrän oikaistuna lähinnä aloituspäivänä tai aikaisemmin maksetuilla
vuokramaksuilla. Konserni kohdistaa sopimuksen perusteella maksetun vastikkeen kuhunkin vuokrasopimuksen komponenttiin

|  | 56

ja erottaa vuokrasopimuskomponenteille kuulumattomat osuudet, jos ne ovat tunnistettavissa. Vuokrasopimusehdot neuvotellaan
tapauskohtaisesti ja ne sisältävät suuren määrän erilaisia ehtoja.
Myöhemmin käyttöoikeusomaisuuserät poistetaan tasapoistomenetelmällä sopimuksen alkamispäivästä joko
käyttöoikeusomaisuuserän taloudellisen vaikutusajan päättymiseen tai vuokrakauden loppuun mennessä, sen mukaan kumpi
näistä on aikaisempi. Lisäksi käyttöoikeusomaisuuserää oikaistaan tietyillä vuokrasopimusvelan uudelleenarvostuksilla.
Konserni on päättänyt olla kirjaamatta käyttöoikeusomaisuuseriä lyhytaikaisista sopimuksista, joiden sopimuskausi on
enintään 12 kuukautta, ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä sisältävistä sopimuksista. Arvoltaan vähäiset kohteet sisältävät
pääasiassa IT- ja toimistolaitteita, tiettyjä ajoneuvoja ja koneita sekä muita arvoltaan vähäisiä eriä. Konserni kirjaa näihin
sopimuksiin liittyvät vuokramaksut kuluksi tasasuuruisina erinä vuokrakauden aikana. Lisätietoja liitteessä 2.2 Liiketoiminnan
muut tuotot ja kulut.
Aineettomat hyödykkeet

Milj. euroa | Tietokone- ohjelmistot | Asiakassuhteet ja tavaramerkit | Muut aineettomat hyödykkeet | Keskeneräiset aineettomat hyödykkeet | Liikearvo | Yhteensä
Hankintameno |  |  |  |  |  |
1.1.2022 | 226 | 0 | 103 | 7 | 532 | 867
Muuntoerot | 0 | 0 | -1 | 0 | -2 | -4
Uudelleenryhmittely | 5 | 0 | 2 | -4 | 0 | 3
Lisäykset | 3 | 0 | 2 | 16 | 0 | 21
Luovutukset 1 | -11 | 0 | -6 | 0 | -28 | -46
31.12.2022 | 222 | 0 | 100 | 18 | 502 | 842
Muuntoerot | -1 | 0 | -3 | 0 | -3 | -7
Uudelleenryhmittely | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5
Lisäykset | 15 | 206 | 6 | 18 | 349 | 594
Luovutukset ja luokittelut myytävänä oleviksi omaisuuseriksi 1 | -13 | 0 | 77 | 0 | 0 | 64
31.12.2023 | 229 | 206 | 179 | 36 | 848 | 1 498
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |
1.1.2022 | 178 | 0 | 34 | 0 | 250 | 462
Muuntoerot | 0 | 0 | 0 | 0 | -3 | -3
Luovutukset 1 | -11 | 0 | -6 | 0 | 0 | -17
Poistot | 17 | 0 | 8 | 0 | 0 | 24
Arvonalentumiset | 1 | 0 | 0 | 0 | 11 | 12
31.12.2022 | 185 | 0 | 35 | 0 | 258 | 478
Muuntoerot | -1 | 0 | -2 | 0 | -1 | -3
Luovutukset ja luokittelut myytävänä oleviksi omaisuuseriksi 1 | -9 | 0 | 93 | 0 | 0 | 85
Poistot | 17 | 16 | 8 | 0 | 0 | 41
Arvonalentumiset | 6 | 0 | 14 | 3 | 85 | 109
31.12.2023 | 198 | 16 | 149 | 3 | 343 | 709
Tasearvo 31.12.2023 | 31 | 190 | 30 | 32 | 505 | 789
Tasearvo 31.12.2022 | 38 | 0 | 65 | 18 | 244 | 364
1 Yritysmyynnit on sisällytetty riviin Luovutukset. Yritysmyyntejä ja luokitteluja myytävänä oleviksi omaisuuseriksi on käsitelty tarkemmin liitteessä 6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä myytävänä olevat omaisuuserät.

Yrityso stoon liittyvät asiakassuhteet ja tavaramerkit, jotka on hankittu osana De Jong Packaging Groupin ostoa, sisältävät
asiakassuhteisiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä, joiden kirjanpitoarvo on 156 milj. euroa ja jäljellä oleva poistoaika 14 vuotta,
sekä markkinointiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä, joiden arvo on 34 milj. euroa ja jäljellä olevat poistoajat ovat vuosien 4–19
väliltä.

|  | 57

Aineelliset hyödykkeet

Milj. euroa | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Keskeneräiset aineelliset hyödykkeet | Yhteensä
Hankintameno |  |  |  |  |  |
1.1.2022 | 117 | 3 355 | 13 421 | 448 | 394 | 17 735
Muuntoerot | -1 | -12 | -266 | -11 | -10 | -300
Uudelleenryhmittely | 0 | 57 | 207 | 10 | -277 | -3
Uudelleenluokittelu biologiseksi hyödykkeeksi | 0 | -2 | -1 | 0 | 0 | -3
Lisäykset | 6 | 33 | 217 | 4 | 373 | 634
Luovutukset 1 | -19 | -390 | -2 668 | -58 | -27 | -3 162
31.12.2022 | 103 | 3 041 | 10 909 | 393 | 454 | 14 900
Muuntoerot | 1 | -22 | -17 | -2 | 7 | -32
Uudelleenryhmittely | 0 | 25 | 260 | 8 | -298 | -5
Uudelleenluokittelu biologiseksi hyödykkeeksi | 0 | -2 | -1 | 0 | 0 | -3
Lisäykset | 5 | 77 | 434 | 14 | 583 | 1 113
Luovutukset ja luokittelut myytävänä oleviksi omaisuuseriksi 1 | -1 | -286 | -956 | -10 | -6 | -1 259
31.12.2023 | 109 | 2 833 | 10 629 | 404 | 739 | 14 714
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |
1.1.2022 | 3 | 2 113 | 10 164 | 380 | 14 | 12 674
Muuntoerot | 0 | -30 | -262 | -9 | 0 | -302
Luovutukset 1 | -1 | -378 | -2 458 | -49 | 0 | -2 886
Poistot | 0 | 78 | 371 | 10 | 1 | 460
Arvonalentumiset ja peruutukset | 0 | 21 | 68 | 4 | 2 | 95
31.12.2022 | 2 | 1 804 | 7 882 | 336 | 16 | 10 040
Muuntoerot | 0 | -4 | 7 | -1 | 0 | 1
Luovutukset ja luokittelut myytävänä oleviksi omaisuuseriksi 1 | 0 | -180 | -742 | -9 | 0 | -931
Poistot | 0 | 74 | 349 | 10 | 0 | 433
Arvonalentumiset ja peruutukset | 0 | 133 | 488 | 5 | 1 | 628
31.12.2023 | 2 | 1 827 | 7 984 | 340 | 17 | 10 170
Tasearvo 31.12.2023 | 107 | 1 006 | 2 644 | 64 | 722 | 4 544
Tasearvo 31.12.2022 | 101 | 1 237 | 3 027 | 57 | 437 | 4 860
1 Yritysmyynnit on sisällytetty riviin Luovutukset. Yritysmyyntejä ja luokitteluja myytävänä oleviksi omaisuuseriksi on käsitelty tarkemmin liitteessä 6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä myytävänä olevat omaisuuserät.

|  | 58

Käyttöoikeusomaisuuserät

Milj. euroa | Maa- ja vesialueet | Metsämaa | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto ja muut | Yhteensä
Hankintameno |  |  |  |  |
1.1.2022 | 107 | 253 | 104 | 127 | 591
Muuntoerot | -2 | -2 | -3 | -1 | -7
Uudelleenluokittelu biologiseksi hyödykkeeksi | 0 | -17 | 0 | 0 | -17
Lisäykset | 1 | 6 | 20 | 18 | 45
Luovutukset 1 | -2 | 0 | -23 | -36 | -62
Muut muutokset | 1 | 2 | 0 | 4 | 6
31.12.2022 | 105 | 243 | 96 | 113 | 556
Muuntoerot | -5 | -14 | -1 | 0 | -19
Uudelleenluokittelu biologiseksi hyödykkeeksi | 0 | -16 | 0 | 0 | -16
Lisäykset | 0 | 5 | 188 | 14 | 207
Luovutukset ja luokittelut myytävänä oleviksi omaisuuseriksi 1 | -75 | -181 | -26 | -21 | -303
Muut muutokset | 1 | 15 | 7 | 3 | 26
31.12.2023 | 25 | 52 | 264 | 109 | 451
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |
1.1.2022 | 8 | 18 | 55 | 69 | 150
Muuntoerot | 0 | -1 | -2 | -2 | -4
Luovutukset 1 | -1 | 0 | -23 | -34 | -58
Poistot | 3 | 5 | 19 | 23 | 50
Arvonalentumiset | 0 | 0 | 1 | 0 | 0
31.12.2022 | 10 | 22 | 49 | 56 | 138
Muuntoerot | -1 | -1 | 0 | 0 | -3
Luovutukset ja luokittelut myytävänä oleviksi omaisuuseriksi 1 | -36 | -24 | -20 | -20 | -100
Poistot | 3 | 3 | 32 | 21 | 59
Arvonalentumiset | 28 | 0 | 3 | 2 | 33
31.12.2023 | 4 | 0 | 64 | 60 | 128
Tasearvo 31.12.2023 | 21 | 52 | 201 | 49 | 323
Tasearvo 31.12.2022 | 95 | 221 | 47 | 57 | 418
1 Yritysmyynnit on sisällytetty riviin Luovutukset. Yritysmyyntejä ja luokitteluja myytävänä oleviksi omaisuuseriksi on käsitelty tarkemmin liitteessä 6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä myytävänä olevat omaisuuserät.

Stora Enson olennaisimmat käyttöoikeusomaisuuserät koostuvat metsätalous- ja teollisuustoimintoihin käytettävistä maa-
alueista, erilaisista koneista ja laitteista kuten operatiivisesta kalustosta ja logistiikkalaitteista, sekä kiinteistöistä kuten
toimistoista, varastoista ja muista operatiivisista kiinteistöistä. Joihinkin vuokrasopimuksiin sisältyy uusimis- tai jatkamisoptio,
joka huomioidaan vuokra-ajassa, jos on kohtuullisen varmaa, että konserni käyttää kyseisen option.
Lisätietoja vuokrasopimusveloista esitetään liitteessä 5.3 Korolliset varat ja velat ja lisätietoja tuloslaskelmaan sisältyvistä
maksetuista vuokrista liitteessä 2.2 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut
Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden sekä käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset
Tilikauden investoinnit ilman lisäyksiä biologisiin hyödykkeisiin olivat yhteensä 1 054 (701) milj. euroa. Käynnissä olevia
projekteja ja tulevaisuuden suunnitelmia on käsitelty tarkemmin Stora Enson hallituksen toimintakertomuksessa.
4.2 Metsäomaisuus
Laadintaperiaatteet
Stora Enson metsäomaisuus määritetään kasvavaksi puustoksi, jotka luokitellaan biologisiksi hyödykkeiksi ja niihin liittyvään metsämaahan. Stora
Enson biologiset hyödykkeet koostuvat kasvavista puista, joita käytetään raaka-aineena sellulle ja puutuotteille sekä biopolttoaineena.
Metsäomaisuuden arvostus perustuu jatkuviin toimintoihin ja kestävään metsänhoitoon, jossa huomioidaan myös ympäristörajoitukset ja muut
rajoitukset. Biologiset hyödykkeet kirjataan ja arvostetaan IAS 41 Maatalous -standardin mukaisesti käypään arvoon ja metsämaa kirjataan IAS 16
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet -standardin mukaisesti. Vuokratut metsämaat esitetään osana käyttöoikeusomaisuuseriä ja liitteessä 4.1
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet sekä käyttöoikeusomaisuuserät.
Pohjoismaiset metsät ja puuviljelmät luokitellaan eri omaisuusluokkaan niiden erilaisen luonteen, käytön ja ominaisuuksien vuoksi.
Pääasiallinen ero on puuviljelmien lyhytaikainen 6–12 vuoden kasvusykli verrattuna pohjoismaisten metsien pitkään, 60–100 vuoden kasvusykliin.
Eroja on myös uudistusmenetelmissä, metsänhoidossa ja metsien käytössä muihin tarkoituksiin.
Pohjoismaiseen metsäomaisuuteen sisältyy omistukset Ruotsissa ja Suomessa. Puuviljelmiin sisältyy omistuksia Kiinassa, Brasiliassa ja
Uruguayssa. Metsäomaisuuden eri luokkiin sovellettavat laskentaperiaatteet esitetään alla erikseen. Lisäksi konsernilla on vähäistä
metsäomaisuutta Virossa ja Romaniassa osakkuusyhtiö Tornatorin kautta. Konsernilla on metsäomaisuutta omissa tytäryhtiöissään Ruotsissa ja
Kiinassa, yhteisissä toiminnoissa Brasiliassa ja Uruguayssa sekä osakkuusyhtiössä Suomessa. Stora Enso myös varmistaa, että konsernin osuus
osakkuusyhtiöiden sekä yhteisten toimintojen metsäomistuksen arvosta on yhdenmukainen konsernin laadintaperiaatteiden kanssa.
Korjuuhetkellä biologiset hyödykkeet siirretään varastoon.

|  | 59

Metsäomaisuus Pohjoismaissa
Ruotsissa ja Suomessa sijaitseva metsäomaisuus kirjataan käypään arvoon ja arvostetaan markkinoihin perustuvaa
lähestymistapaa soveltaen, joka perustuu niillä alueilla tehtyihin metsätransaktioihin, joissa Stora Enson metsät sijaitsevat. Stora
Enson metsäomaisuus luo arvoa turvaamalla puun saatavuuden, kasvattamalla pitkän aikavälin tuottoa, optimoimalla
maankäyttöä ja varmistamalla taloudellisen joustavuuden. Metsillä on tärkeä rooli ilmastonmuutoksen torjumisessa, sillä
kasvavat puut sitovat hiilidioksidia. Metsät tarjoavat myös mahdollisuuksia arvonluontiin uusilla tavoilla, esimerkiksi tuulivoimalla.
Metsäomaisuuden kokonaisarvo lasketaan todennetun puuston määrän ja kasvavan puuston alueellisten hintojen avulla.
Laskennassa huomioidaan muun muassa:
• alueelliset markkinatransaktiotiedot, jotka perustuvat metsäomaisuuden maantieteelliseen sijaintiin,
• kasvavan puuston hinnat metsäkuutiometriä (m 3 fo) kohti yhdistettynä metsäomaisuuden transaktioihin ja
• alueelliset kasvavan puuston volyymi.
Metsäomaisuustransaktioihin liittyvää tietoa on saatavilla markkinalähteistä. Stora Enso soveltaa painotettuja kolmivuotisia
keskimääräisiä markkinatransaktiohintoja, joiden katsotaan sisältävän riittävän määrän transaktioita ja arvioidaan edustavan
markkinaolosuhteita raportointipäivänä. Markkinatransaktiotietojen voidaan katsoa olevan markkinoiden tukemaa syöttötietoa.
Markkinaolosuhteita kuvastaviin syöttötietoihin tehdään joitakin oikaisuja ei-todettavissa olevien syöttötietojen avulla, minkä
vuoksi syöttötiedot luokitellaan käyvän arvon hierarkian tasolle 3. Lisätietoja arvostuksessa sovelletusta harkinnasta esitetään
liitteessä 1.2 Johdon harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet ja arvioihin liittyvät epävarmuustekijät.
Pohjoismaissa sijaitsevan metsäomaisuuden kokonaisarvo allokoidaan biologisiin hyödykkeisiin ja metsämaahan.
Metsäomaisuuden yhteenlasketun käyvän arvon allokointi perustuu tuottoihin perustuvaan lähestymistapaan, jossa odotettavissa
olevien nettorahavirtojen erilliset nykyarvot lasketaan sekä biologisille hyödykkeille että metsämaalle. Diskonttokorko määritetään
koroksi, jolla markkinatransaktiohintoihin perustuva arvostus vastaa biologisista hyödykkeistä ja metsäalueista muodostuvan
koko metsäomaisuuden yhteenlaskettua rahavirtaa. Biologisten hyödykkeiden ja metsäalueiden diskonttokoron arvioidaan
olevan sama, sillä rahavirtojen luonne ja ajoitus ovat samankaltaisia.
Biologiset hyödykkeet arvostetaan käypään arvoon IAS 41:n mukaisesti. Käypä arvo perustuu tuottoihin perustuvaan
lähestymistapaan ja diskontatun rahavirran menetelmään, jossa biologisten hyödykkeiden käypä arvo lasketaan jatkuvien
toimintojen rahavirran pohjalta ja yhden syklin kasvupotentiaali huomioon ottaen. Metsämaat arvostetaan käypään arvoon
käyttämällä IAS 16 -standardissa määriteltyä uudelleenarvostusmenetelmää. Metsämaan käypä arvo lasketaan tuottoihin
perustuvaa lähestymistapaa soveltaen, mukaan lukien nettorahavirrat, jotka liittyvät tulevaisuudessa istutettaviin puihin ja muihin
maa-alueisiin liittyviin tuottoihin, kuten metsästysoikeuksiin, tuulivoimavuokriin ja maa-ainesten myyntiin.
Muutokset biologisten hyödykkeiden käyvässä arvossa kirjataan tuloslaskelmaan. Muutokset metsämaan käyvässä arvossa,
laskennallisilla veroveloilla vähennettyinä, kirjataan muihin laajan tuloksen eriin ja kertyneenä uudelleenarvostusrahastoon
omassa pääomassa. Uudelleenarvostusrahastoa ei kierrätetä tuloslaskelmaan myynnin yhteydessä. Mikäli metsäalueiden käypä
arvo olisi hankintamenoa alhaisempi, ero kirjattaisiin tuloslaskelmaan arvonalentumisena.
Puuviljelmien metsäomaisuus
Puuviljelmäalueiden osalta biologiset hyödykkeet kirjataan käypään arvoon IAS 41:n mukaisesti ja tuottoihin perustuvaa lähestymistapaa
soveltaen niillä alueilla, joissa konsernilla on metsäalueita. Käypä arvo perustuu käyvän arvon hierarkian tasoon 3. Metsämaat arvostetaan
alunperin ja myöhemmin hankintamenoon IAS 16:ssa määritettyä hankintamenomallia käyttämällä.
Biologisten hyödykkeiden arvostus perustuu diskontatun rahavirran menetelmään, joka lasketaan jatkuvien toimintojen rahavirran pohjalta ja
perustuu kestävään metsänhoitoon, yhden syklin kasvupotentiaali huomioon ottaen. Biologisten hyödykkeiden käypä arvo perustuu tuottavaan
metsäalueeseen. Ennustettuun puun kasvuun perustuvat vuosittaiset korjuut kerrotaan puun hinnoilla ja saadusta arvosta vähennetään
metsänhoidon kustannukset sekä korjuukustannukset. Biologisten hyödykkeiden käypä arvo mitataan yhden kasvukauden korjuiden nykyarvona
ottaen huomioon ympäristörajoitukset ja muut rajoitukset. Käytetty diskonttokorko määritetään keskimääräisen painotetun pääomakustannuksen
perusteella.
Nuori puusto – alle kahden vuoden ikäiset puut (alle kolmen vuoden ikäiset Montes del Platassa) – katsotaan kehittymättömiksi hyödykkeiksi
ja arvostetaan kirjanpidossa hankintamenoon. Käyvän arvon katsotaan vastaavan hankintamenoa riittävällä tarkkuudella, kun biologinen
muuttuminen on ollut vähäistä tai muuttumisen ei odoteta vaikuttavan merkittävästi hintaan, joka vaihtelee omaisuuserien sijainnin ja lajin
mukaan.
Muutokset biologisten hyödykkeiden käyvässä arvossa kirjataan tuloslaskelmaan. Metsämaat arvostetaan hankintamenoon ja niistä ei tehdä
poistoja.
Konsernin taseeseen kirjattu tytäryhtiöiden ja yhteisten toimintojen metsäomaisuuden arvo on 6 921 (6 846) milj. euroa, kuten
alla olevasta taulukosta käy ilmi. Konsernin epäsuora osuus osakkuusyhtiölle kuuluvasta metsäomaisuudesta on 1 417 (1 271)
milj. euroa. Metsäomaisuuden kokonaisarvo, ilman vuokrattuja metsämaita ja sisältäen myytävänä olevan omaisuuseränä
luokitellun metsäomaisuuden, on 8 522 (8 117) milj. euroa.

|  | 60

Metsäomaisuus

| Biologiset hyödykkeet | Metsämaa 2 | Metsäomaisuus yhteensä
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Tytäryhtiöt ja yhteiset toiminnot |  |  |  |  |  |
Arvo 1.1. | 4 531 | 4 547 | 2 315 | 2 201 | 6 846 | 6 747
Muuntoero | 2 | -305 | 0 | -145 | 2 | -449
Realisoimaton käyvän arvon muutos 1 | 385 | 336 | -49 | 259 | 335 | 596
Lisäykset | 71 | 77 | 1 | 2 | 72 | 78
Luovutukset ja myytävänä olevat omaisuuserät 3 | -181 | -2 | 2 | -2 | -178 | -4
Korjuusta johtuva muutos 1 | -168 | -141 | 0 | 0 | -168 | -141
Muut operatiiviset muutokset 1 | -7 | -1 | 0 | 0 | -7 | -1
Uudelleenluokittelu aineellisista hyödykkeistä | 20 | 20 | 0 | 0 | 20 | 20
Arvo 31.12. | 4 652 | 4 531 | 2 269 | 2 315 | 6 921 | 6 846
Myytävänä olevat omaisuuserät | 184 | 0 | 0 | 0 | 184 | 0
Osakkuusyhtiö |  |  |  |  |  |
Tornator Oyj (41 %) | 1 287 | 1 122 | 130 | 149 | 1 417 | 1 271
Arvo 31.12. | 1 287 | 1 122 | 130 | 149 | 1 417 | 1 271
Yhteensä | 6 123 | 5 653 | 2 399 | 2 464 | 8 522 | 8 117
1 Biologisten hyödykkeiden osalta muutokset esitetään tuloslaskelmassa. Metsämaan osalta muutokset käyvässä arvossa kirjataan suoraan omaan pääomaan.
2 Ei sisällä vuokrattuja metsämaita.
3 Myytävänä olevia omaisuuseriä on käsitelty tarkemmin liitteessä 6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä myytävänä olevat omaisuuserät.

Metsäomaisuuden arvostus ja puusto

|  |  | 31.12.2023 |
|  |  | Metsät Ruotsissa | Guangxi 3 | Veracel (50 %) | MdP (50 %) | Tornator (41 %) | Yhteensä
Kokonaispinta-ala |  | Tuhatta ha | 1 383 | 70 | 116 | 138 | 310 | 2 016
- josta omistettu |  | Tuhatta ha | 1 383 | — | 104 | 95 | 310 | 1 892
- josta vuokrattu |  | Tuhatta ha | — | 70 | 12 | 43 | — | 125
Tuottava alue |  | Tuhatta ha | 1 139 | 61 | 49 | 92 | 285 | 1 627
Kokonaispinta-ala | Puusto | milj. m 3 fo. 1 | 151,9 | 4,3 | 6,1 | 15,0 | 33,7 | 210,8
Tuottava alue | Puusto | milj. m 3 fo. 1 | 149,7 | 4,3 | 6,1 | 15,0 | 33,4 | 208,4
| Arvioitu kasvu | milj. m 3 fo. 1 | 5,8 | 1,3 | 2,2 | 2,0 | 1,5 | 12,8
| Puunkorjuu | milj. m 3 fo. 1 | -4,2 | -1,2 | -1,3 | -2,3 | -1,4 | -10,5
| Muut muutokset | milj. m 3 fo. 1 | -2,5 | 0,0 | 0,0 | -0,3 | 0,6 | -2,1
| Puunkorjuu | milj. m 3 u.b. 2 | -3,5 | -1,0 | -1,1 | -1,9 | -1,1 | -8,6
Biologiset hyödykkeet |  | milj. euroa | 4 239 | 184 | 124 | 288 | 1 287 | 6 123
Biologiset hyödykkeet | Tuottava alue | euroa/ha | 3 723 | 3 010 | 2 531 | 3 121 | 4 509 | 3 764
Metsämaa |  | milj. euroa | 2 072 | — | 30 | 167 | 130 | 2 399
Metsäomaisuus yhteensä |  | milj. euroa | 6 312 | 184 | 154 | 455 | 1 417 | 8 522
Vuokrattu metsämaa |  | milj. euroa | — | 157 | 4 | 48 | — | 209
1 Metsäkuutiometriä
2 Kuoreton kiintotilavuus
3 Luokiteltu myytävänä olevaksi omaisuuseräksi

|  | 61

|  |  | 31.12.2022 |
|  |  | Metsät Ruotsissa | Guangxi | Veracel (50 %) | MdP (50 %) | Tornator (41 %) | Yhteensä
Kokonaispinta-ala |  | Tuhatta ha | 1 389 | 73 | 113 | 138 | 301 | 2 014
- josta omistettu |  | Tuhatta ha | 1 389 | — | 105 | 95 | 300 | 1 890
- josta vuokrattu |  | Tuhatta ha | — | 73 | 8 | 43 | — | 124
Tuottava alue |  | Tuhatta ha | 1 142 | 64 | 47 | 92 | 277 | 1 622
Kokonaispinta-ala | Puusto | milj. m 3 fo. 1 | 152,7 | 4,2 | 5,2 | 15,5 | 33,2 | 210,8
Tuottava alue | Puusto | milj. m 3 fo. 1 | 150,5 | 4,1 | 5,2 | 15,5 | 32,8 | 208,1
| Arvioitu kasvu | milj. m 3 fo. 1 | 5,8 | 1,3 | 1,8 | 3,2 | 1,5 | 13,6
| Puunkorjuu | milj. m 3 fo. 1 | -4,6 | -1,2 | -1,7 | -1,8 | -1,3 | -10,7
| Muut muutokset | milj. m 3 fo. 1 | -1,1 | -0,8 | 0,0 | 0,2 | -0,1 | -1,8
| Puunkorjuu | milj. m 3 u.b. 2 | -3,8 | -1,0 | -1,4 | -1,5 | -1,2 | -8,9
Biologiset hyödykkeet |  | milj. euroa | 3 963 | 196 | 103 | 269 | 1 122 | 5 653
Biologiset hyödykkeet | Tuottava alue | euroa/ha | 3 471 | 3 062 | 2 162 | 2 922 | 4 054 | 3 485
Metsämaa |  | milj. euroa | 2 113 | — | 29 | 173 | 149 | 2 464
Metsäomaisuus yhteensä |  | milj. euroa | 6 076 | 196 | 131 | 441 | 1 271 | 8 117
Vuokrattu metsämaa |  | milj. euroa | — | 166 | 3 | 52 | — | 221
1 metsäkuutiometriä
2 kuoreton kiintotilavuus

Tytäryhtiöt ja yhteiset toiminnot
Vuoden 2023 lopussa konsernin metsäomaisuuden, sisältäen myytävänä olevat omaisuuserät Kiinassa (pois lukien
vuokrasopimukset), tasearvosta Ruotsissa oli 89 % (89 %), Kiinassa 3 % (3 %), Brasiliassa 2 % (2 %) ja Uruguayssa 6 % (6 %).
Maa-alueita on 1 706 (1 713) tuhatta hehtaaria, ja 7 % (7 %) maasta on vuokrattu ja alle 0 %:iin (1 %:iin) kohdistuu rajoituksia.
Stora Enson koko metsäomaisuudesta 1 341 (1 345) tuhatta hehtaaria on tuottavaa metsämaata. Montes del Platan ja Veracelin
määrissä huomioidaan omistusosuus.
Ruotsin metsät
Vuoden 2023 lopussa Ruotsin metsissä olevien biologisten hyödykkeiden arvo oli 4 239 (3 963) milj. euroa, niihin liittyvien
metsämaiden arvo oli 2 072 (2 113) milj. euroa ja metsäomaisuus yhteensä oli 6 312 (6 076) milj. euroa. Metsäomaisuuden
arvon kasvu johtuu pääasiassa korkeammista markkinahinnoista. Valuuttakurssien muutoksen vaikutus kasvatti arvoa hieman.
Metsäomaisuuteen liittyvät laskennalliset verovelat olivat 1 297 (1 250) milj. euroa. Arvostamisessa käytetty diskonttokorko oli
3,8 % (3,6 %).
Ruotsalaisissa metsissä olevaa tuottavaa maa-aluetta on yhteensä 1 139 (1 142) tuhatta hehtaaria, jossa kasvavan puuston
osuus on 149,7 (150,5) milj. metsäkuutiometriä. Ruotsissa sijaitsevan metsäomaisuuden arvostuksessa vuonna 2023 sovellettu
kolmen vuoden painotettu keskimääräinen markkinatransaktiohinta oli 42 (40) euroa metsäkuutiometriä kohti. Metsäomaisuuden
arvo vastaa keskimäärin 5 540 (5 320) euroa per hehtaaria tuottavaa metsämaata.
Metsäomaisuuden arvostus perustuu eri markkinatiedontarjoajien toimittamiin yksityiskohtaisiin transaktiotietoihin ja
hintatilastoihin. Markkinatransaktiotietoja oikaistaan Stora Enson metsäomaisuuden piirteiden ja luonteen huomioimiseksi sekä
tiettyjen ei-metsäomaisuuserien ja poikkeavien arvojen poislukemiseksi. Arvostuksessa huomioidaan metsäalueiden sijainti,
hintataso ja puuston volyymi. Eri alueiden väliset markkinahinnat eroavat merkittävästi toisistaan. Tulevat muutokset Ruotsissa
sijaitsevan metsäomaisuuden arvossa johtuvat muutoksista transaktiohinnoissa ja muutoksista puuston volyymissa, jossa
huomioidaan kasvu ja muut muutokset. Lisätietoja arvostuksessa sovellettavista arvioista ja harkinnasta esitetään liitteessä 1.2.
Metsäomaisuuden sijainti ja volyymi

2023 |  | Pohjoinen | Keski | Etelä | Yhteensä
Tuottava alue | Tuhatta ha | 186 | 953 | 0 | 1 139
Osuus kokonaisuudesta | % | 16 % | 84 % | 0 % | 100 %
Puusto | milj. m 3 | 16,9 | 132,8 | 0,0 | 149,7
Osuus kokonaisuudesta | % | 11% | 89 % | 0 % | 100 %

2022 |  | Pohjoinen | Keski | Etelä | Yhteensä
Tuottava alue | Tuhatta ha | 190 | 951 | 0 | 1 142
Osuus kokonaisuudesta | % | 17 % | 83 % | 0 % | 100 %
Puusto | milj. m 3 | 17,5 | 133,0 | 0,0 | 150,5
Osuus kokonaisuudesta | % | 12% | 88 % | 0 % | 100 %

Guangxi
Vuoden 2023 lopussa Kiinan Guangxissa sijaitsevien biologisten hyödykkeiden käypä arvo oli 184 (196) milj. euroa. Kaikki
Kiinassa sijaitsevat metsämaat ovat vuokrattuja. Arvonlasku johtuu pääasiassa hakkuumäärän laskusta ja valuuttakurssien
muutoksen vaikutuksesta, kun taas investoinnit ja suuremmat volyymit kasvattivat käypää arvoa. Biologisiin hyödykkeisiin
sisältyvän nuoren puuston arvo on 24 (27) milj. euroa. Diskontatuissa rahavirroissa on käytetty 9,7 %:n (10,2 %:n)
diskonttokorkoa, joka laski vuonna 2023. Nämä metsätoiminnot luokiteltiin myytävänä olevaksi omaisuuseräksi vuoden 2023
lopussa. Lisätietoja liitteessä 6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä myytävänä olevat omaisuuserät

|  | 62

Veracel
Veracel on brasilialainen yhteinen toiminto, josta konsernilla on 50 %:n omistusosuus. Stora Enson osuus biologisista
hyödykkeistä oli 124 (103) milj. euroa. Arvonnousu on pääasiassa seurausta korkeammista hinnoista, volyymeista ja
istutuksesta, kun taas diskonttokorko vähensi arvoa. Biologisiin hyödykkeisiin sisältyvän nuoren puuston arvo on 40 (31) milj.
euroa. Diskontatuissa rahavirroissa on käytetty 10,2 %:n (7,9 %:n) diskonttokorkoa, joka nousi vuonna 2023. Metsämaat
arvostetaan hankintamenoon.
Montes del Plata
Montes del Plata (MdP) on Uruguayssa sijaitseva yhteinen toiminto, josta konsernilla on 50 %:n omistusosuus. Stora Enson
osuus biologisista hyödykkeistä oli 288 (269) milj. euroa. Hienoinen arvonnousu on pääasiassa seurausta korkeammista puun
hinnoista, hakkuumääristä ja lisäyksistä, kun taas valuuttakurssien muutokset laskivat arvoa. Vuonna 2023 Uruguayssa oli
vaikeita kuivuuskausia, mikä laski metsän vuotuista kasvuarviota verrattua aiempiin vuosiin. Biologisiin hyödykkeisiin sisältyvän
nuoren puuston arvo on 48 (50) milj. euroa. Diskontatuissa rahavirroissa on käytetty 9,0 %:n (9,0 %:n) diskonttokorkoa vuonna
2023. Metsämaat arvostetaan hankintamenoon.
Osakkuusyhtiö
Tornator
Tornator Oyj on suomalainen osakkuusyhtiö, josta konsernilla on 41 %:n omistusosuus. Stora Enson osuus biologisista
hyödykkeistä oli 1 287 (1 122) milj. euroa, osuus metsämaasta oli 130 (149) milj. euroa ja metsäomaisuudesta yhteensä 1 417
(1 271) milj. euroa. Käyvän arvon nousu metsäomaisuuden osalta on pääasiassa seurausta korkeammista markkinahinnoista ja
hankinnoista.
Stora Enson osuus tuottavasta metsäalueesta Tornatorissa on yhteensä 285 (277) tuhatta hehtaaria ja puuston osuus on 33,4
(32,8) milj. metsäkuutiometriä. Suomessa sijaitsevan metsäomaisuuden arvostuksessa vuonna 2023 sovellettu kolmen vuoden
painotettu keskimääräinen markkinatransaktiohinta oli 42 (42) euroa metsäkuutiometriä kohti. Suomessa sijaitsevan
metsäomaisuuden arvo vastaa keskimäärin 4 960 (4 750) euroa per hehtaaria tuottavaa metsämaata.
Arvostuksen merkittävien oletusten herkkyydet +/-10 %

Milj. euroa | Puun markkinahinnat | Kasvumäärä | Diskonttokorko
Guangxi | +/-26 | +/-1 | +/-3
Veracel | +/-11 | +/-11 | +/-2
Montes del Plata | +/-32 | +/-32 | +12/-11

Ruotsalaisen metsäomaisuuden arvostus vaihtelee liittyen muutoksiin transaktiohinnoissa ja kasvavan puuston volyymissä.
Metsäomaisuuden keskimääräisessä markkinahinnassa 1 euron metsäkuutiometriä kohti laskettu muutos vaikuttaisi
metsäomaisuuden arvoon 150 (151) milj. euroa. Metsäomaisuuden kasvavan puuston volyymissa 1 milj. metsäkuutiometrin
muutos vaikuttaisi metsäomaisuuden arvoon 42 (40) milj. euroa.
4.3 Osakkuusyhtiöt
Laadintaperiaatteet
Konsolidointiperiaatteet
Osakkuusyhtiöihin, joissa Stora Ensolla on huomattava vaikutusvalta, kirjataan soveltaen pääomaosuusmenetelmää. Stora Ensolla ei ole
osakkuusyhtiöissä määräysvaltaa yksin tai yhdessä muiden osapuolten kanssa, mutta sillä on huomattava vaikutusvalta. Tällöin konsernin
tuloslaskelmaan sisällytetään konsernin omistusosuutta vastaava osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta. Konsernin osuus osakkuusyhtiöstä
merkitään konsernitaseeseen määrään, joka vastaa konsernin osuutta osakkuusyhtiön nettovarallisuudesta liikearvon kanssa. Osakkuusyhtiöiden
ostosta syntyvä liikearvo sisältyy sijoituksen kirjanpitoarvoon, ja sen arvonalentumista arvioidaan kyseisen sijoituksen osana. Osakkuusyhtiöiden
kirjanpitoarvoissa ei ole olennaista liikearvoa.
Konsernin osuuden ylittäviä tappioita ei oteta huomioon, ellei konserni ole velvollinen täyttämään sellaisia osakkuusyhtiöiden velvoitteita, jotka
konserni on taannut tai joihin se muutoin on sitoutunut.
Konsernin osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta esitetään liikevoitossa, mikä heijastaa näiden sijoitusten operatiivista luonnetta. Vastaavasti
osinkotuotot osakkuusyhtiöiltä esitetään liiketoiminnan rahavirrassa konsernin rahavirtalaskelmassa.
Merkittävimmät osakkuusyhtiöt

|  |  | Omistusosuus % | Milj. euroa
Yritys | Raportoitava segmentti | Kotipaikka ja pääasiallinen toimipaikka | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Tornator Oyj | Forest | Suomi | 41,00 | 41,00 | 892 | 800
Muut |  |  |  |  | 35 | 32
Tasearvo 31.12. |  |  |  |  | 926 | 832

Stora Enso myi 30,41 %:n osakkuutensa Encore Ympäristöpalvelut Oy:ssä vuonna 2022. Liiketoimella ei ollut merkittävää
vaikutusta konserniin.

|  | 63

Konsernin osuus osakkuusyhtiöiden tuloslaskelmista

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 126 | 147
Liiketoiminnan kulut | -69 | -103
Biologisten hyödykkeiden arvostus | 121 | 189
Liiketulos | 178 | 233
Nettorahoituserät | -12 | 40
Nettotulos ennen veroja | 166 | 273
Tuloverot | -30 | -52
Tilikauden tulos | 136 | 221

Henkilöstön määrä osakkuusyhtiöissä vuonna 2023 oli keskimäärin 1 046 (1 043 vuonna 2022).
Yhteenveto konsernin olennaisen osakkuusyhtiön, Tornator Oyj:n, IFRS:n mukaan laaditusta taloudellisesta informaatiosta
esitetään alempana. Konsernin osuus Tornator Oyj:stä raportoidaan osana Forest-divisioonaa ja kattaa suurimman osan
konsernin sijoituksista osakkuusyhtiöihin.
Tornator Oyj

Milj. euroa | 2023 | 2022
Metsäomaisuus | 3 456 | 3 101
Muut pitkäaikaiset varat | 73 | 70
Lyhytaikaiset varat | 102 | 73
Pitkäaikaiset velat | 851 | 752
Lyhytaikaiset velat | 146 | 120
Verovelat | 459 | 420
Liikevaihto | 194 | 176
Tilikauden tulos | 341 | 542
Muut laajan tuloksen erät | -57 | 141
Laaja tulos yhteensä | 284 | 683
Tilikauden aikana saadut osingot | 60 | 25
Osakkuusyhtiön nettovarat | 2 175 | 1 952
Omistusosuus Tornator Oyj:ssä | 41,00 % | 41,00 %
Konsernin omistusosuuden tasearvo Tornator Oyj:ssä | 892 | 800

Konsernin 41 %:n omistusosuuden tasearvo vuoden 2023 lopussa oli 892 (800) milj. euroa. Konsernin osuus Tornatorin
tuloksesta oli 140 (222) milj. euroa, joka sisältää biologisten hyödykkeiden 97 (152) milj. euron verojen jälkeisen arvostusvoiton.
Osakkuusyhtiöiden yhteenlasketut tiedot, jotka eivät ole erikseen olennaisia

Milj. euroa | 2023 | 2022
Pitkäaikaiset varat | 33 | 35
Lyhytaikaiset varat | 13 | 12
Pitkäaikaiset velat | 0 | 3
Lyhytaikaiset velat | 11 | 12
Liikevaihto | 47 | 74
Tilikauden tulos | -4 | -2
Tilikauden aikana saadut osingot | 0 | 1
Osakkuusyhtiöiden nettovarat | 35 | 32
Konsernin omistusosuuden tasearvo | 35 | 32
Konsernin omistusosuuden tasearvo Tornator Oyj:ssä | 892 | 800
Konsernin omistusosuuden tasearvo yhteensä | 926 | 832

Osakkuusyhtiösaamiset ja -velat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Saamiset osakkuusyhtiöiltä |  |
Pitkäaikaiset lainasaamiset | 2 | 2
Myyntisaamiset | 2 | 1
Velat osakkuusyhtiöille |  |
Ostovelat | 128 | 101

|  | 64

Liiketapahtumat osakkuusyhtiöiden kanssa

Milj. euroa | 2023 | 2022
Myynti osakkuusyhtiöille | 16 | 19
Ostot osakkuusyhtiöiltä | 181 | 163

Konserni harjoittaa osakkuusyhtiöiden kanssa liiketoimintaa muun muassa puuta myymällä ja ostamalla. Kaikki sopimukset
neuvotellaan markkinaehtoisesti ja liiketoimet suoritetaan tavalla, jonka konserni uskoo olevan toimialalla tavanomaista eikä
epäedullisempia kuin toimittaessa konserniin kuulumattomien osapuolten kanssa.
4.4 Oman pääoman ehtoiset sijoitukset
Laadintaperiaatteet
Konserni on päättänyt luokitella oman pääoman ehtoiset sijoituksensa Pohjolan Voiman osakkeisiin ja eräisiin konsernin hallussa oleviin
noteerattuihin osakkeisiin käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta arvostettaviksi instrumenteiksi IFRS 9 -standardin mukaisesti,
soveltaen standardin mukaista peruuttamatonta valintaa omistuksen pitkäaikaisen luonteen takia. Muiden laajan tuloksen erien kautta käypään
arvoon arvostettavien oman pääoman ehtoisten sijoitusten käyvän arvon muutoksista aiheutuvia voittoja ja tappioita ei kierrätetä tuloslaskelmaan
arvonalentumisen tai myynnin yhteydessä. Vain osinkotulo kirjataan tuloslaskelmaan. Lisäksi konsernilla on tiettyjä oman pääoman ehtoisia
sijoituksia noteeraamattomissa arvopapereissa, jotka luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi. Suurin osa konsernin oman
pääoman ehtoisista instrumenteista koostuu sijoituksista Pohjolan Voima Oyj:hin (PVO).
Oman pääoman ehtoiset sijoitukset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Tasearvo 1.1. | 1 445 | 918
Käyvän arvon muutos (Muut laajan tuloksen erät) | -645 | 519
Käyvän arvon muutos (Tuloslaskelma) | 0 | 0
Lisäykset | 18 | 10
Vähennykset | 0 | 0
Muuntoerot | 0 | -2
Tasearvo 31.12. | 819 | 1 445

PVO:n osakkeet
Stora Ensolla on 15,7 %:n (15,7 %) osuus Pohjolan Voima Oyj:n (PVO) osakkeista. Pohjolan Voima Oyj on energia-alan
osakeyhtiö, joka tuottaa sähköä ja lämpöä osakkeenomistajilleen Suomessa kustannusperusteisesti ja voittoa tavoittelematta
(Mankala-periaate). PVO-konsernin kullakin tytäryhtiöllä on oma osakelajinsa, ja osinkojen sijaan osakkeet oikeuttavat omistusta
vastaavaan määrään tuotetusta energiasta. Osakkeenomistajat maksavat sähköstä tuotantokustannusten perusteella hinnat,
jotka ovat yleensä markkinahintoja alhaisemmat. PVO ei maksanut varsinaista osinkoa Stora Ensolle vuonna 2023.
Omistusosuus arvostetaan käypään arvoon neljännesvuosittain käyttämällä diskontattujen rahavirtojen menetelmää. Arvostus on
luokiteltu tasolle 3 käyvän arvon hierarkiassa IFRS 13 -standardin mukaisesti. Tasot esitetään liitteessä 5.2 Käyvät arvot.
Arvostuksessa käytetyt sähkön hinnat perustuvat kahden ensimmäisen vuoden osalta johdannaisten markkinahintoihin ja
myöhempien vuosien osalta perustuen pitkän aikavälin sähkön hinta-arvioihin. Historialliset tilinpäätökset muodostavat perustan
kunkin sähköomaisuuserän kustannusrakenteelle, ja tulevien kausien osalta käytetään PVO:n osakkeenomistajatietojen
perusteella tehtyjä arvioita, jos niitä on saatavilla, ja niitä oikaistaan tulevina vuosina inflaatiokertoimella. Arvostusmallissa
käytetty 6,93 %:n diskonttauskorko määritetään keskimääräisen painotetun pääomakustannuksen perusteella. Diskontattujen
rahavirtojen laskennassa +/- 5 %:n muutos sähkön hinnassa merkitsisi +92 milj. euron tai -92 milj. euron muutosta
arvostuksessa, +/- 1 %-yksikön muutos diskonttauskorossa merkitsisi -140 milj. euron tai +183 milj. euron muutosta
arvostuksessa.
PVO:n osakkeet on jaettu eri osakesarjoihin. PVO:n B ja B2 osakesarjat viittaavat omistuksiin Teollisuuden Voima Oyj:ssä,
joka operoi kolmea ydinvoimalaa Suomessa (Olkiluoto 1–3). Stora Ensolla on noin 8,9 %:n epäsuora osuus Olkiluoto 3 -
ydinvoimalayksikön kapasiteetista PVO B2 -osakkeidensa kautta. Olkiluoto 3 -voimalayksikön testituotanto saatiin päätökseen
huhtikuussa 2023, jonka jälkeen yksikkö aloitti säännöllisen sähköntuotannon. Olkiluoto 3:n sähköntuotantokapasiteetti on noin
1 600 megawattia, joka vastaa noin 15 % sähkön kysynnästä Suomessa. Euroopan suurimpana ydinvoimalana Olkiluoto
kokonaisuudessaan tuottaa noin 30 % Suomessa tuotetusta sähköstä. Olkiluoto 3:n tuotannolla on keskeinen rooli Suomen
vihreässä siirtymässä, ja se nopeuttaa siirtymää hiilineutraaliin yhteiskuntaan ja sähköomavaraisuuteen.
PVO:n osakkeet 31.12. 2023

Milj. euroa | Osakesarja | %:n omistusosuus | Omaisuuslaji | Käypä arvo 2023 | Käypä arvo 2022
Pohjolan Voima Oyj | A | 20,6 | vesivoima | 226 | 307
Pohjolan Voima Oyj | B, B2 | 15,7, 14,8 | ydinvoima | 546 | 1 113
Pohjolan Voima Oyj | C,C2,V,M | useita | useita | 7 | 4
Yhteensä |  |  |  | 778 | 1 423

Vuonna 2023 käypä arvo oli 778 (1 423) milj. euroa. PVO:n käyvän arvon lasku on pääasiassa seurausta laskussa sähkön
hintojen estimaateissa. Käyvän arvon muutoksesta ei kirjata laskennallisia veroja, koska Suomen verolainsäädännön mukaan yli
10 %:n omistukset on vapautettu myyntivoiton verotuksesta.

|  | 65

Merkittävimmät oman pääoman ehtoiset sijoitukset

Milj. euroa | Omistus % | Osakkeet kpl | Hankintameno | Käypä arvo
Packages Ltd, Pakistan - julkisesti noteerattu osake | 6,4 | 5 396 650 | 3 | 9
Noteeratut arvopaperit yhteensä |  |  | 3 | 9
Pohjolan Voima Oyj | 15,7 | 5 073 972 | 131 | 778
Muut noteeraamattomat arvopaperit |  |  | 32 | 32
Noteeraamattomat arvopaperit yhteensä |  |  | 163 | 810
Oman pääoman ehtoiset sijoitukset yhteensä 31.12.2023 |  |  | 166 | 819
Oman pääoman ehtoiset sijoitukset yhteensä 31.12.2022 |  |  | 147 | 1 445

4.5 Päästöoikeudet ja muut pitkäaikaiset varat
Laadintaperiaatteet
Konserni osallistuu Euroopan unionin päästökauppaan tavoitteenaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Konsernille on allokoitu tietty määrä
hiilidioksidipäästöoikeuksia tietylle ajanjaksolle. Päästöoikeudet kirjataan aineettomina hyödykkeinä, julkisina avustuksina ja velkoina, jotka
velvoittavat konsernin toimittamaan toteutusjaksolla toteutuneita päästöjä vastaavan päästöoikeusmäärän.
Päästöoikeuksiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden arvostus perustuu sen päivän käypään arvoon, jolloin konserni saa ne haltuunsa
(taso 1). Velka päästöoikeuksien palautusvelvoitteen täyttämiseksi perustuu toteutuneisiin päästöihin, ja palautusvelvoitteen täyttämiseen
käytetään saatuja päästöoikeuksia kirjanpitoarvolla laskettuna. Jos päästöoikeuksien markkinahinta on raportointipäivänä kirjanpitoarvoa
alhaisempi, niiden ylijäämäoikeuksien arvo, joita ei tarvita aiheutettujen päästöjen kattamiseen, alennetaan markkinahinnaksi.
Toteutuneet päästöt kirjataan kuluiksi tuloslaskelmaan materiaaleihin ja palveluihin allokaatiopäivän käyvällä arvolla. Markkinoilta ostetut
päästöoikeudet kirjataan hankintahintaan. Vastaavasti liiketoiminnan muihin tuottoihin kirjataan vastaavan kokoinen hyvitys, jonka johdosta
allokoitujen päästöjen vaikutus eliminoituu. Täten tuloslaskelmaan ei synny ilmaisjaossa allokoitujen päästöoikeuksien osalta tulosvaikutusta,
mikäli toteutuneet päästöt ovat ilmaisjaossa saatujen päästöoikeuksien suuruiset. Ylijäämäoikeuksien myynti kirjataan tulona toimituspäivänä.
Mahdollinen tulosvaikutus syntyy ainoastaan allokaation ylittävien päästöjen vuoksi tehdyistä lisäostoista, ylijäämäoikeuksien myynnistä,
toteutuneiden päästöjen ollessa ilmaisjaossa saatuja päästöoikeuksia pienemmät tai sellaisten oikeuksien arvonalentumisesta, joita ei tarvita
omaan käyttöön.
Päästöoikeudet

Milj. euroa | 2023 | 2022
Arvo 1.1. | 123 | 137
Allokoidut päästöoikeudet | 146 | 160
Myynnit | -64 | -62
Palautusvelvoitteen täyttäminen | -98 | -85
Luovutukset ja myytävänä olevat omaisuuserät | — | -27
Käypä arvo 31.12. | 108 | 123

Päästöoikeusvelka esitetään konsernin taseessa rivillä Muut korottomat velat. Päästöoikeusvelka 31.12. 2023 oli 79 (91) milj.
euroa, liitteessä 4.8 Korottomat velat esitetyn mukaisesti. Tilikauden lopussa konsernin hallussa olleiden ylijäämäoikeuksien arvo
oli 28 (32) milj. euroa.
Muut pitkäaikaiset varat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Ennakkomaksut ja siirtosaamiset | 25 | 22
Verohyvitykset | 4 | 4
Muut pitkäaikaiset operatiiviset varat | 29 | 12
Yhteensä | 58 | 38

4.6 Vaihto-omaisuus
Laadintaperiaatteet
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon, sen mukaan kumpi niistä on alempi. Hankintameno määritellään FIFO-
menetelmällä tai vaihtoehtoisesti painotetun keskihinnan menetelmällä, mikäli se johtaa likimain samaan lopputulokseen kuin FIFO-menetelmä.
Samaa menetelmää sovelletaan kaikkeen vaihto-omaisuuteen, joka on luonteeltaan samankaltaista ja samanlaisessa käytössä. Valmiiden ja
keskeneräisten tuotteiden hankintameno käsittää raaka-aineet, välittömät palkat, poistot ja muut välittömät kustannukset sekä tuotteisiin
kohdistuvan osuuden tuotannon välillisistä kustannuksista ilman korkokuluja. Nettorealisointiarvo on arvioitu myyntihinta tavanomaisessa
liiketoiminnassa vähennettynä tuotteiden valmiiksi saattamisesta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla.
Mikäli tuotteen hankintameno ylittää sen nettorealisointiarvon, kirjataan tasearvoon vähennys. Lisäksi vanhojen, hidaskiertoisten ja
vanhentuneiden tuotteiden ja varaosien tasearvoon kirjataan tarvittaessa epäkuranttiusvähennys. Konsernitaseessa tällaiset
epäkuranttiusvähennykset vähennetään vaihto-omaisuuden kirjanpitoarvosta.

|  | 66

Milj. euroa | 2023 | 2022
Aineet ja tarvikkeet | 384 | 501
Keskeneräiset tuotteet | 62 | 84
Valmiit tuotteet | 774 | 962
Varaosat ja tarvikkeet | 307 | 337
Muu vaihto-omaisuus | 29 | 25
Ennakkomaksut ja hakkuuoikeudet | 52 | 63
Epäkuranttiusvähennys: varaosat ja tarvikkeet | -100 | -103
Epäkuranttiusvähennys: valmiit tuotteet | -18 | -19
Nettorealisointiarvoista johtuva vähennys | -25 | -40
Yhteensä | 1 466 | 1 810

Kokonaisuudessaan vaihto-omaisuutta kirjattiin kuluksi 6 271 (6 576) milj. euroa vuoden aikana. Vaihto-omaisuuteen kirjatuilla
vähennyksillä oli tuloslaskelmaan 35 (78) milj. euron kuluvaikutus. Aiemmin kuluksi kirjattujen vähennysten peruutuksilla oli 55
(9) milj. euron tulosvaikutus.
4.7 Operatiiviset saamiset
Laadintaperiaatteet
Myyntisaamiset
Myyntisaamiset arvostetaan alun perin käypään arvoon ja jälkeenpäin odotettuun realisoitumisarvoon luottotappiovarauksella vähennettynä.
Myyntisaamisten odotettavissa olevat luottotappiot arvioidaan saamisten objektiivisen ja kattavan tarkastelun perusteella vuoden lopussa käyttäen
eteenpäin katsovaa odotettavissa olevien luottotappioiden varausmallia. Myyntisaamisten osalta noudatetaan IFRS 9:n mukaista
yksinkertaistettua lähestymistapaa, jonka mukaan odotettavissa olevat luottotappiot kirjataan todennäköisten elinkaaren aikaisten luottotappioiden
perusteella tuloslaskelmassa liiketoiminnan muihin kuluihin. Niiden saamisten osalta, joiden maksuja ei ole laiminlyöty, odotettavissa olevat
luottotappiot arvioidaan perustuen ulkoisesti tuotettuun asiakkaiden luottotappiotodennäköisyyksiä kuvaavan dataan, jota käytetään odotettavissa
olevien luottotappioiden eteenpäin katsovassa laskentamallissa. Myyntisaamisten odotettavissa olevien luottotappioiden mallissa huomioidaan
myös makrotaloudellinen indikaattori, joka huomioi makrotaloudellisen kehityksen ja sisällyttää laskentamalliin ennakoivaa tietoa.
Laskentamallissa on sovellettu oletusta siitä, että asiakkaan maksukyvyttömyys tulkitaan tapahtuvaksi aikaisintaan 90 päivää saamisen
erääntymisen jälkeen, ja maksukyvyttömyyden arvioidaan normaalisti tapahtuvan, kun myyntisaamisen suoritus on vähintään 90 päivää
myöhässä tai kun on muita riippumattomia todisteita maksukyvyttömyydestä. Myyntisaamiset alaskirjataan ja esitetään luottotappiona vain
tuomioistuimen julistaman konkurssin perusteella tai eräissä muissa tapauksissa, joissa alaskirjausta tukee objektiivinen näyttö. Myyntisaamiset
esitetään lyhytaikaisina operatiivisina saamisina lyhytaikaisissa varoissa konsernin taseessa.
Myyntisaamiset faktorointisopimuksissa
Stora Enso solmii myyntisaamisten faktorointisopimuksia nopeuttaakseen myyntisaamisten muuntamista käteisvaroiksi. Myydyt saamiset kirjataan
pois taseesta, kun omistusoikeuteen liittyvät merkittävät riskit ja hyödyt ovat siirtyneet. Sellaiset jäljellä olevat myyntisaamiset, joita ei ole vielä
myyty tilikauden lopussa, mutta jotka ovat myytävissä faktorointiohjelmien kautta seuraavalla tilikaudella, luokitellaan käypään arvoon muiden
laajan tuloksen erien kautta arvostettavaksi myyntisaamisiksi IFRS 9:n mukaisten liiketoimintamallin ja sopimuksiin perustuvien rahavirtojen
testien mukaisesti. Lisätietoja löytyy liitteestä 5.2 Käyvät arvot.
Lyhytaikaiset operatiiviset saamiset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Myyntisaamiset - bruttomääräinen kirjanpitoarvo ennen myytäviksi luokiteltuja eriä | 939 | 1 329
Myyntisaamiset - myytäväksi luokiteltu bruttoarvo | -46 | -92
Myyntisaamiset - bruttomääräinen kirjanpitoarvo | 893 | 1 236
Odotettavissa olevat luottotappiot | -27 | -32
Ennakkomaksut ja siirtosaamiset | 80 | 68
Muut saamiset | 245 | 200
Yhteensä | 1 191 | 1 473

Myyntisaamisten ikäjakauma

Milj. euroa | 2023 | 2022
Erääntymättömät | 841 | 1 213
Alle 30 päivää sitten erääntyneet | 57 | 55
31–60 päivää sitten erääntyneet | 1 | 10
61–90 päivää sitten erääntyneet | 3 | 2
91–180 päivää sitten erääntyneet | 1 | 3
Yli 180 päivää sitten erääntyneet | 36 | 47
Yhteensä | 939 | 1 329

Erääntyneiden myyntisaamisten bruttomäärä oli 98 (116) milj. euroa 31.12. 2023. Nämä saamiset liittyvät useisiin eri maihin ja
asiakkaisiin, joilla ei ole viimeaikaisia laiminlyöntejä. Myyntisaamisten elinkaaren aikaisten odotettavissa olevien luottotappioiden
määrä oli 27 (32) milj. euroa 31.12. 2023. Myyntisaamisten odotettavissa olevat luottotappiot arvioidaan tapauskohtaisesti
tulevaisuuteen katsovalla mallilla, joka perustuu asiakkaiden maksujen laiminlyönnin todennäköisyyden arviointiin. Jos
konsernilla on syytä epäillä asiakkaan taloudellista tilannetta, vaaditaan ennakkomaksu tai pankin antama peruuttamaton
remburssi. Vuoden lopussa erääntymistä odottavien remburssien yhteissumma oli 54 (74) milj. euroa. Liitteessä 5.1
Rahoitusriskien hallinta on lisätietoa asiakkaiden luottoriskin hallinnasta.

|  | 67

Luottotappiovarauksen ikäjakauma

Milj. euroa | 2023 | 2022
Erääntymättömät ja alle 90 päivää sitten erääntyneet | 2 | 5
91–365 päivää sitten erääntyneet | 2 | 7
Yli 365 päivää sitten erääntyneet | 23 | 21
Yhteensä | 27 | 32

Luottotappiovarauksen täsmäytys

Milj. euroa | 2023 | 2022
Avaava tase 1.1. | 32 | 26
Muutos tuloslaskelman kautta kirjattavissa luottotappiovarauksissa | 9 | 13
Alaskirjaukset | -15 | -6
Muut | 1 | 0
Tasearvo 31.12. | 27 | 32

Vuoden 2023 aikana toteutuneiden luottotappioiden määrä oli 15 (6) milj. euroa ja nämä myyntisaamiset alaskirjattiin pois
konsernitaseesta.
Stora Enso on solminut myyntisaamisten faktorointisopimuksia nopeuttaakseen myyntisaamisten muuntamista käteisvaroiksi.
Tällaiset sopimukset johtivat nimellisarvoltaan 178 (174) milj. euron arvoisten myyntisaamisten kirjaamiseen pois taseesta
vuoden lopussa. Stora Enson osallisuuden myytyihin saamisiin arvioidaan olevan jatkossa vähäinen faktorointisopimusten
luonteesta ja riskienjaosta johtuen.
4.8 Operatiiviset velat
Pitkäaikaiset operatiiviset velat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Osakeperusteiset maksut | 2 | 2
Muut velat | 9 | 9
Yhteensä | 11 | 11

Lyhytaikaiset operatiiviset velat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Ostovelat | 1 582 | 1 831
Palkka- ja henkilöstökulujen jaksotukset | 224 | 245
Siirtovelat | 112 | 130
Päästöoikeuksiin liittyvä velka | 79 | 91
Saadut ennakot | 18 | 18
Muut velat 1 | 96 | 94
Yhteensä | 2 112 | 2 410
1 Muut velat liittyvät etenkin valtiolle maksettaviin veroihin, kuten arvonlisäveroihin ja palkkoihin liittyviin veroihin.

4.9 Varaukset
Laadintaperiaatteet
Varaukset
Varaus kirjataan, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman seurauksena oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite ja kun on todennäköistä, että
velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista suoritusta tai aiheuttaa taloudellisen menetyksen ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa
luotettavasti. Varaukset perustuvat johdon arvioon ja kustannusten ajankohtaan ja summaan liittyy epävarmuutta. Käyttöomaisuushyödykkeen
purkamiseen, siirtämiseen ja alkuperäiseen tilaan palauttamiseen koskevan velvoitteen suorittamiseen tarvittavat investoinnit lisätään
omaisuuserän kirjanpitoarvoon hankintahetkellä ja poistetaan omaisuuserän taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Varaukset diskontataan
nettonykyarvoonsa, jos rahan aika-arvon vaikutukset ovat olennaisia.
Ympäristövaraukset
Aikaisemman liiketoiminnan ympäristövaikutusten korjaamisesta syntyneet kustannukset, jotka eivät lisää nykyisiä tai tulevia tuottoja, kirjataan
varauksiksi. Ympäristövaraus kirjataan, mikäli ympäristölakien ja -säädösten nykytulkinnan perusteella on todennäköistä, että on syntynyt
oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, jonka määrä voidaan luotettavasti arvioida.
Uudelleenjärjestelyvaraukset
Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan jaksolla, jona konserni sitoutuu suunnitelmaan juridisesti tai tosiasiallisesti. Varaukseen kirjataan ne
kustannukset, jotka sisältyvät lopettamissuunnitelmaan, aiheutuvat jatkuvasta sopimusvelvoitteesta ja joista ei ole jatkuvaa taloudellista hyötyä tai
jotka liittyvät velvoitteen purkamisesta aiheutuvaan sanktioon.
Muut varaukset
Muut varaukset liittyvät oikeudellisiin tai tosiasiallisiin velvoitteisiin kuten uudelleenistutukseen, tappiollisiin sopimuksiin, kanteisiin tai meneillä
oleviin oikeuskäsittelyihin.

|  | 68

Varaukset

Milj. euroa | Ympäristö- varaukset | Uudelleen- järjestely- varaukset | Muut varaukset | Varaukset yhteensä
Tasearvo 1.1. 2022 | 75 | 88 | 67 | 231
Muuntoerot | -4 | -3 | -2 | -9
Yritysmyynnit ja myytäväksi määritellyt omaisuuserät | -3 | -1 | 0 | -4
Kirjattu tuloslaskelmaan |  |  |  |
Uudet varaukset | 14 | 8 | 19 | 40
Varausten lisäys | 1 | 12 | 2 | 15
Varausten peruutus | -1 | -16 | -8 | -25
Maksut | -9 | -66 | -50 | -124
Tasearvo 31.12. 2022 | 73 | 21 | 30 | 124
Muuntoerot | 0 | 0 | 1 | 1
Yritysmyynnit ja myytäväksi määritellyt omaisuuserät | 3 | 0 | 0 | 3
Kirjattu tuloslaskelmaan |  |  |  |
Uudet varaukset | 7 | 89 | 12 | 107
Varausten lisäys | 4 | 4 | 1 | 8
Varausten peruutus | -16 | -7 | 0 | -22
Maksut | -9 | -31 | -14 | -54
Tasearvo 31.12. 2023 | 63 | 77 | 28 | 168
Jako lyhytaikaisiin ja pitkäaikaisiin varauksiin |  |  |  |
Lyhytaikaiset varaukset: erääntyvät 12 kuukauden kuluessa | 1 | 72 | 12 | 85
Pitkäaikaiset varaukset: erääntyvät yli 12 kuukauden kuluttua | 61 | 5 | 16 | 83
Yhteensä 31.12. 2023 | 63 | 77 | 28 | 168

Stora Ensossa on tehty viime vuosina merkittäviä uudelleenjärjestelyjä yritysten myynneistä tehtaiden sulkemisiin ja
hallinnollisten kustannusten säästöohjelmiin liittyen. Olennaisin uudelleenjärjestelyvaraus vuoden 2023 tasearvossa on 35 milj.
euroa liittyen De Hoop aaltopahvin pintakartonkia valmistavan tehtaan pysyvään sulkemiseen Alankomaissa. Muut
uudelleenjärjestelyvaraukset liittyvät pääasiassa Sunilan selluntuotannon pysyvään sulkemiseen Suomessa ja
uudelleenjärjestelyihin, jotka liittyivät toimistohenkilöstön vähennyksiin konsernihallinnossa ja Packaging Materials -
divisioonassa. Olennaiset maksut vuonna 2022 uudelleenjärjestely- ja muissa varauksissa liittyvät pääasiassa sellun- ja
paperintuotannon sulkemiseen Kvarnsvedenin tehtaalla Ruotsissa ja Veitsiluodon tehtaalla Suomessa.
Olennaisin ympäristövaraus perustuu Stora Enson ja Falunin kaupungin tekemään sopimukseen, jonka mukaan konsernilla
on velvoite puhdistaa vesi Kopparbergin kaivoksen aiheuttamista saasteista ennen vesien päästämistä ympäristöön. Tilikauden
lopussa varaus oli 27 (31) milj. euroa.
Olennaisin varaus muut varaukset luokassa liittyy uudelleenistutusvelvoitteeseen osassa Pohjoismaista. Uudelleenistutus on
velvoitettu tehtäväksi tietyn aikamääreen puitteissa viimeisen hakkuun jälkeen.

|  | 69

5 Pääomarakenne ja rahoitus
5.1 Rahoitusriskien hallinta
Riskienhallinnan periaatteet ja prosessi
Stora Enso altistuu erilaisille rahoitusmarkkinariskeille, joita konsernissa hallitaan hallituksen hyväksymien politiikkojen
mukaisesti. Tavoitteena on kustannustehokas konserniyritysten rahoitus sekä tehokas rahoitusriskien hallinta. Stora Enson
rahoitusriskipolitiikkaa sovelletaan kaikkiin Stora Ensossa tapahtuviin rahoitustransaktioihin. Kyseinen politiikka ja siihen
tulevaisuudessa mahdollisesti tehtävät muutokset astuvat voimaan, kun konsernin hallitus on ne hyväksynyt. Kaikkien
rahoitusinstrumenttien käyttöä koskevien toimintaohjeiden on oltava yhdenmukaisia kyseisen rahoitusriskipolitiikan kanssa.
Konsernin yhteisiin toimintoihin kuuluvat yhtiöt toimivat paikallisen rahoitusriskipolitiikan mukaisesti ja kyseiset politiikat eivät
välttämättä ole täysin yhteneväisiä konsernin oman rahoitusriskipolitiikan kanssa.
Merkittävimmät rahoitusmarkkinariskit esitellään tarkemmin alla, konsernin pääasiallisten rahoitusriskien ollessa korkoriski,
valuuttariski, maksuvalmius- ja jälleenrahoitusriski sekä hyödykkeiden, etenkin kuidun, sellun ja energian hintariski.
Korkoriski
Konserni altistuu korkoriskille, mikä tarkoittaa, että korkotason vaihtelut vaikuttavat konsernin korkokuluihin ja sen taseessa
olevien varojen ja velkojen arvoon. Stora Enso altistuu korkoriskille korollisten varojen ja velkojen, kuten lainojen,
rahoitusinstrumenttien ja vuokrasopimusvelkojen kautta, mutta myös kaupallisten sopimusten sekä operatiivisten varojen ja
velkojen kuten biologisten hyödykkeiden kautta. Konsernin tavoitteena on pitää korkokulut vakaina. Konsernin kokonaisduraation
ei pitäisi ylittää lainojen keskimääräistä maturiteettia, mutta tavoitteena on kuitenkin pidempi duraatio edellä mainitun puitteissa.
Yhtiön hallitus hyväksyy keskimääräistä maturiteettia pidemmän duraation.
Konserni voi käyttää koronvaihtosopimuksia sekä koron- ja valuutanvaihtosopimuksia korkoriskin hallitsemiseksi muuntamalla
vaihtuvakorkoisia lainoja synteettisesti kiinteäkorkoisiksi lainoiksi johdannaisten avulla. Konsernin vaihtuva- ja kiinteäkorkoinen
positio vuoden lopussa on esitetty seuraavassa taulukossa, joka sisältää myös kyseiset myytäviksi luokitellut varat ja velat:
Vaihtuva- ja kiinteäkorkoinen positio

| 31.12.2023 | 31.12.2022
Milj. euroa | Vaihtuvakorkoiset | Kiinteäkorkoiset | Vaihtuvakorkoiset | Kiinteäkorkoiset
Pitkäaikaiset korolliset saamiset 1 | 11 | 51 | 11 | 80
Lyhytaikaiset korolliset saamiset 1 | 1 | 14 | 1 | —
Rahavarat | 2 464 |  | 1 917 |
Korolliset velat 2 | -1 422 | -4 293 | -1 074 | -2 818
Korolliset saamiset ja velat ennen korkojohdannaisia | 1 053 | -4 229 | 855 | -2 738
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 488 | -488 | 650 | -650
Korolliset saamiset ja velat korkojohdannaisten jälkeen | 1 541 | -4 717 | 1 506 | -3 388
1 Pois lukien korkosaamiset, listatut arvopaperit ja johdannaisvarat.
2 Pitkäaikaiset korolliset velat, korollisten velkojen lyhennyserät, lyhytaikaiset korolliset velat ja käytetyt luottolimiitit, pois lukien johdannaisvelat ja korkovelat.

Konsernin korollisten nettovelkojen, mukaan lukien kaikki korkojohdannaiset, mutta pois lukien rahavarat, koron keskimääräinen
uudelleenmääräytymiskausi oli noin 2,7 (3,3) vuotta.
31.12. 2023 vallinneen tilanteen mukaisesti yhden prosenttiyksikön nousu korkotasossa kasvattaisi vuosittaisia
nettokorkokuluja noin 10 (4) milj. euroa ja vastaava lasku korkotasossa laskisi vuosittaisia nettokorkokuluja noin 10 (4) milj.
euroa. Kyseinen simulaatio olettaa, että lainojen duraatio ja konsernin rahoitusrakenne pysyvät ennallaan vuoden aikana. Lisäksi
simulaatio laskee yhden prosenttiyksikön muutoksen vaikutuksen kaikkien vaihtuvakorkoisten instrumenttien, pois lukien
konsernin rahavarat, seuraavasta uudelleenasettamispäivästä lukien vuoden loppuun asti. Lisäksi kaikkien vuoden kuluessa
erääntyvien lyhytaikaisten lainojen eräpäivää oletetaan pidennettävän vuoden loppuun asti soveltaen uutta korkeampaa tai
alhaisempaa korkoa.
Yhden prosenttiyksikön paralleeli muutos korkotasossa aiheuttaisi myös 6 (10) milj. euron käyvän arvostuksen voiton tai
tappion ennen veroja rahavirran suojauksen alla olevista koronvaihtosopimuksista, joiden arvonmuutos kirjataan laajan tuloksen
erien kautta rahavirran suojausrahastoon. Liitteessä 5.4 Johdannaiset on yhteenveto liikkeeseen laskettujen
korkojohdannaissopimusten nimellisarvosta ja käyvästä arvosta.
Valuuttakurssiriski - transaktioriski
Konsernin toiminta on maailmanlaajuista ja konserni altistuu näin ollen valuuttariskille, joka aiheutuu markkinoilla tapahtuvista
valuuttakurssimuutoksista. Valuuttojen transaktioriski johtuu Stora Enson tuotantolaitosten maantieteellisestä sijainnista ympäri
maailmaa sekä raaka-ainehankinnoista ja lopputuotteiden myynnistä vieraassa valuutassa tuotantolaitosten kotivaluuttaan
nähden. Tärkeimmät valuutat näissä tapauksissa ovat Yhdysvaltain dollari, Ison-Britannian punta sekä Ruotsin kruunu. Stora
Enson konserniyhtiöt, joiden kotivaluutta on muu kuin euro, ovat lisäksi altistuneita euromääräisistä nettokassavirroista
aiheutuvalle transaktioriskille. Nämä euromääräiset riskit aiheutuvat erityisesti Stora Enson tytäryhtiöistä, jotka sijaitsevat
Ruotsissa, Tšekin tasavallassa sekä Puolassa.
Valuutan transaktioriski on valuuttakurssivaihteluiden vaikutus konsernin tuloslaskelmaan eli valuuttakurssien vaikutus
konsernin odotettuihin tuleviin rahavirtoihin sekä näiden pohjalta myöhemmin kirjattaviin myyntisaamisiin ja ostovelkoihin.
Konsernin rahoitusriskipolitiikan mukaisesti konsernin tavoitteena on suojata 15–60 % tärkeimpien valuuttojen
valuuttamääräisistä ennustetuista todennäköisistä rahavirroista seuraavaksi 12 kuukaudeksi eteenpäin johdannaisinstrumenttien,
kuten valuuttatermiinien ja valuuttaoptioiden, avulla. Konserni voi myös suojata 12–36 kuukauden pituisia ajanjaksoja tai muuttaa
edellä mainittua seuraavan 12 kuukauden suojaussuhdetta konsernin johdon harkintaan perustuen.
Konsernin tavoite valuuttamääräisissä operatiivisissa myyntisaamisissa ja ostoveloissa on suojata 50–100 % konsernin
avoimesta nettosaamisesta merkittävissä valuuttapareissa.

|  | 70

Seuraavassa taulukossa esitetään arvioitu nettomääräinen operatiivinen ulkomaanvaluutan transaktioriski pääasiallisille
valuutoille seuraavalle 12 kuukaudelle sekä niihin liittyvät valuuttakurssisuojaukset 31.12. vuoden lopun valuuttakursseja
käyttäen. Vuoden lopun tilanteen myyntisaamisiin ja ostovelkoihin liittyvä nettoriski sisältää IFRS 7 -standardin vaatimusten
mukaisesti valuuttariskit konsernin ulkoisista sekä konserniyritysten välisistä sisäisistä transaktioista. Taulukossa esiintyvä
positiivinen riskimäärä kuvaa arvioitua valuuttamääräistä konserniin tulevaa kassavirtaa tai saamista.
Operatiiviset valuuttamääräiset transaktioriskit

| 31.12. 2023 | 31.12. 2022
Milj. euroa | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU
Arvioitu vuosittainen liiketoiminnan nettorahavirta suojatuissa rahavirroissa 1 | 674 | -278 | 1 446 | 126 | 63 | -48 | 960 | -238 | 1 983 | 240 | 83 | -48
Rahavirran suojaukset seuraavalle 12 kuukaudelle | -394 | 188 | -632 | -34 | -15 | 27 | -525 | 119 | -843 | -59 | -26 | 26
Arvioitu vuosittainen liiketoiminnan nettorahavirta suojausten jälkeen | 280 | -90 | 814 | 93 | 47 | -21 | 435 | -119 | 1 139 | 181 | 57 | -22
Suojausprosentti 31.12. seuraaville 12 kuukaudelle | 58 % | 68 % | 44 % | 27 % | 25 % | 57 % | 55 % | 50 % | 43 % | 24 % | 31 % | 54 %
Painotettu keskimääräinen suojauskurssi euroa vastaan 2 |  | 11,57 | 1,10 | 0,87 | 1,66 | 45,07 |  | 10,63 | 1,09 | 0,87 | 1,52 | 45,20
Myyntisaamiset ja ostovelat, nettoriski | -38 | -23 | 181 | 18 | 18 | -5 | -22 | 8 | 284 | 30 | 49 | -5
Nettomyyntisaamisten valuuttasuojaukset | -7 | 7 | -119 | -15 | -20 | — | -18 | -3 | -186 | -16 | -51 | —
Nettomyyntisaamiset suojausten jälkeen | -45 | -15 | 62 | 3 | -2 | -5 | -39 | 5 | 98 | 14 | -2 | -5
Arvioitu vuosittainen operatiivinen transaktioriski suojausten jälkeen | 235 | -105 | 876 | 96 | 46 | -26 | 396 | -113 | 1 238 | 195 | 55 | -27

1 Rahavirrat ovat ennustettuja, erittäin todennäköisiä valuuttamääräisiä liiketoiminnan nettorahavirtoja suojatuissa valuutoissa. EUR-sarakkeessa esitetty valuuttariski viittaa euromääräisten rahavirtojen operatiiviselle transaktioriskille Ruotsissa, Tšekin tasavallassa ja Puolassa sijaitsevien konserniyhtiöiden osalta, koska näiden yhtiöiden toimintavaluutta ei ole euro.
2 Painotettu keskimääräinen valuuttakurssi euroa vastaan lasketaan optiorakenteen ostetun osan ja valuuttatermiinien valuuttatermiinikurssien perusteella, ja näin ollen se edustaa painotettua keskimääräistä suojauskurssia, joka perustuu konsernin näkökulmasta epäsuotuisimpaan suojauskurssitasoon.

Seuraavassa taulukossa esitetään arvio siitä, mikä vaikutus heikkenevällä riskivaluutalla olisi valuuttariskille altistuvien
tytäryhtiöiden vuotuiseen liiketulokseen. Herkkyydet on laskettu sen perusteella, mikä vaikutus 5 %:n muutoksella euron, Ruotsin
kruunun, Yhdysvaltain dollarin, Ison-Britannian punnan ja Australian dollarin, sekä 10 %:n muutoksella Uruguayn peson arvossa
olisi. Nämä muutokset valuutoissa on arvioitu kohtuullisen todennäköisiksi muutoksiksi valuuttakursseissa vuoden
päätöskursseilla laskettuna. Vastaavalla vahvistumisella olisi likimäärin samansuuruinen vastakkainen vaikutus. Taulukossa
esiintyvä negatiivinen määrä kuvastaa potentiaalista tuloslaskelmaan tai omaan pääomaan kirjattavaa nettotappiota. Toteutunut
valuuttatulos voi käytännössä erota alla esitetystä herkkyysanalyysista, sillä niiden tytäryhtiöiden tuloslaskelmat, joiden
toimintavaluutta ei ole euro, muunnetaan konsernin tilinpäätösvaluuttaan tilikauden keskikurssia käyttäen, kun taas näiden
yritysten taseet, mukaan lukien valuuttasuojaukset sekä myyntisaamiset ja ostovelat, muunnetaan raportointivaluuttaan
tilinpäätöspäivän kurssia käyttäen. Translaatioriskiin liittyvät erät on kuvattu tarkemmin alla olevassa "Valuuttakurssiriski -
Muuntoriski" -kappaleessa.
Herkkyysanalyysissa otetaan huomioon valuuttojen suojaukset ja siinä oletetaan, että riskivaluuttojen välillä ei ole vaikutuksia.
Valuuttakurssivaikutukset perustuvat arvioituihin operatiivisiin ulkomaanvaluuttavirtoihin seuraavalle 12 kuukaudelle, vuoden
lopun suojaustasoihin sekä oletukseen että valuuttamääräisten rahavirtojen suojaustasot ja muut mahdolliset muuttujat pysyvät
muuttumattomina seuraavan 12 kuukauden aikana. Suojausinstrumentteina käytetään valuuttatermiinisopimuksia ja
valuuttaoptioita. Laskelmassa ei ole otettu huomioon epäsuoria valuuttakurssivaikutuksia tuotteiden hintoihin tai tuotevirtoihin,
esimerkiksi tuotteen muuttumista halvemmaksi valmistaa toisessa maantieteellisessä lokaatiossa.

|  | 71

Operatiivisten valuuttatransaktioriskien herkkyysanalyysi

| 31.12. 2023 | 31.12. 2022
Milj. euroa | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU | EUR | SEK | USD | GBP | AUD | UYU
Riskivaluutan muutos 1 | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -10 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -10 %
Arvioitu vaikutus vuotuiseen liiketoiminnan nettorahavirtaan suojatuissa valuutoissa | -34 | 14 | -72 | -6 | -3 | 5 | -48 | 12 | -99 | -12 | -4 | 5
Vaikutus suojausrahastoon ennen veroja tilinpäätöspäivänä 2 | 20 | -9 | 32 | 2 | 1 | -3 | 26 | -6 | 42 | 3 | 1 | -3
Vaikutus nettomyyntisaataviin valuuttasuojausten jälkeen 3 | 2 | 1 | -3 | — | — | 1 | 2 | — | -5 | -1 | — | —
Arvioitu vaikutus vuotuiseen liiketulokseen 4 | -12 | 5 | -44 | -5 | -2 | 3 | -20 | 6 | -62 | -10 | -3 | 3
1 EUR-sarakkeessa esitetty herkkyysanalyysi viittaa euromääräisten rahavirtojen operatiiviseen transaktioriskiin Ruotsissa, Tšekin tasavallassa ja Puolassa sijaitsevien konserniyhtiöiden osalta, koska näiden yhtiöiden toimintavaluutta ei ole euro. 2 Vaikutus suojausrahastoon (Muut laajan tuloksen erät) ennen veroja tilinpäätöspäivänä liittyy käyvän arvon muutoksiin johdannaissopimuksista, joiden katsotaan soveltuvan erittäin todennäköisten ennustettujen rahavirtojen kassavirtasuojauksiksi IFRS 9:n mukaan. Muihin laajan tuloksen eriin vaikuttava osuus kierrätetään operatiiviseen tulokseen kun transaktio realisoituu. 3 Arvioitu nettomyyntisaamisiin tai -ostovelkoihin liittyvä valuuttavaikutus suojausten jälkeen. 4 Arvioitu vaikutus vuotuiseen liiketulokseen sisältää taseriskeihin, ennakoituihin rahavirtoihin sekä niiden suojauksiin liittyvät erät.

Seuraavassa taulukossa esitetään rahoituseriin liittyvä valuuttariski pääasiallisille valuutoille sekä niihin liittyvät suojaukset 31.12.
Nettovelka sisältää valuuttamääräiset ulkoiset velat ja lainasaamiset, konsernin sisäiset velat ja lainasaamiset, sekä rahavarat.
Taulukko ei sisällä IAS 21 -standardin mukaisesti nettosijoituslainoiksi määritettyjä sisäisiä valuuttalainoja, koska ne pienentävät
ulkomaanvaluuttariskiä konsernitasolla. Sisäisiin transaktioihin liittyvät riskit sisältävät valuuttamääräisiä velkoja ja saamisia,
mitkä ovat raportointipäivänä avoinna konsernissa. Valuuttajohdannaiset suojaavat pääosin rahoitusriskejä taseessa. Taulukossa
esiintyvä negatiivinen riskimäärä kuvaa arvioitua valuuttamääräistä nettovelkaa.
Lisäksi taulukko esittää arvion siitä, mikä vaikutus heikkenevällä riskivaluutalla olisi konsernin tuloslaskelmaan. Herkkyydet on
laskettu sen perusteella, mikä vaikutus 5 %:n muutoksella olisi suhteessa Ruotsin kruunuun, Yhdysvaltain dollariin, Kiinan
renminbiin, Puolan złotyyn ja Tšekin korunaan. Näitä muutoksia arvioidaan kohtuullisen todennäköisinä muutoksina
valuuttakursseissa vuoden päätöskursseilla laskettuna. Vastaavalla vahvistumisella olisi likimäärin samansuuruinen
vastakkainen vaikutus. Taulukossa esiintyvä negatiivinen määrä kuvastaa potentiaalista tuloslaskelmaan kirjattavaa
nettotappiota. Vastaavasti positiivinen määrä kuvastaa mahdollista nettovoittoa tuloslaskelmassa. Toteutunut valuuttatulos voi
käytännössä erota alla esitetystä herkkyysanalyysista, sillä riskimäärät voivat muuttua vuoden aikana.
Rahoitusvaluuttariski ja arvioitu valuuttavaikutus tuloslaskelmaan

| 31.12. 2023 | 31.12. 2022
Milj. euroa | SEK | USD | CNY | PLN | CZK | SEK | USD | CNY | PLN | CZK
Vieraassa valuutassa oleva nettovelka ennen suojauksia 1 | 140 | -121 | 185 | -3 | 24 | -418 | -101 | 355 | -6 | -62
Valuuttasuojaukset | -158 | -5 | — | -5 | -21 | -3 | -46 | -211 | -7 | 62
Nettorahoitusriski suojausten jälkeen | -18 | -126 | 185 | -8 | 3 | -422 | -146 | 144 | -12 | —
Sisäisiin transaktioihin liittyvät riskit | 137 |  |  | 13 |  |  |  |  | 138 | 45
Valuuttasuojaukset | — |  |  | — |  |  |  |  | -124 | -41
Liiketoimintaan kuulumaton nettoriski | 137 | — | — | 13 | — | — | — | — | 14 | 3
Riskivaluutan muutos | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 %
Vaikutus tuloslaskelmaan 2 | -6 | 6 | -9 | -1 | — | 21 | 7 | -7 | — | 6
1 Konserni on soveltanut IAS 21-standardin mukaista nettosijoituslainakäsittelyä tiettyihin konserniin sisäisiin lainoihin Kiinaan. Kyseiset lainat ovat EUR, USD ja CNY -määräisiä lainoja. Näistä lainoista kertyvät valuuttakurssierot kirjataan suoraan konsernin omaan pääomaan osaksi muuntoeroja. Nettosijoitusten lainojen nimellinen määrä oli 591 (398) milj. euroa vuoden lopussa ja se pienentää kyseessä olevien valuuttojen valuuttariskiä edellä olevassa taulukossa |
2 Voitot ja tappiot kirjataan osaksi rahoituseriä konsernin tuloslaskelmassa. |

Valuuttakurssiriski – muuntoriski
Muuntoriski aiheutuu valuuttakurssien vaihtelun vaikutuksesta Stora Enson valuuttamääräisten varojen, velkojen ja tulojen
nettoarvoon konsolidoiduissa luvuissa. Muuntoriskiä pienennetään rahoittamalla omaisuuserien hankintaa samassa paikallisessa
valuutassa kuin itse hankittava omaisuuserä, mikäli taloudellisesti mahdollista. Konserni voi myös solmia
valuuttatermiinisopimuksia, valuuttaoptioita ja ottaa valuuttamääräisiä lainoja suojatakseen nettomääräisiä sijoituksiaan
ulkomaisissa yksiköissä.
Ulkomaisten tytär- ja osakkuusyhtiöiden taseet sekä IFRS 9:n mukaiset muut kuin euromääräiset oman pääoman ehtoiset
instrumentit muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssiin, mikä altistaa konsernin oman pääoman valuuttakurssivaihteluiden
aiheuttamille riskeille. Tästä tuloksena olevat muuntoerot sekä muut muutokset, kuten paikallisen tuloslaskelman muuntamisesta
aiheutuva muuntoero, kirjataan suoraan omaan pääomaan. Nämä kertyneet muuntoerot kirjataan tuloslaskelmaan, kun
ulkomainen yhtiö myydään kokonaan tai osittain.
Seuraavassa taulukossa esitetään konsernin tuloslaskelmassa oleva muuntoriski, joka syntyy tytäryhtiöiden ja yhteisten
toimintojen valuuttamääräisten tuloslaskelmien muuntamisesta konsernin konsernitilinpäätöksessä käytettävään
raportointivaluuttaan.
Muuntoriski tuloslaskelmassa

| 31.12. 2023 |  | 31.12. 2022 |
Milj. euroa | SEK | USD | BRL | CZK | CNY | SEK | USD | BRL | CZK | CNY
Muuntoriski tuloslaskelmassa | -357 | -196 | -179 | -65 | 67 | -147 | -192 | -164 | -38 | 77
Riskivaluutan muutos | -5 % | -5 % | -10 % | -5 % | -5 % | -5 % | -5 % | -10 % | -5 % | -5 %
Arvioitu vaikutus vuotuiseen liiketulokseen | 18 | 10 | 18 | 3 | -3 | 7 | 10 | 16 | 2 | -4

|  | 72

Seuraavassa taulukossa esitetään oman pääoman alttius muuntoriskille niillä maantieteellisillä alueilla, joilla konserni on
suojannut nettosijoituksiaan ulkomaisissa yksiköissä vähentääkseen muuntoriskiä konsernin omassa pääomassa. Käytännössä
konsernilla on myös materiaalisia suojaamattomia muuntoriskejä muilla maantieteellisillä alueilla kuten Ruotsissa ja Kiinassa.
Laskelmassa huomioidaan ulkomaan valuuttamääräinen oma pääoma ja suojaustasot vuoden lopussa. Yksityiskohtaiset tiedot
kertyneiden muuntoerojen muutoksista ja suojausvaikutuksista on esitetty liitteessä 5.6 Kertyneet muuntoerot ja oman pääoman
suojaus. Taulukossa esitetty herkkyysanalyysi sisältää ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten valuuttasuojausten
vaikutukset ja olettaa, että muita muutoksia ei tapahdu kuin yhden valuutan vaihtokurssimuutos vuoden lopussa.
Muuntoriski omassa pääomassa

| 31.12.
Milj. euroa | 2023 | 2022
Muuntoriskille altis oma pääoma USD-alueella 1 | 1 625 | 1 686
EUR/USD nettoinvestointien suojaukset 2 | -271 | -281
Muuntoriskialttius suojausten jälkeen | 1 354 | 1 405
Herkkyys ennen suojauksia - EUR vahvistuu 5% | -81 | -84
Herkkyys suojausten jälkeen - EUR vahvistuu 5% | -68 | -70
1 Sisältää Uruguayssa sijaitsevan yhteisen toiminnon Montes del Platan, jonka toimintavaluutta on Yhdysvaltain dollari. 2 USD-määräiset ulkomaisten nettosijoitusten suojauksiksi luokitellut joukkovelkakirjalainat.

Maksuvalmius- ja jälleenrahoitusriski
Rahoitusriskillä tarkoitetaan rahoituksen saatavuuteen liittyvää riskiä tietyllä hetkellä. Stora Enson rahoitusriskipolitiikan mukaan
nostettujen lainojen ja lyhytaikaisia lainoja kattavien käyttämättömien luottolimiittien keskimääräisen maturiteetin tulee olla
vähintään neljä vuotta. Lisäksi konsernilla tulee olla rahavaroja ja nostamattomia luottolimiittejä kattamaan kaikki seuraavan 12
kuukauden aikana erääntyvät lainat, mukaan lukien supply chain financing ja factoring -ohjelmat. Konsernin sitovat
käyttämättömät luottolimiitit ja nostamattomat lainat olivat 31.12. 2023 yhteensä 800 (1 100) milj. euroa. Luottovalmiuksia
käytetään varmuutena yhtiön yleisiin rahoitustarpeisiin ja ne ovat kokonaan käyttämättömiä. Edellä mainittujen lisäksi Stora
Ensolla on myös käytettävissään erilaisia pitkäaikaisia rahoituslähteitä 1 100 (1 050) milj. euroon saakka. Nämä liittyvät pääosin
suomalaisten eläkerahastojen kautta saatavilla oleviin rahoituslähteisiin.
Vuoden 2023 aikana Stora Enso laski liikkeeseen tai jälleenrahoitti yhteensä 2 006 milj. euroa pitkäaikaisia velkoja, mukaan
lukien joukkovelkakirjalainoja ja kahdenvälisiä pankkilainoja. Rahoitustapahtumia vuoden 2023 aikana kuvataan tarkemmin
liitetiedossa 5.3 Korolliset varat ja velat.
Jälleenrahoitusriski, jolla tarkoitetaan mahdollisuutta, että erääntyvälle velalle ei saada uutta rahoitusta markkinoilta, hallitaan
pitämällä jäljellä olevien velkojen maturiteettiprofiili tasaisena. Seuraavassa taulukossa on esitetty konsernin rahoitusvelkojen
sopimusperusteisiin maksuihin liittyvät erääntymispäivät ja ne on ryhmitelty pääotsikoiden alle sen mukaan, mikä on niiden
jäljellä oleva erääntymisaika tilinpäätöspäivänä. Tulevien vuosien sopimusperusteisten rahoituskulujen arvioinnissa on käytetty
vuoden lopun korkotermiinejä. Taulukko sisältää myös kyseiset myytäviksi luokitellut varat ja velat.
Rahoitusvelat erääntymisajoittain, nettomääräiset suoritukset: 2023

Milj. euroa | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029+ | Yhteensä
Joukkovelkakirjalainat | 136 | 440 | 590 | 591 | 548 | 1 310 | 3 615
Lainat rahoituslaitoksilta | 140 | 717 | 105 | 5 | 5 | 27 | 998
Vuokrasopimusvelat | 71 | 57 | 48 | 43 | 39 | 263 | 520
Muut pitkäaikaiset lainat | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2
Pitkäaikainen velka mukaan lukien lyhytaikainen osuus | 347 | 1 217 | 742 | 639 | 592 | 1 600 | 5 137
Arvioidut rahoituskulut | 193 | 152 | 113 | 82 | 69 | 194 | 802
Arvioidut vuokrakulut | 29 | 26 | 25 | 23 | 22 | 225 | 350
Pitkäaikaisten lainojen sopimuksiin perustuvat suoritukset | 569 | 1 395 | 880 | 744 | 683 | 2 018 | 6 289
Lyhytaikaiset lainat, kirjanpitoarvo | 595 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 595
Bruttosuoritettavat johdannaisvelat - saamiset | -2 154 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -2 154
Bruttosuoritettavat johdannaisvelat - maksut | 2 132 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 132
Ostovelat | 1 666 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 666
Arvioidut rahoituskulut | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9
Sopimuksiin perustuvat suoritukset yhteensä, 31.12. 2023 | 2 817 | 1 395 | 880 | 744 | 683 | 2 018 | 8 537

|  | 73

Rahoitusvelat erääntymisajoittain, nettomääräiset suoritukset: 2022

Milj. euroa | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028+ | Yhteensä
Joukkovelkakirjalainat | 300 | 270 | 404 | 90 | 325 | 1 081 | 2 470
Lainat rahoituslaitoksilta | 306 | 40 | 273 | 5 | 0 | 0 | 624
Vuokrasopimusvelat | 63 | 49 | 44 | 33 | 30 | 159 | 377
Muut pitkäaikaiset lainat | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2
Pitkäaikainen velka mukaan lukien lyhytaikainen osuus | 668 | 361 | 721 | 128 | 355 | 1 240 | 3 472
Arvioidut rahoituskulut | 108 | 90 | 74 | 43 | 40 | 190 | 545
Arvioidut vuokrakulut | 16 | 14 | 13 | 11 | 10 | 58 | 123
Pitkäaikaisten lainojen sopimuksiin perustuvat suoritukset | 792 | 465 | 807 | 182 | 405 | 1 489 | 4 140
Lyhytaikaiset lainat, kirjanpitoarvo | 429 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 429
Bruttosuoritettavat johdannaisvelat - vastaanotot | -2 405 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -2 405
Bruttosuoritettavat johdannaisvelat - maksut | 2 401 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 401
Nettosuoritettavat johdannaisvelat | -4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -5
Ostovelat | 1 831 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 831
Käytössä olevat luottolimiitit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Arvioidut rahoituskulut | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6
Sopimuksiin perustuvat suoritukset yhteensä, 31.12. 2022 | 3 050 | 464 | 807 | 182 | 405 | 1 489 | 6 398

Rahoitustransaktioiden vastapuoliriski
Vastapuoliriskillä tarkoitetaan konsernin saatavien arvoon kohdistuvaa riskiä, mikäli konsernin vastapuolet eivät kykene
täyttämään rahoitussopimuksista aiheutuvia velvoitteitaan. Vastapuoliriski arvostetaan siihen enimmäistappioon, joka Stora
Ensolle voi syntyä suoraan siinä tapauksessa, että yksi vastapuoli laiminlyö velvoitteensa. Tätä riskiä minimoidaan:
• solmimalla sopimuksia vain johtavien rahoituslaitosten sekä sellaisten yritysten kanssa, joilla on korkea luottoluokitus
• tekemällä sijoituksia vain sellaisten rahoituslaitosten tai yritysten likvideihin rahamarkkinarahastoihin ja talletuksiin, joilla on
vähintään luokitus A-3 tai BBB-.
• Vähintään 50 % konsernin rahavaroista tai EUR 150 miljoonaa (riippuen kumpi on suurempi) tulee säilyttää vastapuolilla,
joiden luottoluokitus on vähintään A- käyttäen merkittävimpien luottoluokituslaitosten luokitussymboleja
• investoimalla vähintään 75 milj. euroa konsernin rahavaroja muihin vastapuoliin kuin siihen yksittäiseen vastapuoleen, jonka
hallussa on suurin osa Stora Enson rahavaroista.
• vaatimalla emoyhtiön antaman takauksen, kun toimitaan luottoluokituksen saaneen vastapuolen tytäryrityksen kanssa.
Konsernin rahoitusriskipolitiikka määrittää rajat hyväksytylle vastapuoliriskille perustuen taloudellisen sopimuksen kestoon ja
vastapuolen luottoluokitukseen.
Vuoden 2023 lopussa johdannaissopimusten vastapuoliin ei liittynyt merkittävää riskikeskittymää. Korkein vastapuoliriski
markkina-arvoltaan oli 13 (41) milj. euroa ja luottoluokitus A+ (A+) Standard & Poor’sin luottoluokitussymboleita käyttäen.
Asiakkaiden luottoriski
Asiakkaiden luottoriski tarkoittaa, että Stora Enson tekemiin myyntisopimuksiin kohdistuu asiakkaiden taloudellisen tilanteen
heikentymisestä aiheutuva riski. Konserni hyödyntää useita tapoja luottoriskin pienentämiseen käyttämällä muun muassa
rembursseja, ennakkomaksuja ja pankkitakauksia. Lisäksi käytetään vientitakuita, jotka kattavat sekä poliittisen että kaupallisen
riskin. Vientitakuut koskevat yksittäisiä OECD-maiden ulkopuolisia asiakkaita. Konsernin johto katsoo, ettei Stora Ensolla ole
yksittäiseen asiakkaaseen, yksittäiseen vastapuoleen tai maantieteelliseen alueeseen liittyviä merkittäviä riskikeskittymiä.
Myyntisaamisten ryhmittely ikäjakauman mukaan sekä niihin liittyvät odotetut luottotappiot on esitetty liitteessä 4.7 Operatiiviset
saamiset.
Hyödykkeiden hintariski
Voimassa olevat hyödykesuojaukset

| 31.12. 2023 | 31.12. 2022
Milj. euroa | Hyödykkeen suojattu määrä | Keski- määräinen suojaus- hinta | Suojattu nimellis- arvo, milj. euroa | Käypä arvo, milj. euroa | Hyödykkeen suojattu määrä | Keski- määräinen suojaus- hinta | Suojattu nimellis- arvo, milj. euroa | Käypä arvo, milj. euroa
Sähköostot |  |  |  |  |  |  |  |
Pohjoismaat | 245 712 MWh | EUR 55,6 | 14 | -1 | 175 200 MWh | EUR 29,1 | 5 | 18
Öljyostot | 205 058 barrelia | USD 75,9 | 14 | -1 | 200 474 barrelia | USD 73,5 | 14 | 0

Konserni altistuu hyödykkeiden ja energian markkinahinnan vaihteluille, jotka vaikuttavat konsernin kannattavuuteen. Sähkö-,
maakaasu- ja öljyjohdannaiset ovat osa konsernin energiahintariskin hallintaa, kun taas muita hyödykkeiden hintariskejä
mitataan ja suojataan, jos se on taloudellisesti mahdollista. Sähköjohdannaissuojien lisäksi konserni hallitsee energian hintariskiä
solmimalla pitkäaikaisia kiinteähintaisia fyysisiä sähkönhankintasopimuksia ja omistamalla 15,7 % osuuden Pohjolan Voima
Oy:stä (PVO), joka on yksityisessä omistuksessa oleva energia-alan yhtiöiden ryhmä Suomessa. Osakkeiden käypä arvo
vuoden lopussa oli 778 (1 423) milj. euroa. Näiden osakkeiden käypä arvo on riippuvainen sähkön markkinahinnoista, ja siitä on
yksityiskohtaisempia tietoja liitteessä 4.4 Oman pääoman ehtoiset sijoitukset.

|  | 74

Energian ja raaka-aineiden 10 %:n hinnannousu tai -lasku aiheuttaisi 5 (6) milj. euron muutoksen energian ja raaka-aineiden
johdannaissopimusten käypään arvoon. Suurin osa näistä käyvän arvon muutoksista verojen jälkeen kirjataan suoraan oman
pääoman suojausrahastoon, kunnes sopimukset erääntyvät ja tulos kirjataan tuloslaskelmaan. Nämä arviot koskevat vain
rahoitusinstrumenttien herkkyyttä markkinariskeille, eivät konserniin kohdistuvia raaka-aineiden ja energian hintariskejä
kokonaisuudessaan, koska varsinaiset hankinnat eivät ole IFRS 7 -standardin mukaisia rahoitusinstrumentteja. Vuoden 2023
lopussa energia- ja hyödykesopimusten, sisältäen johdannaissuojat sekä kiinteähintaiset fyysiset ostosopimukset, erääntymisajat
vaihtelivat vuosien 2024–2025 välillä. Vuonna 2022 erääntymisajat vaihtelivat vuosien 2023–2024 välillä.
Puukuituun liittyvien raaka-aineriskien torjumiseksi Stora Enso on merkittävä metsäomaisuuden omistaja Pohjoismaissa.
Stora Enso omistaa 1,4 milj. hehtaaria metsämaata Ruotsissa. Lisäksi Stora Enso omistaa 41 %:n osuuden Tornator Oyj:stä,
joka on merkittävä metsänomistaja Suomessa. Konsernin omistusosuus Tornatorissa raportoidaan osakkuusyhtiönä, ja siitä on
yksityiskohtaisempia tietoja liitteessä 4.3 Osakkuusyhtiöt. Lisätietoa konsernin metsäomaisuudesta on liitteessä 4.2
Metsäomaisuus.
Osakkeiden hintariski
Stora Ensolla on sijoituksia pörssinoteeratuissa arvopapereissa ja tällä hetkellä nämä liittyvät konsernin omistamiin osakkeisiin
Packages Ltd yhtiössä Pakistanissa. Näiden sijoitusten markkina-arvo vuoden lopussa oli 9 (8) milj. euroa. Näiden sijoitusten
markkina-arvon muutokset kirjataan verojen jälkeen suoraan oman pääoman ehtoisten instrumenttien rahastoon. Lisätietoa
pörssinoteeratuista arvopapereista on liitteessä 4.4 Oman pääoman ehtoiset sijoitukset.
Pääomariskien hallinta
Stora Enson velkarakenne keskittyy pääomamarkkinoihin ja liikepankkeihin. Stora Enson tavoitteena pääoman hallinnassa on
liiketoiminnan jatkuvuuden turvaaminen ja siten aikaansaada tuottoa osakkeenomistajille ja hyötyjä muille sidosryhmille sekä
ylläpitää optimaalista pääomarakennetta kohtuullisten pääomakustannusten ylläpitämiseksi. Tarvittaessa osakkeenomistajien
hyväksynnällä konserni voi pääomarakenteen ylläpitämiseksi tai mukauttamiseksi muuttaa osakkeenomistajille maksettavaa
osinkoa, ostaa omia osakkeitaan rahoitusmarkkinoilta, palauttaa pääomaa osakkeenomistajille, laskea liikkeeseen uusia
osakkeita tai myydä omaisuuttaan velkojen lyhentämiseksi. Konserni pyrkii maksamaan tasaista osinkoa pitkän aikavälin
tulokseen pohjautuen, ja tavoitteena on jakaa yli syklin osinkoina 50 % EPS:stä pois lukien käyvän arvon arvostukset.
Konserni seuraa pääomarakennettaan pohjautuen enintään 0,60:n nettovelkaantumisasteeseen pohjautuvaan tavoitteeseen
(nettovelan suhde omaan pääomaan) sekä nettovelan suhteeseen operatiiviseen EBITDAan, jonka tulisi jäädä alle 2,0 tason,
osoituksena konsernin vahvasta taseesta ja yhtiön taloudellisesta joustokyvystä.
Pääomarakenne

| 31.12.
Milj. euroa | 2023 | 2022
Korolliset velat 1 | 5 780 | 3 976
Korolliset saamiset 1 | 2 613 | 2 122
Nettovelka | 3 167 | 1 853
Emoyhtiön osakkeenomistajille kohdistuva oma pääoma | 10 985 | 12 532
Operatiivinen käyttökate 1 | 989 | 2 529
Nettovelkaantumisaste | 0,29 | 0,15
Nettovelka/operatiivinen käyttökate | 3,2 | 0,7
1 Taulukon korolliset velat ja saamiset sisältävät myös kyseiset myytäväksi luokitellut varat ja velat. Nettovelan täsmäytys taseelle sisältyy lukuun ”Vaihtoehtoiset tunnusluvut” hallituksen toimintakertomuksessa. 2 Operatiivisen käyttökatteen määritelmä sisältyy lukuun ”Vaihtoehtoiset tunnusluvut” hallituksen toimintakertomuksessa.

Montes del Platan yhteisessä toiminnossa ja Stora Enso (Guangxi) Packaging ja Forestry Company Ltd. -tytäryhtiöissä on ollut
velkojen ja varallisuuden suhteeseen liittyvät kovenantit, joita yhtiöt ovat raportoitujen kausien aikana noudattaneet. Konsernin
muihin rahoitussopimuksiin ei liity kovenantteja.
5.2 Käyvät arvot
Laadintaperiaatteet
Rahoitusvarat
Konserni luokittelee rahoitusvarat kolmeen ryhmään, jotka ovat jaksotettu hankintameno, käypä arvo muiden laajan tuloksen erien kautta ja käypä
arvo tuloslaskelman kautta. Luokittelu tehdään IFRS 9 -standardin mukaan ja johto määrittelee sijoitusten ryhmän alkuperäisen kirjaamisen
hetkellä.
Sijoituksissa velkainstrumentteihin, luokittelu tehdään velkainstrumenttien liiketoimintamallin ja sopimukseen perustuvien
rahavirtaominaisuuksien perusteella. Sijoitukset velkainstrumentteihin, joissa liiketoimintamalli on rahoitusinstrumenttien pitäminen sopimukseen
perustuvien rahavirtojen keräämiseksi ja joissa kyseiset rahavirrat koostuvat yksinomaan pääoman ja koron maksuista, luokitellaan jaksotettuun
hankintamenoon ja esitetään lyhyt- tai pitkäaikaisissa varoissa konsernin taseessa. Sijoitukset velkainstrumentteihin, joissa liiketoimintamallin
tavoitteena on rahoitusinstrumenttien pitäminen sekä sopimukseen perustuvien rahavirtojen keräämiseksi että rahoitusinstrumenttien myymiseksi
ja joissa kyseiset rahavirrat koostuvat yksinomaan pääoman ja koron maksuista, luokitellaan käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta
ja esitetään lyhyt- tai pitkäaikaisissa varoissa konsernin taseessa.
Konsernin sijoitukset oman pääoman instrumentteihin, kuten noteerattuihin ja noteeraamattomiin arvopapereihin, luokitellaan käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, ellei konserni ole alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä päättänyt soveltaa IFRS 9:n mukaista peruuttamatonta
valintaa luokitella sijoitukset käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattavaksi, jolloin vain sijoitusten osinkotulo kirjataan
tuloslaskelmaan.
Rahoitusvarat, joita ei luokitella jaksotettuun hankintamenoon tai käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta, arvostetaan käypään
arvoon tuloslaskelman kautta ja esitetään osana lyhyt- tai pitkäaikaisia varoja konsernin taseessa.

|  | 75

Rahoitusvelat
Konsernin rahoitusvelat luokitellaan kahteen ryhmään, jotka ovat jaksotettu hankintameno tai käypä arvo tuloslaskelman kautta. Rahoitusvelat
arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ellei konserni ole päättänyt soveltaa käyvän arvon vaihtoehtoa, jossa rahoitusvelka on määritelty
arvostettavaksi käypään arvoon tuloslaskelman kautta.
Johdannaiset
Johdannaisvarat ja -velat arvostetaan käypään arvoon ja luokitellaan ryhmään käypä arvo tuloslaskelman kautta tai, jos konserni on soveltanut
suojauslaskentaa, ryhmään käypä arvo muiden laajan tuloksen erien kautta IFRS 9 -standardin mukaisesti. Johdannaisinstrumentteja ja
suojauslaskentaa on käsitelty yksityiskohtaisemmin liitteessä 5.4 Johdannaiset.
Rahoitusinstrumenttien käypä arvo
Julkisen kaupankäynnin kohteena olevien johdannaisten ja noteerattujen arvopapereiden käyvät arvot perustuvat tilinpäätöspäivän julkisesti
noteerattuihin markkinahintoihin. Koronvaihtosopimusten käyvät arvot lasketaan arvioitujen tulevien rahavirtojen nykyarvona ja
valuuttatermiinisopimusten käyvät arvot määritellään käyttämällä tilinpäätöspäivän valuuttatermiinikursseja. Johdannaisinstrumenttien
arvostusperiaatteita on kuvattu tarkemmin liitteessä 5.4 Johdannaiset.
Arvostettaessa johdannaisia ja muita rahoitusinstrumentteja, jotka eivät ole julkisen kaupankäynnin kohteina, konserni käyttää useita menetelmiä
ja tekee oletuksia tilinpäätöspäivän markkinatilanteen perusteella. Pitkäaikaisiin velkoihin käytetään noteerattuja markkinahintoja tai
jälleenmyyntihintoja identtisille tai vastaavanlaisille instrumenteille. Muita tekniikkoja, kuten optioiden hinnoittelumalleja ja tulevien rahavirtojen
arvioituja diskonttoarvoja, käytetään muiden rahoitusinstrumenttien käyvän arvon määrittämiseen. Vuoden sisällä erääntyvien rahoitussaamisten
ja -velkojen nimellisarvon, mukaan lukien arvioidut vähennykset, oletetaan vastaavan käypiä arvoja. Liitetiedoissa esitetyt rahoitusvelkojen käyvät
arvot arvioidaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat sellaisella markkinakorolla, jonka konserni joutuisi maksamaan vastaavista
rahoitusinstrumenteista tilinpäätöshetkellä.
Rahoitusinstrumenttien ostot ja myynnit kirjataan kaupantekopäivän perusteella eli päivänä, jona konserni sitoutuu ostamaan tai myymään
rahoitusinstrumentin. Rahoitusinstrumentit kirjataan pois taseesta, kun oikeudet saada tai maksaa rahavirtoja rahoitusinstrumenteista ovat
menneet umpeen tai ne on siirretty tai kun konserni on siirtänyt rahoitusvaran tai -velan omistukseen liittyvät merkittävimmät riskit, edut ja
sitoumukset.
Käyvän arvon hierarkia
Konserni määrittää ja esittää rahoitusinstrumenttien käyvän arvon arvostustekniikoittain seuraavan hierarkian mukaisesti:
• Taso 1: identtisten varojen tai velkojen noteeratut (oikaisemattomat) hinnat toimivilla markkinoilla
• Taso 2: muut tekniikat, joissa kaikki kirjattuun käypään arvoon merkittävästi vaikuttavat tekijät ovat todettavissa suoraan tai epäsuorasti
• Taso 3: tekniikat, joissa käytettävillä tekijöillä on merkittävä vaikutus kirjattuun käypään arvoon, mutta tekijät eivät perustu todettavissa oleviin
markkinatietoihin.
Konserni arvioi käypään arvoon kirjattavien erien ryhmittelyä käyvän arvon hierarkiassa säännöllisesti raportointikauden lopussa. Vuosien 2023 ja
2022 aikana ei tapahtunut siirtoja käyvän arvon hierarkian tasojen 1 ja 2 välillä eikä tasolle tai pois tasolta 3. Liitteessä 4.4 Oman pääoman
ehtoiset sijoitukset on lisätietoja tason 3 noteerattujen ja noteeraamattomien arvopapereiden käyvän arvon määrittämisestä.

|  | 76

Rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvot arvostusryhmittäin ja käyvän arvon perusteella: 2023

|  | Käypään | Käypään |  |  |  |  |  |  |  |
|  | arvoon | arvoon |  |  |  |  |  |  |  |
|  | laajan | tulos- |  |  |  |  |  |  |  |
| Jaksotettu | tuloksen | laskelman | Kirjanpito- |  |  | Käyvän arvon hierarkia |  |
| hankinta- | kautta | kautta | arvo | Käypä |  |  |  |  |  |
Milj. euroa | meno | kirjattavat | kirjattavat | yhteensä | arvo |  | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 |  | Liite
Rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Noteeratut arvopaperit | — | 9 | — | 9 | 9 |  | 9 | — | — |  | 4.4
Noteeraamattomat arvopaperit | — | 794 | 15 | 810 | 810 |  | — | — | 810 |  | 4.4
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | 62 | 14 | — | 76 | 76 |  | — | 15 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 14 | — | 15 | 15 |  | — | 15 | — |  |
Lainasaamiset | 62 | — | — | 62 | 62 |  | — | — | — |  |
Myyntisaamiset ja muut operatiiviset saamiset | 835 | 30 | — | 865 | 865 |  | — | 30 | — |  | 4.7
Lyhytaikaiset korolliset saamiset | 21 | 39 | 4 | 64 | 64 |  | — | 43 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 39 | 4 | 43 | 43 |  | — | 43 | — |  |
Muut lyhytaikaiset saamiset | 21 | — | — | 21 | 21 |  | — | — | — |  |
Rahavarat | 2 464 | — | — | 2 464 | 2 464 |  | — | — | — |  |
Yhteensä | 3 382 | 887 | 19 | 4 288 | 4 288 |  | 9 | 87 | 810 |  |

|  | Käypään | Käypään |  |  |  |  |  |  |  |
|  | arvoon | arvoon |  |  |  |  |  |  |  |
|  | laajan | tulos- |  |  |  |  |  |  |  |
| Jaksotettu | tuloksen | laskelman | Kirjanpito- |  |  | Käyvän arvon hierarkia |  |
| hankinta- | kautta | kautta | arvo | Käypä |  |  |  |  |  |
Milj. euroa | meno | kirjattavat | kirjattavat | yhteensä | arvo |  | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 |  | Liite
Rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat | 4 445 | 1 | — | 4 446 | 5 071 |  | — | 1 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 1 | — | 1 | 1 |  | — | 1 | — |  |
Pitkäaikaiset velat | 4 445 | — | — | 4 445 | 5 069 |  | — | — | — |  |
Korollisten velkojen lyhennyserät | 286 | — | — | 286 | 286 |  | — | — | — |  | 5.3
Lyhytaikaiset korolliset velat | 469 | 4 | 2 | 476 | 476 |  | — | 6 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 4 | 2 | 6 | 6 |  | — | 6 | — |  |
Lyhytaikaiset velat | 469 | — | — | 469 | 469 |  | — | — | — |  |
Ostovelat ja muut operatiiviset velat | 1 806 | — | — | 1 806 | 1 806 |  | — | — | — |  | 4.8
Käytössä olevat luottolimiitit | — | — | — | — | — |  | — | — | — |  |
Yhteensä | 7 006 | 6 | 2 | 7 014 | 7 639 |  | — | 8 | — |  |

IFRS:n mukaisesti, johdannaiset luokitellaan käypään arvoon tuloslaskelman kautta kirjattaviksi. Yllä olevissa rahoitusvelkojan ja -varojen taulukoissa rahavirran suojauslaskennan
alaiset johdannaiset esitetään kuitenkin käypään arvoon laajan tuloksen kautta kirjattavina, joka on linjassa sen kanssa, miten erät kirjataan tehokkaan osuuden osalta.

|  | 77

Rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvot arvostusryhmittäin ja käyvän arvon perusteella: 2022

|  | Käypään | Käypään |  |  |  |  |  |  |  |
|  | arvoon | arvoon |  |  |  |  |  |  |  |
|  | laajan | tulos- |  |  |  |  |  |  |  |
| Jaksotettu | tuloksen | laskelman | Kirjanpito- |  |  | Käyvän arvon hierarkia |  |
| hankinta- | kautta | kautta | arvo | Käypä |  |  |  |  |  |
Milj. euroa | meno | kirjattavat | kirjattavat | yhteensä | arvo |  | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 |  | Liite
Rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Noteeratut arvopaperit | — | 8 | — | 8 | 8 |  | 8 | — | — |  | 4.4
Noteeraamattomat arvopaperit | — | 1 423 | 14 | 1 437 | 1 437 |  | — | — | 1 437 |  | 4.4
Pitkäaikaiset korolliset saamiset | 92 | 28 | — | 120 | 120 |  | — | 28 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 28 | — | 28 | 28 |  | — | 28 | — |  |
Lainasaamiset | 92 | — | — | 92 | 92 |  | — | — | — |  |
Myyntisaamiset ja muut operatiiviset saamiset | 1 138 | 66 | — | 1 204 | 1 204 |  | — | 66 | — |  | 4.7
Lyhytaikaiset korolliset saamiset | 10 | 50 | 16 | 77 | 77 |  | — | 67 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 50 | 16 | 67 | 67 |  | — | 67 | — |  |
Muut lyhytaikaiset saamiset | 10 | — | — | 10 | 10 |  | — | — | — |  |
Rahavarat | 1 917 | — | — | 1 917 | 1 917 |  | — | — | — |  |
Yhteensä | 3 157 | 1 576 | 30 | 4 763 | 4 763 |  | 8 | 161 | 1 437 |  |

|  | Käypään | Käypään |  |  |  |  |  |  |  |
|  | arvoon | arvoon |  |  |  |  |  |  |  |
|  | laajan | tulos- |  |  |  |  |  |  |  |
| Jaksotettu | tuloksen | laskelman | Kirjanpito- |  |  | Käyvän arvon hierarkia |  |
| hankinta- | kautta | kautta | arvo | Käypä |  |  |  |  |  |
Milj. euroa | meno | kirjattavat | kirjattavat | yhteensä | arvo |  | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 |  | Liite
Rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat | 2 792 | — | — | 2 792 | 2 749 |  | — | — | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | — | — | — | — |  | — | — | — |  |
Pitkäaikaiset velat | 2 792 | — | — | 2 792 | 2 748 |  | — | — | — |  |
Korollisten velkojen lyhennyserät | 667 | — | — | 667 | 667 |  | — | — | — |  | 5.3
Lyhytaikaiset korolliset velat | 462 | 30 | 20 | 513 | 513 |  | — | 50 | — |  | 5.3
Johdannaissopimukset | — | 30 | 20 | 50 | 50 |  | — | 50 | — |  |
Lyhytaikaiset velat | 462 | — | — | 462 | 462 |  | — | — | — |  |
Ostovelat ja muut operatiiviset velat | 2 076 | — | — | 2 076 | 2 076 |  | — | — | — |  | 4.8
Käytössä olevat luottolimiitit | — | — | — | — | — |  | — | — | — |  |
Yhteensä | 5 998 | 30 | 20 | 6 048 | 6 005 |  | — | 51 | — |  |

IFRS:n mukaisesti, johdannaiset luokitellaan käypään arvoon tuloslaskelman kautta kirjattaviksi. Yllä olevissa rahoitusvelkojan ja -varojen taulukoissa rahavirran suojauslaskennan
alaiset johdannaiset esitetään kuitenkin käypään arvoon laajan tuloksen kautta kirjattavina, joka on linjassa sen kanssa, miten erät kirjataan tehokkaan osuuden osalta.
Edellisissä taulukoissa lyhytaikaisten rahoitusvarojen ja -velkojen (kuten myyntisaamisten ja ostovelkojen) käyvät arvot on
arvioitu yhtä suuriksi kuin kirjanpitoarvot johtuen lyhyestä erääntymisajasta ja rajallisesta luottoriskistä. Pitkäaikaisten
lainasaamisten käypä arvo, joka on luokiteltu tasolle 2 käyvän arvon hierarkiassa, perustuu diskontattuun rahavirta-analyysiin.
Muiden kuin johdannaissopimusten korollisten velkojen käypä arvo, joka on luokiteltu tasolle 2 käyvän arvon hierarkiassa,
perustuu diskontattuun rahavirta-analyysiin, jossa määräajoin tapahtuviin noteerauksiin pohjautuvia tuottokäyriä käytetään
mallissa diskonttotekijänä.
Tason 3 käypään arvoon kirjattujen rahoitusvarojen ja -velkojen täsmäytys

Milj. euroa | 2023 | 2022
Rahoitusvarat |  |
Avaava tase 1.1. | 1 437 | 905
Uudelleenluokittelu | 0 | -1
Muiden laajan tuloksen erien kautta kirjatut voitot/tappiot | -646 | 523
Lisäykset | 18 | 10
Tasearvo 31.12. | 810 | 1 437

Konsernilla ei ollut tason 3 rahoitusvelkoja 31.12. 2023.

|  | 78

5.3 Korolliset varat ja velat
Laadintaperiaatteet
Korolliset varat - lainasaamiset
Lainasaamiset ovat velkainstrumentteja, joihin liittyvät maksut ovat kiinteitä tai määriteltävissä olevia ja joita ei noteerata aktiivisilla markkinoilla.
Ne kirjataan alun perin käypään arvoon ja jälkeenpäin jaksotettuun hankintamenoon. Epävarmojen saamisten odotettavissa olevien
luottotappioiden laskentaan sovelletaan IFRS 9:n mukaista yleistä lähestymistapaa, jossa odotettavissa olevat luottotappiot kirjataan seuraavan
12 kuukauden aikana arvioitujen luottotappioiden perusteella, jos luottoriski ei ole merkittävästi kasvanut alkuperäisen taseeseen kirjaamisen
jälkeen. Luottoriskin merkittävää kasvua arvioidaan vertailemalla toisiinsa rahoitusinstrumenttiin kohdistuvan laiminlyönnin riskiä
tilinpäätöspäivänä ja rahoitusinstrumenttiin kohdistuvan laiminlyönnin riskiä alkuperäisen kirjauksen yhteydessä. Konserni voi käyttää
riskiarvioinnin tuottamiseen esimerkiksi rahoitusmarkkinoilla havainnoitavien luottoriskinvaihtosopimusten kursseja.
Lainasaamisten korkotulot sisältyvät rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Alle 12 kuukauden kuluessa erääntyvät lainasaamiset esitetään
lyhytaikaisissa varoissa korollisina saamisina ja 12 kuukauden jälkeen erääntyvät lainasaamiset pitkäaikaisina korollisina saamisina.
Korolliset velat
Korolliset velat merkitään alun perin käypään arvoon vähennettynä transaktiokustannuksilla. Seuraavina tilikausina korolliset velat kirjataan
jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmällä. Mahdollinen ero transaktiokustannuksilla vähennetyn saadun suorituksen ja
takaisinmaksuarvon välillä kirjataan tuloslaskelmaan velan juoksuajalle jaksotettuna. Korkokulut kirjataan tuloslaskelmaan suoriteperusteisesti.
Korolliset velat, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden jälkeen, on luokiteltu taseessa pitkäaikaisiksi korollisiksi veloiksi, mutta alle 12 kuukauden
kuluessa erääntyvät lyhennykset on esitetty lyhytaikaisissa veloissa korollisten velkojen lyhennyserinä. Lyhytaikaiset yritystodistuslainat,
pankkilainat ja muut korolliset lainat, jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa, on esitetty lyhytaikaisten velkojen kohdassa "Korolliset velat”.
Vuokrasopimusvelat
Konserni arvioi sopimuksen syntyessä, onko se vuokrasopimus tai sisältääkö se vuokrasopimuksen. Vuokrasopimus on sopimus tai sopimuksen
osa, joka tuottaa oikeuden käyttää sopimuksen kohteena olevaa omaisuuserää tiettynä ajanjaksona vastiketta vastaan. Vuokrasopimusvelat
aktivoidaan vuokrasopimuksen alkaessa ja arvostetaan alun perin alkamispäivänä maksamattomien vuokrien nykyarvoon diskontattuna konsernin
lisäluoton korolla. Sovellettu vuokrakausi vastaa ajanjaksoa, jonka ajan vuokrasopimus ei ole purettavissa, lukuun ottamatta tilanteita, joissa
konserni tulee kohtuullisen varmasti hyödyntämään uusimisoptiota tai jatkamaan sopimusta. Konserni kohdistaa sopimuksen perusteella
maksetun vastikkeen kuhunkin vuokrasopimuksen komponenttiin ja erottaa muille kuin vuokrasopimuskomponenteille kuulumattomat osuudet, jos
ne ovat tunnistettavissa. Vuokrasopimusehdot neuvotellaan tapauskohtaisesti ja ne sisältävät suuren määrän erilaisia ehtoja.
Vuokrasopimusvelat kirjataan myöhemmin jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmällä. Maksettavat vuokrat jaetaan
rahoitusmenoon ja velan vähennykseen. Rahoitusmenot kohdistetaan vuokra-ajan tilikausille siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin
tilikaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokrasopimusvelat uudelleen määritetään pääasiassa silloin, kun tulevat vuokranmaksuerät
muuttuvat indeksi- tai korkomuutoksen takia tai kun konsernin arvio mahdollisen jatko-option käytöstä muuttuu. Kun vuokrasopimusvelka
uudelleen määritetään, oikaistaan käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvoa yleensä vastaavasti.
Konserni on päättänyt olla kirjaamatta vuokrasopimusvelkoja lyhytaikaisista sopimuksista, joiden sopimuskausi on enintään 12 kuukautta, ja
arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä sisältävistä sopimuksista. Arvoltaan vähäiset kohteet sisältävät pääasiassa IT- ja toimistolaitteita, tiettyjä
ajoneuvoja ja koneita sekä muita arvoltaan vähäisiä eriä. Konserni kirjaa näihin sopimuksiin liittyvät vuokramaksut kuluksi tasasuuruisina erinä
vuokrakauden aikana.
Viitekorkojen (IBOR) uudistus ja siihen liittyvien riskien hallinta
Konserni seuraa siirtymää nykyisistä IBOR-viitekoroista uusiin viitekorkoihin käymällä läpi sopimuskantaa, jossa ei ole vielä
siirrytty vaihtoehtoiseen viitekorkoon. Meneillään olevien muutosten vaikutusten odotetaan olevan rajoitettuja. Konsernissa
rahoitusinstrumentit ovat pääosin sidottuja Euriboriin ja SEK Stiboriin, joiden käytön uskotaan jatkuvan.
Vuoden 2022 lopussa konsernilla oli jäljellä 211 milj. euroa korollisia velkoja, jotka oli sidottu Yhdysvaltain dollarin LIBOR-
viitekorkoon, jonka julkaisu päättyi kesäkuun 2023 jälkeen. Nämä korolliset velat on siirretty seuraamaan uusia viitekorkoja
vuoden aikana. Muutoksella ei ole ollut merkittävää vaikutusta konserniin.
Korolliset varat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Noteeratut arvopaperit | 9 | 8
Pitkäaikaiset johdannaisvarat | 15 | 28
Pitkäaikaiset talletukset | 48 | 48
Pitkäaikaiset lainat osakkuusyhtiöille | 2 | 2
Muut pitkäaikaiset lainasaamiset | 12 | 41
Pitkäaikaiset korolliset varat yhteensä | 85 | 128
Lyhytaikaiset johdannaisvarat | 42 | 66
Muut lyhytaikaiset lainasaamiset | 22 | 11
Rahavarat | 2 464 | 1 917
Lyhytaikaiset korolliset varat yhteensä | 2 528 | 1 994
Korolliset varat yhteensä | 2 613 | 2 122

Talletusten ja lainasaamisten keskimääräinen vuosikorko oli noin 3,0 % (1,0 %). Lyhytaikaisiin korollisiin saamisiin sisältyi
31.12. 2023 jaksotettua korkosaamista 8 (10) milj. euroa. Konsernin arvion mukaan korollisiin talletuksiin ja investointeihin
liittyvä luottoriski ei ole kasvanut merkittävästi alkuperäisen kirjauksen jälkeen. Näin ollen epävarmat saamiset kirjataan 12
kuukauden todennäköisten luottotappioiden perusteella.
Muista pitkäaikaisista lainasaamisista 10 (41) milj. euroa ja muista lyhytaikaisista lainasaamisista 14 (0) milj. euroa edustaa
Venäjän toimintojen myynnistä vuonna 2022 peräisin olevia saamisia. Nämä saamiset kirjattiin alun perin käypään arvoon (58
milj. euroa) käyttäen 27,1 % diskonttokorkoa, ja ne kirjataan taseeseen jaksotettuun hankintamenoon. Vuonna 2023 saamisista
kirjattiin 11 milj. euron arvonalennus. Näiden saamisten käyvän arvon määrittäminen sekä niiden luottoriskin ja perittävyyden
arviointi edellyttävät huomattavaa harkintaa.

|  | 79

Korolliset velat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Joukkovelkakirjalainat | 3 601 | 2 460
Lainat rahoituslaitoksilta | 794 | 623
Vuokrasopimusvelat | 334 | 375
Pitkäaikaiset johdannaisvelat | 1 | 0
Muut pitkäaikaiset lainat | 2 | 2
Pitkäaikaiset korolliset velat ml. lyhytaikainen osuus | 4 733 | 3 459
Lyhytaikaiset lainat | 418 | 429
Korkovelat | 52 | 35
Lyhytaikaiset johdannaisvelat | 6 | 49
Korolliset velat yhteensä | 5 209 | 3 972
Milj. euroa | 2023 | 2022
Avaava tase 1.1. | 3 972 | 3 938
Lisäykset pitkäaikaisiin velkoihin, hankitut yritykset | 131 | 0
Uusien pitkäaikaisten lainojen nostot | 2 006 | 366
Pitkäaikaisten velkojen takaisinmaksut | -619 | -351
Lisäykset vuokrasopimusvelkoihin, hankitut yritykset | 99 | 0
Lisäykset vuokrasopimusvelkoihin | 109 | 45
Vuokrasopimusvelkojen lyhennykset ja korot | -87 | -73
Lyhytaikaisten lainojen muutos | 177 | 75
Korkovelkojen muutos | 40 | 19
Johdannaisvelkojen muutos | -41 | -19
Luovutukset ja luokittelu myytävissä oleviin omaisuuseriin | -575 | -5
Muut | 26 | 8
Muuntoerot | -29 | -32
Korolliset velat yhteensä | 5 209 | 3 972

Tapahtumat vuosina 2023 ja 2022
Stora Enso julkisti uuden yhdistetyn vihreän ja vastuullisuustavoitteisiin sidotun rahoituksen viitekehyksen toukokuussa 2023.
Yhdistetty rahoitusohjelma (Green and Sustainability-Linked Financing Framework) antaa Stora Ensolle mahdollisuuden laskea
liikkeeseen sekä vihreitä että vastuullisuuteen sidottuja rahoitusinstrumentteja sekä myös näiden yhdistelmiä.
Toukokuussa 2023 Stora Enso laski liikkeeseen kaksi 500 milj. euron vihreää joukkovelkakirjalainaa, joiden maturiteetit olivat
3 ja 6,25 vuotta. Marraskuussa 2023 Stora Enso laski liikkeeseen uusia Ruotsin kruunun määräisiä vihreitä
joukkovelkakirjalainoja, joiden nimellisarvo oli 6 100 milj. Ruotsin kruunua, mikä vastaa 524 milj. euroa kaupantekopäivän
valuuttakurssilla. Marraskuussa liikkeeseen lasketuissa vihreissä joukkovelkakirjalainoissa on useita eriä, joiden maturiteetit
vaihtelevat vuosien 2025 ja 2028 välillä. Joulukuussa 2023 yhtiö toteutti myös 425 milj. Ruotsin kruunun suunnatun
joukkovelkakirjalainan, jonka maturiteetti on vuonna 2033. Tämä vastaa 38 milj. euroa transaktiopäivän valuuttakurssilla.
Lisäksi yhtiö rahoitti vuoden aikana uudelleen yhteensä 550 milj. euroa kahdenvälisiä lainojaan ja sitovaa luottolimiittiään ja
nosti myös yhteensä 200 milj. euron kahdenväliset lainat, jotka olivat nostamatta vuoden 2022 lopussa. Olemassa olevia lainoja
pidennettiin yhdestä kahteen vuotta, ja uusiin ehtoihin sisältyy myös jatko-optioita. Yhtiö järjesti toisella vuosineljänneksellä myös
uuden 100 milj. euron kahdenvälisen lainan, jonka laina-aika on 1,5 vuotta ja jolla on yhden vuoden jatko-optio. Viimeisellä
vuosineljänneksellä allekirjoitettiin 700 milj. euron valmiusluottolimiitin vuoden jatkoaika, jolla sen maturiteettia pidennettiin
vuoteen 2028.
Stora Enson vuonna 2023 takaisin maksamien Ruotsin kruunu- ja euromääräisten joukkovelkakirjalainojen nimellisarvot olivat
yhteensä 427 milj. euroa. Summa sisältää alun perin helmikuussa 2024 erääntyvien joukkovelkakirjalainojen osittaisen
takaisinmaksun, jonka seurauksena tuloslaskelman nettorahoituseriin kirjattiin 1 milj. euron nettovoitto.
Vuoden 2022 aikana Stora Enso allekirjoitti yhteensä 550 milj. euron edestä kahdenvälisiä pankkilainoja. Näiden lainojen
erääntymisajat vaihtelivat 18 kuukaudesta kolmeen vuoteen ja sisältävät jatko-optiota. Luottolaitosten lainoja maksettiin takaisin
alkuperäisen erääntymisajan mukaisesti nimellisarvoltaan 289 milj. euroa vuonna 2022. Joukkovelkakirjalainoja ei maksettu
takaisin vuonna 2022.
Korolliset velat – maturiteetit, korot ja valuuttaerittely
Stora Enson lainojen maturiteetit vaihtelevat v uonna 2024 erääntyvistä pitkäaikaisimpaan, vuonna 2039 erääntyvään lainaan.
Emoyhtiön korollisten lainojen korko on joko kiinteä tai vaihtuva välillä 0,6 % (0,5 %) – 7,3 % (7,3 %). Konsernin velkojen
keskimääräinen korko vuoden 2023 aikana oli 3,7 % (3,2 %), ja viimeisen neljänneksen lopussa taso oli 4,0 %. Osa Stora Enson
lainoista on muunnettu kiinteäkorkoisiksi lainoiksi koronvaihtosopimusten kautta. Konsernin lainat ovat pääasiassa euroissa,
Yhdysvaltain dollareissa, Ruotsin kruunuissa tai Kiinan renminbeissä. Yksityiskohtainen analyysi konsernin lainojen
erääntymisestä esitetään liitteessä 5.1 Rahoitusriskien hallinta.
Nettovelka
Vuonna 2023 korolliset nettovelat, sisältäen myytävänä olevat omaisuuserät, kasvoivat 1 314 (laskivat 456) milj. euroa 3 167
(1 854) milj. euroon. Korolliset nettovelat vastaavat korollisia velkoja vähennettynä korollisilla saamisilla, kuten rahavaroilla ja
talletuksilla. Rahavarat käytetyillä luottolimiiteillä netotettuna kasvoivat 547 (kasvoivat 437) milj. euroa 2 464 (1 917) milj. euroon
31.12. 2023. Vuokrista johtuva negatiivinen rahavirta vuonna 2023 oli yhteensä 87 (73) milj. euroa, josta korkojen osuus oli 23
(17) milj. euroa.
Nettovelan suhde edellisten 12 kuukauden operatiiviseen EBITDAan oli 3,2 (0,7). Nettovelkaantumisaste oli vuoden lopussa
0,29 (0,15).

|  | 80

Joukkovelkakirjalainat

Liikkeeseen lasku / erääntyminen | Joukkovelkakirjalainan kuvaus | Korko % | Valuutta | Alkuperäinen lainamäärä | Erääntymätön osuus 31.12. | Kirjanpitoarvo 31.12.
|  |  |  | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Kaikki lainat kuuluvat emoyhtiölle | Valuutta, miljoonaa | Milj. euroa
Kiinteäkorkoiset |  |  |  |  |  |  |  |
2006-2036 | Global 7.250% Notes 2036 | 7,25 | USD | 300 | 300 | 300 | 269 | 278
2016-2023 | Euro Medium Term Note | 2,125 | EUR | 300 | 0 | 300 | 0 | 300
2017-2027 | Euro Medium Term Note | 2,50 | EUR | 300 | 300 | 300 | 299 | 299
2018-2028 | Euro Medium Term Note | 2,50 | EUR | 300 | 300 | 300 | 299 | 299
2019-2024 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 1,875 | SEK | 1 750 | 484 | 1 750 | 44 | 157
2020-2025 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 2,375 | SEK | 1 550 | 1 550 | 1 550 | 140 | 140
2020-2030 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 0,625 | EUR | 500 | 500 | 500 | 496 | 495
2023-2027 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 4,75 | SEK | 400 | 400 | 0 | 36 | 0
2023-2026 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 4,00 | EUR | 500 | 500 | 0 | 499 | 0
2023-2029 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 4,25 | EUR | 500 | 500 | 0 | 497 | 0
2023-2027 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 4,75 | SEK | 600 | 600 | 0 | 54 | 0
2023-2028 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | 5,00 | SEK | 2 250 | 2 250 | 0 | 202 | 0
Kiinteäkorkoiset joukkovelkakirjalainat yhteensä |  |  |  | 2 834 | 1 968
Vaihtuvakorkoiset |  |  |  |  |  |  |
2015-2025 | Euro Medium Term Note | Euribor+2,25 | EUR | 125 | 125 | 125 | 125 | 125
2015-2027 | Euro Medium Term Note | Euribor+2,35 | EUR | 25 | 25 | 25 | 25 | 25
2019-2024 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+1,45 | SEK | 1 250 | 1 030 | 1 250 | 93 | 112
2019-2026 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+1,60 | SEK | 1 000 | 1 000 | 1 000 | 90 | 90
2020-2025 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+2,20 | SEK | 1 550 | 1 550 | 1 550 | 140 | 140
2023-2027 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+1,25 | SEK | 2 350 | 2 350 | 0 | 211 | 0
2023-2028 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+1,60 | SEK | 500 | 500 | 0 | 45 | 0
2023-2033 | Euro Medium Term Note (Green Bond) | Stibor+2,20 | SEK | 425 | 425 | 0 | 38 | 0
Vaihtuvakorkoiset joukkovelkakirjalainat yhteensä |  |  |  |  |  | 766 | 492
Joukkovelkakirjalainat yhteensä |  |  |  |  |  | 3 601 | 2 460

5.4 Johdannaiset
Laadintaperiaatteet
Johdannaiset ja suojauslaskenta
Johdannaissopimukset kirjataan alun perin konsernin taseeseen käypään arvoon ja arvostetaan käypään arvoon myöhemmin jokaisena
raportointipäivänä tässä liitteessä kuvattujen arvostusmenetelmien mukaisesti. Johdannaissopimukset, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden jälkeen,
luokitellaan pitkäaikaisiksi korollisiksi saamisiksi ja veloiksi. Alle 12 kuukauden kuluessa erääntyvät sopimukset esitetään lyhytaikaisissa
korollisissa saamisissa ja veloissa.
Kun johdannaissopimukset solmitaan, konserni määrittää ne joko erittäin todennäköisen ennakoidun liiketoimen tai kiinteän sitoumuksen
suojaukseksi (rahavirran suojaus), saamisten tai velkojen käyvän arvon muutosten suojaukseksi (käyvän arvon suojaus), ulkomaiseen yksikköön
tehdyn sijoituksen suojaukseksi tai johdannaissopimuksiksi, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä IFRS 9:n mukaisesti.
Johdannaissopimuksista syntyvien voittojen ja tappioiden kirjaamismenetelmä riippuu suojattavan erän luonteesta.
Konserni dokumentoi suojausinstrumentin ja suojattavan kohteen välisen suojaussuhteen alusta lähtien, kuten myös taustalla vaikuttavan
riskienhallinnan tavoitteen ja strategian suojaustransaktioiden toteuttamiseksi. Tämä prosessi sisältää kaikkien suojauslaskennan alaisiksi
määriteltyjen rahoitusinstrumenttien yhdistämisen tiettyihin varoihin, velkoihin, kiinteisiin sitoumuksiin tai erittäin todennäköisiin ennakoituihin
liiketoimiin suojattavan kohteen ja suojausinstrumentin välisen suojaussuhteen todentamiseksi ja dokumentoimiseksi IFRS 9:n vaatimusten
mukaisesti. Konserni dokumentoi myös suojauksen alkuhetkellä laadullisen tulevaa koskevan arvion siitä, kumoavatko suojaukseen käytettävät
johdannaiset erittäin tehokkaasti muutoksia suojattavan kohteen käyvässä arvossa tai siihen liittyvissä rahavirroissa. Suojausten tehokkuutta
arvioidaan IFRS 9 -standardin vaatimusten mukaisesti.
Suojaussuhteissa käytettävä suojausaste on yleensä 1:1. Valuutta- ja hyödykesuojauksissa konserni käyttää suojausta, jossa
suojausinstrumentin ja suojauskohteen keskeiset ehdot ovat yhteneväiset nimellisarvon ja ajoituksen osalta. Korkosuojausten kohdalla
koronvaihtosopimuksen ja suojattavan velan korkoperuste vastaavat toisiaan. Koska suojausinstrumenttien ja suojattavien riskien keskeiset ehdot
täsmäävät keskenään, suojausinstrumenttien odotetaan kumoavan ennakoituihin transaktioihin liittyvät muutokset.
Valuutta- ja hyödykesuojausten yhteydessä odotettavissa olevat mahdolliset tehottomuuden lähteet liittyvät pääasiassa ennustettuihin
transaktioihin, jotka eivät toteudu odotetun määräisinä tai odotettuna ajankohtana. Korkosuojauksissa tuloslaskelmaan kirjattavaa tehottomuutta
voivat aiheuttaa koron- ja valuutanvaihtosopimusten korkoerot tai suojausinstrumentin alkuperäinen käypä arvo suojauksen määrityshetkellä.
Kaikille edellä mainituille suojauksille mahdollisiin tehottomuuden lähteisiin sisältyy myös mahdollinen luottoriskin vaikutus, joka hallitsee
määritellyn suojaussuhteen suojausinstrumentista ja suojauskohteesta syntyviä käyvän arvon muutoksia.

|  | 81

Rahavirran suojaukset
Valuuttojen rahavirtasuojauksissa käytetyt johdannaiset ovat pääasiassa termiinisopimuksia ja optioita. Hyödykkeiden ja korkojen
rahavirtasuojauksissa käytetään pääasiassa vaihtosopimuksia. Konserni ei solminut uusia koronvaihtosopimuksia vuosina 2023 ja 2022.
Käyvän arvon muutokset kirjataan muihin laajan tuloksen eriin ja esitetään omassa pääomassa suojausrahastossa sellaisista johdannaisista,
jotka on määritelty rahavirran suojauksiksi, täyttävät suojauslaskennan soveltamisedellytykset ja ovat tehokkaita. Oman pääoman muutokset
käsitellään konsernin laajassa tuloslaskelmassa. Valuuttatermiineissä sekä spot-osuus että korko-osuus sisältyvät määriteltyyn suojaukseen.
Valuuttaoptioiden osalta option aika-arvo jätetään määritellyn suojauksen ulkopuolelle ja vain option perusarvo määritellään suojausinstrumentiksi.
Muutokset option aika-arvossa kirjataan suojausten kustannus -rahastoon muihin laajan tuloksen eriin. Omaan pääomaan kirjatun johdannaisen
kertyneet voitot tai tappiot kirjataan tuloslaskelmaan sen tilikauden tuotoksi tai kuluksi, jonka aikana suojauksen kohde vaikuttaa tuloslaskelmaan.
Rahavirtojen suojauksiin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan arviolta 1–4 vuoden kuluessa. Pisin suojaussopimus
erääntyy vuonna 2027 (2027). Suurimman osan sopimuksista odotetaan kuitenkin erääntyvän vuoden 2024 aikana.
Suojauslaskennan alaisten valuuttamääräisiä myyntejä ja ostoja suojaavien johdannaisten toteutuneet tulokset kirjataan oikaisuiksi
liikevaihtoon tai materiaaleihin ja palveluihin, riippuen perustana olevan suojauskohteen luonteesta. Rahoitusvaroihin kuulumattomien
omaisuuserien kirjaamiseen johtavat tulevien liiketoimien valuuttariskisuojausten voitot ja tappiot, jotka esitetään oman pääoman rahavirran
suojausrahastossa muissa laajan tuloksen erissä, siirretään rahoitusvaroihin kuulumattoman omaisuuserän alkuperäiseen hankintamenoon
kirjaamishetkellä. Konserni voi suojata valuuttamääräisten ulkoisten tai sisäisten ostojen ulkomaanvaluuttariskiä, missä ulkomaanvaluutassa
ostettu suojattava kohde vaikuttaa varaston arvoon paikallisessa valuutassa. Tällöin suojausinstrumentista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan alun
perin oikaisuna raaka-ainevarastoon ja siirretään myöhemmin valmiiden tuotteiden varastoon niin, että ne kirjataan lopulta tuloslaskelmaan sillä
hetkellä, kun suojattu erä myydään ulkoiselle asiakkaalle. Pitkäaikaisten varojen osalta siirretyt määrät kirjataan lopulta tuloslaskelmaan poistoina
kyseisten rahoitusvaroihin kuulumattomien omaisuuserien taloudellisen vaikutusajan kuluessa.
Kun suojausinstrumentti erääntyy, myydään, lopetetaan, tai käytetään, tai se ei enää täytä IFRS 9:n mukaisia suojauslaskennan
soveltamisedellytyksiä, oman pääoman kertyneet voitot tai tappiot jäävät omaan pääomaan ja ne käsitellään kirjanpidossa tuottoina tai kuluina,
kun sitoumus tai ennakoitu liiketoimi lopulta kirjataan tuloslaskelmaan. Jos ennakoidun liiketoimen ei enää odoteta toteutuvan, kirjataan omassa
pääomassa raportoidut kertyneet voitot tai tappiot kuitenkin välittömästi tilikauden tuloslaskelmaan.
Käyvän arvon suojaukset
Käyvän arvon suojauksissa konserni käyttää joko johdannaisia tai lainoja suojausinstrumentteina hallitakseen suojauskohteen käypään arvoon
liittyvää riskiä. Suojaavista instrumenteista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan suojattavien varojen tai velkojen käyvän arvon
muutosta vastaan sellaisista instrumenteista, jotka on määritelty käyvän arvon suojauksiksi ja jotka täyttävät suojauslaskennan
soveltamisedellytykset ja ovat erittäin tehokkaita. Konsernilla ei ollut käyvän arvon suojauksia vuoden 2023 lopussa.
Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojaukset
Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojauksissa konserni käyttää joko johdannaisia tai valuuttamääräisiä lainoja tähän tarkoitukseen.
Jos suojausinstrumentti on johdannainen, suojauksen tehokkaan osan voitto tai tappio esitetään oman pääoman muuntoeroissa, kuten konsernin
laajassa tuloslaskelmassa on esitetty. Tehottoman osan voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan. Muuntoerot, jotka liittyvät
ulkomaiseen yksikköön tehtyä nettosijoitusta suojaaviin valuuttamääräisiin lainoihin, kirjataan myös omaan pääomaan muuntoeroihin, ja tehoton
osa kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan. Muuntoeroihin kirjatut voitot ja tappiot siirretään omasta pääomasta tuloslaskelmaan hetkenä, jolloin
suojauksen kohteena oleva nettosijoitus myydään.
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä
Vaikka tietyt johdannaissopimukset täyttävätkin konsernin riskienhallinnan asettamat tehokkaan suojauksen vaatimukset, ne eivät täytä IFRS 9:n
kaikkia suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä. Tällaisten suojausinstrumenttien käyvän arvon muutokset kirjataan tuloslaskelman kautta
käypään arvoon. Suojauslaskentaan kuulumattomien johdannaisten, jotka suojaavat operatiivisten saamisten ja velkojen nettomääräistä
valuuttariskiä, käyvän arvon muutokset kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin liiketulokseen. Muiden suojauslaskentaan
kuulumattomien johdannaisten käyvän arvon muutokset kirjataan tuloslaskelman rahoituseriin.
Johdannaisten arvostus
Johdannaissopimukset arvostetaan taseessa käypään arvoon. Se määritellään arvoksi, jolla instrumentti voitaisiin vaihtaa markkinaosapuolten
välillä arvostuspäivänä toteutuvassa tavanmukaisessa transaktiossa. Näiden instrumenttien käyvät arvot määritetään seuraavasti:
• Valuuttatermiinien käyvät arvot lasketaan käyttämällä tilinpäätöspäivän valuuttatermiinikursseja.
• Valuuttaoptioiden käyvät arvot lasketaan yleisillä optiohinnoittelumalleilla käyttämällä tilinpäätöspäivän markkinakursseja.
• Hyödykejohdannaisten käyvät arvot lasketaan kauppapaikkojen markkinanoteerausten tai muiden luotettavien markkinalähteiden perusteella.
• Koronvaihtosopimusten käyvät arvot lasketaan diskontatun rahavirran menetelmällä.
• Koron- ja valuutanvaihtosopimusten käyvät arvot lasketaan diskontatun rahavirran menetelmällä niin, että arvostusmalliin sisältyvät myös
nimellisarvojen vaihdot.

|  | 82

Tuloslaskelmaan sisältyvät valuuttakurssivoitot ja -tappiot ilman suojauksia

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liiketoiminnan muut tuotot | -11 | 42
Liiketoiminnan muut kulut | -4 | -21
Korolliset lainat, rahavarat, vuokrasopimusvelat ja muut | -10 | -10
Yhteensä | -25 | 11

Suojausten voitot ja tappiot liiketuloksessa

Milj. euroa | 2023 | 2022
Rahavirran suojaukset |  |
Valuuttasuojaukset | -7 | -105
Hyödykesuojaukset | -2 | 43
Yhteensä | -8 | -62
Oikaisut liikevaihtoon | -7 | -103
Oikaisut materiaaleihin ja palveluihin | -2 | 41
Muista laajan tuloksen eristä realisoituneet tuloslaskelmaan kirjattavat erät | -8 | -62
Tehottomat valuuttasuojaukset | 1 | -2
Nettotappiot rahavirran suojauksesta | -7 | -65
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä |  |
Nettomyyntisaamisten suojaukset | 5 | -12
Hyödykesopimusten suojaukset | 0 | 9
Nettovoitot/-tappiot suojauksista, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä | 5 | -3
Nettotappiot suojauksista liiketuloksessa | -2 | -67

Vuonna 2023 joidenkin ennakoitujen tulevien transaktioiden ei enää odotettu toteutuvan, minkä vuoksi suojauslaskenta
keskeytettiin kyseisten transaktioiden osalta. Tästä kirjattiin 1 milj. euron voitto (2 milj. euron tappio) konsernin liiketulokseen.
Tappio on esitetty edellä olevassa taulukossa tehottomana rahavirran suojauksena.
Suojausten voitot ja tappiot rahoituserissä

Milj. euroa | 2023 | 2022
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä |  |
Valuuttajohdannaiset | -12 | 8
Korkojohdannaiset | 4 | -4
Nettovoitot/-tappiot suojauksista, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä | -8 | 4
Nettovoitot/-tappiot rahoituserissä | -8 | 4

|  | 83

Johdannaisten nimellisarvot ja käyvät arvot

Milj. euroa | Nimellis- arvot | Positiiviset käyvät arvot | Negatiiviset käyvät arvot | Käyvät arvot, netto | Nimellis- arvot | Positiiviset käyvät arvot | Negatiiviset käyvät arvot | Käyvät arvot, netto
| 2023 | 2022
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Termiinit: Operatiivisen rahavirran suojaukset | 1 210 | 31 | -4 | 27 | 902 | 19 | -13 | 6
Optiot: Operatiivisen rahavirran suojaukset | 405 | 6 | -1 | 5 | 1 700 | 12 | -16 | -4
Rahavirran suojaukset yhteensä | 1 615 | 37 | -5 | 33 | 2 603 | 32 | -30 | 2
Termiinit: Myynti- ja lainasaamisten suojaukset | 379 | 4 | -1 | 3 | 1 151 | 7 | -5 | 2
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä yhteensä | 379 | 4 | -1 | 3 | 1 151 | 7 | -5 | 2
Valuuttajohdannaiset yhteensä | 1 994 | 41 | -6 | 35 | 3 754 | 39 | -35 | 4
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Sähkön vaihtosopimukset: Kustannusten suojaukset | 14 | 0 | -1 | -1 | 5 | 18 | 0 | 18
Öljyn vaihtosopimukset: Kustannusten suojaukset | 14 | 0 | -1 | -1 | 14 | 1 | -1 | 0
Rahavirran suojaukset yhteensä | 28 | 0 | -2 | -2 | 19 | 18 | -1 | 18
Sähkön vaihtosopimukset: Suljetut sopimukset | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 9 | 0 | 9
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 9 | 0 | 9
Hyödykejohdannaiset yhteensä | 28 | 0 | -2 | -2 | 30 | 27 | -1 | 27
Korkojohdannaiset |  |  |  |  |  |  |  |
Koronvaihtosopimukset: Rahoituskulujen suojaukset | 443 | 16 | 0 | 16 | 450 | 28 | 0 | 28
Rahavirran suojaukset yhteensä | 443 | 16 | 0 | 16 | 450 | 28 | 0 | 28
Koron- ja valuutanvaihtosopimukset: Rahoituskulujen suojaukset | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 | 0 | -15 | -15
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 | 0 | -15 | -15
Korkojohdannaiset yhteensä | 443 | 16 | 0 | 16 | 650 | 28 | -15 | 13
Rahavirran suojaukset yhteensä | 2 086 | 54 | -7 | 47 | 3 072 | 78 | -30 | 48
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä yhteensä | 379 | 4 | -1 | 3 | 1 363 | 16 | -20 | -4
Johdannaiset yhteensä | 2 464 | 57 | -8 | 49 | 4 435 | 95 | -51 | 44

Johdannaisten positiiviset ja negatiiviset käyvät arvot esitetään pitkä- ja lyhytaikaisissa korollisissa saamisissa ja korollisissa
veloissa. Taulukossa esitetyt käyvät arvot sisältävät kertyneet korot ja optiopreemiot.
Suojauskohteiden ja suojausinstrumenttien käyvän arvon muutokset vuonna 2023

Milj. euroa | Muutos suojauskohteen arvossa suojauksen tehokkuuden määrittämiseksi | Muutos voimassa olevien suojausinstrumenttien arvossa | Tehottomuus
Valuuttariski - Termiini- ja optiosopimukset (ilman optioiden aika- arvoa)1 | -23 | 24 | 1
Valuuttariski - Nettosijoitusten suojaukset | -10 | 10 | 0
Hyödykkeiden hintariski - Hyödykkeiden vaihtosopimukset | 21 | -21 | 0
Korkoriski - Koronvaihtosopimukset | 13 | -13 | 0

1 Tehottomuus kirjattu liiketulokseen.
Suojauskohteiden ja suojausinstrumenttien käyvän arvon muutokset vuonna 2022

Milj. euroa | Muutos suojauskohteen arvossa suojauksen tehokkuuden määrittämiseksi | Muutos voimassa olevien suojausinstrumenttien arvossa | Tehottomuus
Valuuttariski - Termiini- ja optiosopimukset (ilman optioiden aika- arvoa)1 | 77 | -79 | -2
Valuuttariski - Nettosijoitusten suojaukset 2 | 16 | -16 | 0
Hyödykkeiden hintariski - Hyödykkeiden vaihtosopimukset | -31 | 31 | 0
Korkoriski - Koronvaihtosopimukset | -34 | 34 | 0

1 Tehottomuus kirjattu liiketulokseen.
2 Vertailukaudet oikaistu.

|  | 84

Rahavirran suojausrahaston ja nettosijoitusten suojausten jaottelu omassa pääomassa 2023

Milj. euroa | 1.1. 2023 | Muihin laajan tuloksen eriin/ kertyneisiin muuntoeroihin kirjatut käyvän arvon muutokset | Siirretty muista laajan tuloksen eristä tuloslaskelmaan | Siirretty rahoitusvaroihin kuulumattomiin omaisuuseriin | Verovaikutus | 31.12. 2023
Valuuttariski - Operatiivisen rahavirran suojaus | 2 | 20 | 8 | 2 | -6 | 25
Hyödykkeiden hintariski - Hyödykkeiden vaihtosopimukset | 15 | -21 | 2 | 0 | 4 | -1
Korkoriski - Koronvaihtosopimukset | 23 | -13 | 0 | 0 | 3 | 13
Korko- ja valuuttariskit - Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | 1 | 0 | -1 | 0 | 0 | 0
Suojausten kustannus -rahasto | -1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1
Rahavirran suojausrahasto muissa laajan tuloksen erissä yhteensä | 39 | -12 | 9 | 2 | 0 | 38
Valuuttariski - Nettosijoitusten suojaukset | 1 | 10 | -2 | 0 | -2 | 7
Nettosijoitusten suojaukset kertyneissä muuntoeroissa yhteensä | 1 | 10 | -2 | 0 | -2 | 7
Suojausrahastot yhteensä | 40 | -3 | 7 | 2 | -2 | 45

Rahavirran suojausrahaston ja nettosijoitusten suojausten jaottelu omassa pääomassa 2022

Milj. euroa | 1.1. 2022 | Muihin laajan tuloksen eriin/ kertyneisiin muuntoeroihin kirjatut käyvän arvon muutokset | Siirretty muista laajan tuloksen eristä tuloslaskelmaa n | Siirretty rahoitusvaroih in kuulumattomii n omaisuuseriin | Verovaikutus | 31.12. 2022
Valuuttariski - Operatiivisen rahavirran suojaus | -21 | -82 | 107 | 3 | -5 | 2
Hyödykkeiden hintariski - Hyödykkeiden vaihtosopimukset | 23 | 41 | -52 | 0 | 3 | 15
Korkoriski - Koronvaihtosopimukset | -4 | 33 | 0 | 0 | -7 | 23
Korko- ja valuuttariskit - Koron- ja valuutanvaihtosopimukset | -1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1
Suojausten kustannus -rahasto | -1 | 0 | 0 | 0 | 0 | -1
Rahavirran suojausrahasto muissa laajan tuloksen erissä yhteensä | -4 | -8 | 57 | 3 | -9 | 39
Valuuttariski - Nettosijoitusten suojaukset | 14 | -16 | 0 | 0 | 3 | 1
Nettosijoitusten suojaukset kertyneissä muuntoeroissa yhteensä | 14 | -16 | 0 | 0 | 3 | 1
Suojausrahastot yhteensä | 10 | -24 | 57 | 3 | -6 | 40

Toimeenpantaviin yleisiin nettoutussopimuksiin sidottujen instrumenttien nettoutuksen taloudellinen vaikutus vuonna
2023

| Eriä ei ole netotettu taseessa |
Milj. euroa | Taseeseen merkittyjen rahoitus- instrumenttien bruttomäärä | Yleisten nettoutussopimusten alaisiin määriin liittyvät velat (-) ja varat (+) | Saadut (-) ja annetut (+) vakuudet | Nettoriski
Johdannaisvarat | 57 | -2 | 0 | 56
Johdannaisvelat | -8 | 2 | 0 | -6

Toimeenpantaviin yleisiin nettoutussopimuksiin sidottujen instrumenttien nettoutuksen taloudellinen vaikutus vuonna
2022

| Eriä ei ole netotettu taseessa |
Milj. euroa | Taseeseen merkittyjen rahoitus- instrumenttien bruttomäärä | Yleisten nettoutussopimusten alaisiin määriin liittyvät velat (-) ja varat (+) | Saadut (-) ja annetut (+) vakuudet | Nettoriski
Johdannaisvarat | 95 | -30 | 0 | 65
Johdannaisvelat | -51 | 30 | 0 | -21

Konsernin kunkin vastapuolen kanssa solmimiin johdannaissopimuksiin sovelletaan yleisiä nettoutussopimuksia.
Epätodennäköisen luottotapahtuman, kuten maksun laiminlyönnin sattuessa, kaikki sopimukseen perustuvat voimassa olevat
transaktiot puretaan, ja ainoastaan yksi nettomääräinen summa erääntyy maksettavaksi kaikkien transaktioiden osalta kullekin
vastapuolelle. Sopimuksiin perustuvat johdannaiset eivät täytä kriteerejä erien toisistaan vähentämiselle taseessa, koska netotus
on mahdollista ainoastaan tiettyjen edellä kuvattujen tapahtumien toteutuessa tulevaisuudessa.

|  | 85

5.5 Oma pääoma
Laadintaperiaatteet
Osingonjako ja pääoman palautus
Hallituksen yhtiökokoukselle ehdottamaa osinkoa tai pääoman palautusta ei vähennetä jakokelpoisesta omasta pääomasta ennen yhtiökokouksen
hyväksyntää.
Oma pääoma 31.12. 2023 oli 10 985 (12 532) milj. euroa ja markkina-arvo Nasdaq Helsingissä 9 864 (10 503) milj. euroa. A-
osakkeiden markkina-arvo oli 12,45 (13,90) euroa ja R-osakkeiden 12,53 (13,15) euroa. Vuonna 2023 473 (434) miljoonaa
euroa osinkoja kirjattiin varojen jakamisena omistajille, mikä vastaa 0,60 ( 0,55) euroa osakkeelta.
Vaikka osakkeilla on sama kirjanpidollinen vasta-arvo, A-sarjan osakkeet tuottavat omistajalleen yhden äänen kutakin
osaketta kohti ja R-sarjan osakkeet tuottavat yhden äänen kutakin kymmentä osaketta kohti. Jokaisella osakkeenomistajalla on
kuitenkin vähintään yksi ääni. A-sarjan osakkeita voidaan vaihtaa R-sarjan osakkeiksi koska tahansa osakkeenomistajan
vaatimuksesta. Yhtiön kaupparekisteriin merkitty ja täysin maksettu osakepääoma 31.12. 2023 oli 1 342 (1 342) milj. euroa.
Osakkeiden tämänhetkinen kirjanpidollinen vasta-arvo on 1,70 (1,70) euroa osakkeelta.
Hallituksen ja johtoryhmän jäsenet omistivat 127 (127) A-sarjan ja 506 790 (363 604) R-sarjan osaketta 31.12. 2023.
Osakkeiden osuus yhtiön kokonaisäänimäärästä oli 0,02 %. Hallituksen ja johtoryhmän jäsenten omistukset esitetään
yksityiskohtaisesti liitteessä 3.2 Hallituksen ja johdon palkkiot. Konsernin osakepalkkio-ohjelmat esitetään yksityiskohtaisesti
liitteessä 3.4 Henkilöstön palkitsemisjärjestelmät. Millään näistä ohjelmista ei ole kuitenkaan vaikutusta osakepääomaan.
Osakemäärien muutokset

| A-osakkeet | R-osakkeet | Yhteensä
1.1.2022 | 176 244 049 | 612 375 938 | 788 619 987
A-osakkeiden muunto R-osakkeiksi | -5 769 | 5 769 | —
31.12.2022 | 176 238 280 | 612 381 707 | 788 619 987
A-osakkeiden muunto R-osakkeiksi | -7 364 | 7 364 | —
31.12.2023 | 176 230 916 | 612 389 071 | 788 619 987
Äänimäärä 31.12.2023 1 | 176 230 916 | 61 238 907 | 237 469 823
Osakepääoma 31.12.2023, milj. euroa 2 | 300 | 1 042 | 1 342
1 R-osakkeiden äänet lasketaan jakamalla R-osakkeiden määrä kymmenellä
2 Ei muutosta osakepääomassa vuosina 2023 tai 2022.

5.6 Kertyneet muuntoerot ja oman pääoman suojaus
Laadintaperiaatteet
Konserni toimii kansainvälisesti ja altistuu siten valuuttakurssien vaihteluille, jotka liittyvät sijoituksiin euroalueen ulkopuolisissa yhtiöissä.
Euroalueen ulkopuolella sijaitseviin yhtiöihin tehtyjen nettomääräisten sijoitusten valuuttakurssimuutoksista johtuvat muuntoerot ja näitä sijoituksia
tehokkaasti suojaavien rahoitusinstrumenttien arvostukset kirjataan suoraan kertyneisiin muuntoeroihin omassa pääomassa.
Muuntoeromuutokset (mukaan lukien niihin liittyvät suojaukset) esitetään konsernin laajassa tuloslaskelmassa.
Yritysmyyntien tai likvidointien yhteydessä kertyneet muuntoerot sisällytetään myyntivoittoon tai -tappioon. Kertyneet muuntoerot kirjataan
tuloslaskelmaan myynnin ja likvidoinnin yhteydessä.
Konserni pyrkii minimoimaan muuntoriskin rahoittamalla investoinnit paikallisella valuutalla, mikäli se on mahdollista ja taloudellisesti
kannattavaa. Jos varojen ja velkojen sovittaminen yhteen samassa valuutassa ei ole mahdollista, jäljelle jäävältä muuntoriskiltä voidaan
suojautua. Konserni on myös käsitellyt nettosijoituslainoina tiettyjä konsernin sisäisiä lainoja, joiden maksamiselle ei ole suunnitelmaa tai joiden
maksu lähitulevaisuudessa ei ole todennäköistä. Nämä muodostavat osan yhtiön nettosijoituksia ulkomaan liiketoimintaa n.
Kertyneet muuntoerot – muutos

Milj. euroa | 2023 | 2022
1.1. |  |
Kertyneet muuntoerot nettosijoituksissa | -432 | -235
Nettosijoitusten suojaukset ja lainat | 21 | 48
Suojauksiin ja lainoihin liittyvä tulovero | -5 | -8
Kertyneet muuntoerot omassa pääomassa, netto | -415 | -195
Kertyneiden muuntoerojen muutokset, muut laajan tuloksen erät |  |
Kertyneiden muuntoerojen muutokset | 0 | -244
Tuloslaskelman kautta puretut muuntoerot | 56 | 47
Nettosijoitusten suojaukset ja lainat | -15 | -27
Suojauksiin ja lainoihin liittyvä tulovero | 0 | 3
Kertyneiden muuntoerojen muutokset, muut laajan tuloksen erät | 41 | -220
31.12. |  |
Kertyneet muuntoerot nettosijoituksissa | -376 | -432
Nettosijoitusten suojaukset ja lainat | 6 | 21
Suojauksiin ja lainoihin liittyvä tulovero | -4 | -5
Kertyneet muuntoerot omassa pääomassa, netto | -375 | -415

|  | 86

Vuonna 2023 kumulatiivisten muuntoerojen kirjaaminen tuloslaskelmaan oli 56 miljoonaa euroa tappiollista, ja se liittyi Hylten ja
Nymöllan toimipaikkojen myyntiin Ruotsissa.
Vuonna 2022 kertyneiden muuntoerojen purkamisesta kirjattiin 47 milj. euron tappio tuloslaskelmaan liittyen Venäjällä
sijaitsevien Packaging Solutions-, Wood Products- ja Forest-divisiooniin kuuluvien liiketoimintojen myyntiin. Purkamisen jälkeen
kertynyttä muuntoeroa ei ole enää jäljellä Venäjän ruplaan liittyen.
Kertyneet muuntoerot – tase

| Kertyneet muuntoerot | Nettosijoitusten suojaukset ja lainat | Kertyneet muuntoerot taseessa, netto
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Brasilia | -242 | -255 | 0 | 0 | -242 | -255
Kiina | 151 | 131 | -4 | 10 | 147 | 141
Tšekki | 39 | 43 | -9 | -9 | 30 | 34
Puola | -22 | -59 | 17 | 17 | -5 | -42
Ruotsi | -494 | -543 | 33 | 47 | -461 | -497
Uruguay (USD) | 191 | 248 | -31 | -44 | 160 | 204
Muut | 1 | 4 | 0 | 0 | 1 | 4
Kertyneet muuntoerot ennen veroja | -376 | -432 | 6 | 21 | -370 | -411
Verot | 0 | 0 | -4 | -5 | -4 | -5
Kertyneet muuntoerot omassa pääomassa, netto | -376 | -432 | 2 | 17 | -375 | -415

Suojausinstrumentit ja realisoitumattomat suojaustappiot

| Nimellisarvo (valuutta) | Nimellisarvo (euroa) | Realisoitumattomat tappiot (euroa)
Milj. euroa | 2023 | 2022 | 2023 | 2022 | 2023 | 2022
Korolliset lainat |  |  |  |  |  |
USD-alue | 300 | 300 | 271 | 281 | -33 | -41
Suojaukset yhteensä |  |  | 271 | 281 | -33 | -41

Konserni suojaa tällä hetkellä oman pääoman ehtoiset sijoituksensa vain Yhdysvaltain dollarin kurssivaihtelulta, joka liittyy
Uruguayssa sijaitsevaan yhteiseen toimintoon ja sen toimintavaluuttaan.
5.7 Määräysvallattomien omistajien osuudet
Laadintaperiaatteet
Määräysvallattomien omistajien osuudet esitetään erillisenä komponenttina konsernin taseen omassa pääomassa. Määräysvallattomien
omistajien ja emoyhtiön omistajien suhteellinen osuus voitosta tai tappiosta esitetään konsernin tuloslaskelmassa tilikauden tuloksen jälkeen.
Määräysvallattomien omistajien ja emoyhtiön omistajien väliset transaktiot kirjataan suoraan omaan pääomaan ja siten ne esitetään laskelmassa
konsernin oman pääoman muutoksista. Määräysvallattomien omistajien osuuksien arvostamisperiaatteesta päätetään kunkin yritysoston kohdalla
erikseen.
Määräysvallattomien omistajien osuudet

Milj. euroa | 2023 | 2022
1.1. | -30 | -16
Hankinnat | 2 | 0
Osuus tilikauden tuloksesta | -74 | -13
Osuus muista laajan tuloksen eristä | 5 | 0
31.12. | -97 | -30

Merkittävimmät määräysvallattomien omistajien osuudet

|  | 2023 | 2023 | 2022
Yhtiö | Pääasiallinen toimintamaa | Määräysvallattomien omistajien omistus, % | Milj. euroa
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB -konserni | Ruotsi ja Kiina | Ks. alempi taulukko | -100 | -31
Muut | - |  | 3 | 1
Yhteensä |  |  | -97 | -30

|  | 87

Määräysvallattomien omistajien osuudet Stora Enso Pulp and Paper Asia AB -konsernissa

|  | 2023 | 2022
Yhtiö | Pääasiallinen toimintamaa | Määräysval- lattomien omistajien suora omistus- osuus, % | Määräysvallat- tomien omistajien epäsuora omistusosuus, % | Määräysval- lattomien omistajien osuus yhteensä, % | Määräysval- lattomien omistajien suora omistus- osuus, % | Määräysval- lattomien omistajien epäsuora omistusosuus, % | Määräysval- lattomien omistajien osuus yhteensä, %
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB | Ruotsi ja Kiina | 5,79 | — | 5,79 | 5,79 | — | 5,79
Guangxi Stora Enso Forestry Co Ltd | Kiina | 5,00 | 5,50 | 10,50 | 5,00 | 5,50 | 10,50
Stora Enso (Guangxi) Packaging Company Ltd | Kiina | 15,00 | 4,92 | 19,92 | 15,00 | 4,92 | 19,92
Stora Enso (Guangxi) Forestry Company Ltd | Kiina | 15,00 | 4,92 | 19,92 | 15,00 | 4,92 | 19,92

Alla on esitetty yhteenveto taloudellisista tiedoista konsernin niiden tytäryhtiöiden osalta, joissa määräysvallattomien omistajien
osuus on olennainen. Stora Enson noin 80-prosenttisesti omistamat ja Kiinan Beihaissa sijaitsevat kuluttajapakkauskartonki- ja
metsätoiminnot on luokiteltu myytävänä olevaksi vuoden 2023 lopussa. Lisätietoja on liitteessä 6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä
myytävänä olevat omaisuuserät.
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB -konserni

Milj. euroa | 2023 | 2022
Varat | 858 | 1 235
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma | -345 | -165
Määräysvallattomien omistajien osuus 1 | -100 | -31
Oma pääoma yhteensä | -445 | -196
Velat | 1 303 | 1 430
Tilikauden tulos | -268 | -74
Jakautuminen |  |
Emoyhtiön omistajille | -194 | -61
Määräysvallattomille omistajille | -74 | -13
Tilikauden tulos | -268 | -74
Liiketoiminnan nettorahavirta | 16 | 64
Investointien nettorahavirta | -37 | -41
Rahoituksen nettorahavirta | -23 | 4
Nettorahavirta | -43 | 27

1 Määräysvallattomille omistajille ei maksettu osinkoa vuoden 2023 tai 2022 aikana.

|  | 88

6 Konsernin rakenne
6.1 Yritysostot ja -myynnit sekä myytävänä olevat omaisuuserät
Laadintaperiaatteet
Yritysostot kirjataan hankintamenetelmällä siten, että ostetut yritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä päivästä lähtien, kun määräysvalta
yritykseen syntyy. Luovutettu vastike (mukaan lukien ehdollinen vastike) ja ostetun yrityksen yksilöitävissä olevat nettovarat arvostetaan
vastaavasti käypään arvoon hankinta-ajankohtana. Transaktiokustannukset kirjataan kuluksi syntymishetkellä. Määräysvallattomien omistajien
osuuksien arvostamisperiaatteesta päätetään kunkin yritysoston kohdalla erikseen, ja se kirjataan joko käypään arvoon tai määräysvallattomien
omistajien suhteellisena osuutena nettovaroista. Jos luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuus ja mahdollinen aiemmin omistetun
osuuden arvo ylittää ostetun yrityksen nettovarallisuuden käyvän arvon, ylimenevä osuus kirjataan liikearvona.
Myydyt yritykset ovat mukana konsernitilinpäätöksessä siihen päivään asti, kunnes määräysvalta menetetään. Myytyihin yrityksiin liittyvät
myyntivoitot ja -tappiot yhdessä kertyneiden muuntoerojen kanssa kirjataan konsernin tuloslaskelmaan sinä ajankohtana, kun määräysvalta
menetetään. Konserniyhtiön myynnistä aiheutuvat voitot ja tappiot sisältävät myytyyn yksikköön liittyvän liikearvon määrän.
Omaisuuserät luokitellaan myytävänä oleviksi, jos niiden kirjanpitoarvoa vastaava määrä kertyy pääasiassa myyntitapahtuman kautta,
jatkuvan käytön sijasta. Omaisuuserien on oltava nykyisessä kunnossaan välittömästi myytävissä, soveltaen kyseisten omaisuuserien myyntiin
tavanomaisesti sovellettavia ehtoja. Myynnin on oltava myös erittäin todennäköinen ja sen odotetaan toteutuvan vuoden kuluessa luokittelun
tapahtumisesta. Kyseiset omaisuuserät ja niihin liittyvät velat esitetään erikseen konsernin taseessa ja arvostetaan joko kirjanpitoarvoon tai
käypään arvoon vähennettynä myynnin kustannuksilla, näistä alhaisemman mukaan. Vertailutietoja ei oikaista luokittelua tehdessä. Myytäväksi
luokitelluista omaisuuseristä ei tehdä poistoja.
Konserniyhtiöiden ostot
De Jong Packaging Group
Syyskuussa 2022 Stora Enso allekirjoitti sopimuksen De Jong Packaging Groupin ostosta, joka saatiin päätökseen tammikuun
alussa 2023. De Jong Packaging Groupin pääkonttori on Alankomaissa ja se on Benelux-maiden suurimpia
aaltopahvipakkausten tuottajia. De Jong Packaging Group on myös aaltopahvin pintakartongintuottaja vuonna 2021
Alankomaissa ostamansa De Hoop -tehtaan toiminnan seurauksena. De Jong Packaging Groupilla on yhteensä 16 tehdasta
Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja noin 1 300 työntekijää. Yritysosto vahvistaa Stora
Enson strategista suuntaa, lisää sen aaltopahvipakkauskapasiteettia, vauhdittaa liikevaihdon kasvua ja kasvattaa yhtiön
markkinaosuutta uusiutuvissa pakkauksissa Euroopassa. De Jong Packaging Groupin tuotteet vahvistavat Stora Enson
valikoimaa. Yritysoston odotetaan tuottavan syklin aikana synergiaetuja, jotka syntyvät lähinnä hankintatoimesta,
aaltopahvitoimintojen integroinnin optimoinnista ja kaupallisista mahdollisuuksista.
Yritysostoon liittyvien yhtiöiden osakkeet omistetaan pääosin kokonaan (100 %), mutta tietyillä yksiköillä on myös
määräysvallattomia vähemmistöosakkaita. Määräysvallattomien omistajien osuus mitataan tunnistettujen nettovarojen
suhteellisen osuuden perusteella.
Käteishankintahinta oli 612 milj. euroa, pois lukien ehdollinen lisäkauppahinta. Lisäkauppahinnan enimmäismäärä on 45 milj.
euroa. Se maksetaan käteisellä vuonna 2024 ja se on ehdollinen tietyille ansaintakynnyksille, jotka De Jong Packaging Groupin
on saavutettava. Ehdollinen hinta arvostetaan käypään arvoon ja sen arvioitiin olevan 0 milj. euroa hankinta-ajankohtana ja
vuoden 2023 lopussa.
Yksilöitävissä olevien varojen ja velkojen käyvät arvot hankintahetkenä esitetään alla olevassa taulukossa.

Milj. euroa | 2023
Hankittu nettovarallisuus |
Rahavarat ja pankkisaamiset | 27
Aineelliset hyödykkeet | 200
Aineettomat hyödykkeet | 222
Käyttöoikeusomaisuuserät | 99
Käyttöpääoma | 5
Verosaamiset ja -velat | -56
Korolliset varat ja velat | -233
Hankitun nettovarallisuuden käypä arvo | 265
Hankintahinta, kassavaikutteinen osa | 612
Hankintahinta, ehdollinen | 0
Hankintahinta yhteensä | 612
Hankitun nettovarallisuuden käypä arvo | -265
Määräysvallattomien omistajien osuus | 2
Liikearvo | 349
Hankintojen ulosmenevä rahavirta | -612
Hankittujen tytäryhtiöiden rahavarat | 27
Hankinnan rahavirta, vähennettynä hankituilla rahavaroilla | -584

|  | 89

Hankinnan jälkeinen tarkastelu saatiin valmiiksi vuoden 2023 lopussa ja siten hankintamenolaskelman katsotaan olevan
lopullinen. Ylempänä olevassa taulukossa esitetyt hankinnan varojen ja velkojen käyvät arvot sekä liikearvo edustavat lopullista
hankintamenolaskelmaa. Tarkastelujakson oikaisuihin vuonna 2023 lukeutuivat 23 milj. euron lasku aineellisissa
hyödykkeissä, 5 milj. euron lasku käyttöoikeusomaisuuserissä, 10 milj. euron lasku käyttöpääomassa, 14 milj. euron kasvu
veroerissä ja 22 milj. euron liikearvon kasvu.
Liikearvo edustaa odotettuja synergioita, jotka syntyvät lähinnä hankintatoimesta, aaltopahvitoimintojen integroinnin
optimoinnista ja kaupallisista mahdollisuuksista. Liikearvo on kohdistettu yritysostosta hyötyviin Packaging Solutions- ja
Packaging Materials -divisiooniin. Kirjattavan liikearvon ei odoteta olevan verotuksessa vähennyskelpoista. Osana yritysostoa
kirjattiin asiakassuhteisiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä, joiden kirjanpitoarvo on 167 milj. euroa ja poistoaika on 15 vuotta, ja
39 milj. euroa markkinointiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä, joiden poistoaika on 5–20 vuotta. Lisätietoa on saatavilla liitteessä
4.1 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet sekä käyttöoikeusomaisuuserät.
Vuonna 2023 De Jong Packaging Groupin osuus konsernin liikevaihdosta oli 598 milj. euroa ja tulos -88 milj. euroa, sisältäen
pääasiassa De Hoop -yksikön sulkemiseen liittyviä arvonalentumisia ja varauksia, joiden nettovaikutus tulokseen on noin -58
milj. euroa. Hankitut yksiköt sisältyvät Stora Enso -konsernin liikevaihtoon ja tilikauden tulokseen vuoden 2023 alusta alkaen.
Yritysostoon liittyvät transaktiokulut olivat 6 mil j. euroa ja ne esitetään liiketoiminnan muissa kuluissa. Ostetut yksiköt
raportoidaan Packaging Solutions- ja Packaging Materials -divisioonissa.
Stora Enso ei saattanut päätökseen yritys- tai liiketoimintaostoja vuonna 2022.
Konserniyhtiöiden myynnit

Milj. euroa | 2023 | 2022
Myyty nettovarallisuus |  |
Rahavarat | 29 | 90
Aineelliset hyödykkeet | 271 | 8
Aineettomat hyödykkeet | 60 | 0
Käyttöpääoma | -5 | -1
Verosaamiset ja -velat | -28 | 6
Korolliset saamiset ja velat | -96 | -19
Myytyjen yhtiöiden nettovarat | 233 | 85
Myyntihinta yhteensä | 266 | 70
Kertyneiden muuntoerojen tuloutus | -56 | -47
Omaisuuserien arvonalentumiset 1 | -219 | -155
Lainasaamisten alaskirjaukset | 0 | -23
Transaktiokulut | -6 | -4
Voitto/tappio yhteensä | -247 | -244
1 2023 liittyy pääasiassa myytävänä oleviin omaisuuseriin. 2022 liittyy pääasiassa arvonalentumisiin koskien Venäjän liiketoimintojen myyntiä ja sisältää myös arvonalentumisia liittyen paperiyksiköihin, jotka olivat myytävänä olevia omaisuuseriä.

2023
Biokomposiittiliiketoiminta
Marraskuussa 2023 Stora Enso myi biokomposiittiliiketoimintansa Sweden Timberille, joka omistaa myös Hylten
paperintuotantolaitoksen. Myyty yksikkö oli myynnin ajankohtana osa Muut-segmenttiä. Liiketoimella ei ollut merkittävää
vaikutusta konserniin.
Wood Products DIY -yksikkö
Elokuussa 2023 Stora Enso myi kokonaan omistamansa Wood Products DIY -yksikön Alankomaissa Megahoutille. Megahout on
paikallinen yritys, jonka liiketoimintaan kuuluu puutuotteiden tuonti, tukkumyynti ja tuottaminen. Myynti pienensi Stora Enson
sahaus- ja höyläyskapasiteettia 80 000 m 3. Myyty yksikkö oli osa Wood Products -divisioonaa. Liiketoimella ei ollut merkittävää
vaikutusta konserniin.
Hylten tehdas
Huhtikuussa 2023 Stora Enso myi kokonaan omistamansa Hylten paperitehtaan Ruotsissa ja kaikki siihen liittyvät omaisuuserät
Sweden Timberille. Sweden Timber on ruotsalainen sahaus- ja höyläysyhtiö. Hylten tehtaan vuotuinen kapasiteetti on 245 000
tonnia sanomalehtipaperia. Vuonna 2022 konserni kirjasi 16 milj. euroa omaisuuserien alaskirjauksia transaktioon liittyen.
Liiketoimen kauppahinta ei ollut merkittävä. Myyntitappio oli noin 45 milj. euroa ja se sisälsi pääasiassa kertyneet muuntoerot,
jotka luokiteltiin omasta pääomasta tuloslaskelmaan. Myyty yksikkö oli myynnin ajankohtana osa Muut-segmenttiä.
Maxaun tehdas
Helmikuussa 2023 Stora Enso myi kokonaan omistamansa Maxaun paperitehtaan Saksassa ja kaikki siihen liittyvät
omaisuuserät Schwarz Groupille. Schwarz Group on yksi maailman suurimpia jälleenmyyjiä. Liiketoimi pienensi Stora Enson
vuotuista superkalanteroidun paperin kapasiteettia 530 000 tonnia. Liiketoimen kauppahinta oli noin 211 milj. euroa ja
myyntivoitto noin 52 milj. euroa. Myyty yksikkö oli myynnin ajankohtana osa Muut-segmenttiä.
Nymöllan tehdas
Tammikuussa 2023 Stora Enso myi kokonaan omistamansa Nymöllan paperitehtaan tuotannon ja kaikki siihen liittyvät
omaisuuserät. Ruotsissa sijaitseva tehdas myytiin yhdysvaltaiselle Sylvamolle, joka on maailmanlaajuinen päällystämättömän
paperin tuottaja. Nymöllan tehtaan kapasiteetti on 485 000 tonnia päällystämätöntä hienoa toimistopaperia. Vuonna 2022
konserni kirjasi 6 milj. euroa omaisuuserien alaskirjauksia transaktioon liittyen. Kauppahinta oli noin 49 milj. euroa. Myyntitappio
oli noin 30 milj. euroa ja se sisälsi pääasiassa kertyneet muuntoerot, jotka luokiteltiin omasta pääomasta tuloslaskelmaan. Myyty
yksikkö oli myynnin ajankohtana osa Muut-segmenttiä.

|  | 90

Venäjän toiminnot
Kuten vuonna 2022 tiedotettiin, Stora Enso myi kaikki toimintonsa Venäjällä. Yhtiö odotti saavansa päätökseen kaupan yhteen
metsätoimintoyksikköön liittyen vuonna 2023 tiettyjen muodollisuuksien loppuun saattamisen jälkeen. Nämä muodollisuudet
saatiin päätökseen vuonna 2023, eikä niillä ollut merkittävää vaikutusta konserniin. Lisätietoa jäljelle jäävien Venäjään liittyvien
saamisten arvostuksesta on saatavilla liitteessä 5.3 Korolliset varat ja velat.
2022
Kvarnsvedenin yksikkö
Joulukuussa 2022 Stora Enso myi kokonaan omistamansa Kvarnsvedenin paperitehtaan ruotsalaiselle Northvoltille, joka on
eurooppalainen vastuullisten akkukennojen toimittaja. Painopaperin kysyntä on laskenut systemaattisesti, ja Stora Enso kertoi
huhtikuussa 2021 suunnitelmistaan sulkea paperitehtaansa Kvarnsvedenissä. Tuotanto tehtaalla päättyi syyskuussa 2021.
Tavoitteena on sekä hyödyntää että päivittää Kvarnsvedenin tehtaan olemassa olevia tiloja ja infrastruktuuria sekä tehdä
yksiköstä akkujen tuotantolaitos. Myyntihetkellä yksikkö oli osa Muut-segmenttiä. Transaktiolla ei ollut merkittävää vaikutusta
konserniin.
Venäjän liiketoiminnot - Wood Products ja Forest
Heinäkuussa 2022 Stora Enso myi Nebolchin ja Impilahden sahat Venäjällä paikalliselle johdolle. Myyntiin sisältyivät myös
Venäjän puunhankintatoiminnot, jotka toimittivat sahojen puut. Myydyt sahat sijaitsevat Novgorodissa ja Venäjän Karjalassa ja
niiden yhteenlaskettu vuotuinen kapasiteetti on 350 000 m 3 sahatavaraa, johon sisältyy 55 000 m 3 jalostettua sahatavaraa ja
65 000 tonnia pellettejä. Venäjän puunhankintatoiminnot hallitsivat pitkäaikaisia hakkuuoikeuksia, jotka kattoivat noin 370 000
hehtaaria. Seitsemän myytyä yhtiötä olivat pääasiassa konsernin kokonaan omistamia, lukuun ottamatta yhtä yhtiötä, josta
konserni omisti 99,48 %. Puunhankintatoimintojen yhden yksikön osalta myynti saadaan päätökseen vuoden 2023 aikana,
tiettyjen muodollisuuksien loppuun saattamisen jälkeen. Konserni kirjasi myyntiin liittyen vuonna 2022 omaisuuserien
alaskirjauksia 74 milj. euroa (erät liittyivät lähinnä käyttöomaisuuteen, vaihto-omaisuuteen ja myyntisaamisiin). Noin kaksi
kolmasosaa myyntihinnasta maksetaan erissä myöhempinä ajankohtina. Myyntitappio oli 24 milj. euroa ja se sisältää kertyneet
muuntoerot, jotka luokiteltiin omasta pääomasta tuloslaskelmaan. Lisäksi myytyjen venäläisten yksiköiden osalta alaskirjattiin 23
milj. euroa lainasaamisia transaktioon liittyen. Myydyt yksiköt olivat osa Wood Products- ja Forest-divisioonia.
Venäjän liiketoiminnot - Packaging Solutions
Toukokuussa 2022 Stora Enso myi kolme kokonaan omistamaansa aaltopahvipakkauksia valmistavaa tehdasta Venäjällä
paikalliselle johdolle. Kolme myytyä tuotantolaitosta sijaitsevat Luhovitsyssa, Arzamasissa ja Balabonovossa ja niiden
yhteenlaskettu vuotuinen kapasiteetti on 395 milj. m 2 aaltopahvipakkauksia. Tuotantolaitokset valmistavat aaltopahvipakkauksia
lähinnä Venäjän kotimarkkinoille. Konserni kirjasi myyntiin liittyen vuonna 2022 omaisuuserien alaskirjauksia 42 milj. euroa (erät
liittyivät lähinnä käyttöomaisuuteen, vaihto-omaisuuteen ja myyntisaamisiin). Myyntihinta maksetaan erissä myöhempinä
ajankohtina. Myyntitappio oli noin 49 milj. euroa ja se muodostuu pääasiassa kertyneistä muuntoeroista, jotka luokiteltiin omasta
pääomasta tuloslaskelmaan. Myydyt yksiköt olivat osa Packaging Solutions -divisioonaa.
Vlar Papier
Helmikuussa 2022 Stora Enso myi kokonaan omistamansa ja Belgiassa sijaitsevan Vlar Papierin NV:n koko osakekannan.
Myyty yhtiö oli osa Paper-divisioonaa (esitetty osana Muut-segmenttiä vuonna 2023 tapahtuneiden segmenttimuutosten vuoksi).
Liiketoimella ei ollut merkittävää vaikutusta konserniin.
Myytävänä olevat omaisuuserät

Milj. euroa | 2023 | 2022
Aineelliset hyödykkeet | 310 | 261
Aineettomat hyödykkeet | 20 | 55
Käyttöoikeusomaisuuserät | 198 | 2
Metsäomaisuus | 184 | 0
Vaihto-omaisuus | 79 | 91
Lyhytaikaiset operatiiviset saamiset | 48 | 104
Myytävänä olevat omaisuuserät | 839 | 514
Pitkäaikaiset operatiiviset velat | 0 | 42
Lyhytaikaiset operatiiviset velat | 99 | 163
Verovelat | 0 | 28
Korolliset velat | 571 | 4
Myytävänä oleviin omaisuuseriin liittyvät velat | 671 | 237

Stora Enso kertoi joulukuussa 2022 käynnistäneensä myyntiprosessin Kiinan Beihaissa sijaitsevan
kuluttajapakkauskartonkitehtaansa sekä metsätoimintojen myymiseksi, jotka ovat osa Packaging Materials divisioonaa. Stora
Enson Beihain tuotantolaitos aloitti toimintansa vuonna 2016. Alueella on mekaanista sellua valmistava tehdas ja Kiinan
markkinoita palveleva kuluttajapakkauskartonkeja valmistava linja. Vuotuinen tuotantokapasiteetti on 250 000 tonnia mekaanista
massaa ja 550 000 tonnia kuluttajapakkauskartonkia. Stora Ensolla on Guangxin alueella myös 70 000 hehtaarin maa-alue
eukalyptusviljelmiä varten. Stora Enso omistaa noin 80 prosenttia tuotantolaitoksesta ja metsätoiminnoista. Käynnissä olevan
myyntiprosessin edistymisen johdosta Kiinan operaatiot on luokiteltu myytävänä olevaksi vuoden 2023 lopussa ja transaktion
odotetaan tapahtuvan vuoden 2024 aikana. Konserni kirjasi vuoden 2023 aikana potentiaaliseen myyntitransaktioon liittyen 202
milj. euron omaisuuserien alaskirjauksia.
Myytävänä oleviin omaisuuseriin vuoden 2022 lopussa kuuluivat Maxaun, Nymöllan ja Hylten yksiköt.

|  | 91

6.2 Konserniyhtiöt

|  | Konsernin omistusosuus, % | Konsernin omistusosuus, %
Tytäryhtiöt | Maa | 2023 | 2022
A/O Ladenso | Venäjä | 0,00 | 100,00
Anjala Fiber & Energy Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
AS Stora Enso Latvija | Latvia | 100,00 | 100,00
Bangma Productie B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Bangma Verpakking B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Bergnät 1 AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Beta Skog 1 AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Cellutech AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Centrum Dystrybucji i Obróbki Drewna Sp. z.o.o. | Puola | 100,00 | 100,00
Changzhou Stora Enso Packaging Technology Co. Ltd. | Kiina | 100,00 | 100,00
DanFiber A/S | Tanska | 51,00 | 51,00
De Jong Box B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
De Jong Kasser Ehf. | Islanti | 100,00 | 0,00
De Jong Packaging Ltd. | Iso-Britannia | 100,00 | 0,00
De Jong Verpackung GmbH | Saksa | 100,00 | 0,00
De Jong Verpakking B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
DJV Holding B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
DJV Strategisch Advies B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Dongguan Stora Enso Inpac Packaging Co. Ltd. | Kiina | 100,00 | 100,00
DuraSense AB (formerly Box Inc.) | Ruotsi | 100,00 | 100,00
eCorrugated Ltd. | Iso-Britannia | 100,00 | 0,00
Efora Oy | Suomi | 0,00 | 100,00
Enso Alueverkko Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Euro - Timber, spol. s.r.o. | Slovakia | 100,00 | 100,00
Felco B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Gaster Wellpappe GmbH | Saksa | 100,00 | 0,00
Green Packaging System B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Guangxi Stora Enso Forestry Co. Ltd. | Kiina | 89,50 | 89,50
Herman Andersson Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
HESPOL Sp. z.o.o. | Puola | 100,00 | 100,00
Jiashan Stora Enso Inpac Packaging Co. Ltd. | Kiina | 100,00 | 100,00
Karpack B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
KPMB Agri BV | Belgia | 100,00 | 0,00
KPMB NV | Belgia | 100,00 | 0,00
Lignode AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Lignode Holding Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Lignode Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Lumipaper Ltd | Iso-Britannia | 100,00 | 100,00
Lumipaper NV | Belgia | 100,00 | 100,00
Mena Wood Oy Ltd | Suomi | 0,00 | 100,00
PTI Packmitteltechnik GmbH | Saksa | 100,00 | 0,00
Pulse Anilox Cleaning B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Rudico B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Rudico Groep B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Rudico Holding B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Selfly Store Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Skogsutveckling Syd AB | Ruotsi | 66,67 | 66,67
Stora Enso China Packaging (HK) Co., Limited | Hong Kong | 100,00 | 100,00
Stora Enso (Guangxi) Forestry Company Ltd. | Kiina | 80,08 | 80,08
Stora Enso (Guangxi) Packaging Company Ltd. | Kiina | 80,08 | 80,08
Stora Enso (HK) Ltd | Hong Kong | 100,00 | 100,00
Stora Enso (Southern Africa) (Pty) Ltd | Etelä-Afrikka | 100,00 | 100,00
Stora Enso AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Amsterdam B.V. | Alankomaat | 100,00 | 100,00
Stora Enso Arapoti Holding Florestal S.A. | Brasilia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Australia Pty Ltd | Australia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Belgium NV | Belgia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Bergskog 2 AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Bergskog 3 AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Bois SAS | Ranska | 100,00 | 100,00
Stora Enso Brasil Ltda | Brasilia | 100,00 | 100,00
Stora Enso China Co., Ltd | Kiina | 100,00 | 100,00
Stora Enso China Holdings AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Corbehem SAS | Ranska | 100,00 | 100,00
Stora Enso Danmark A/S | Tanska | 100,00 | 100,00
Stora Enso De Hoop B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Stora Enso Eesti AS | Viro | 100,00 | 100,00
Stora Enso Espana S.A.U | Espanja | 100,00 | 100,00
Stora Enso Fors AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00

|  | 92

Stora Enso France SAS | Ranska | 100,00 | 100,00
Stora Enso Germany GmbH | Saksa | 100,00 | 100,00
Stora Enso Holding B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Stora Enso Holding France SAS | Ranska | 100,00 | 100,00
Stora Enso Holdings UK Ltd | Iso-Britannia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Hylte Bruk AB | Ruotsi | 0,00 | 100,00
Stora Enso Ingerois Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Inpac Corrugated Packaging (Hebei) Company Limited | Kiina | 100,00 | 100,00
Stora Enso Inpac Hebei Protective Packaging Co., Ltd. | Kiina | 100,00 | 100,00
Stora Enso Inpac Packaging Co. Ltd | Kiina | 100,00 | 100,00
Stora Enso International Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Italia Srl | Italia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Japan K.K. | Japani | 100,00 | 100,00
Stora Enso Kvarnsveden Industriutveckling AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Langerbrugge NV | Belgia | 100,00 | 100,00
Stora Enso LLC | Ukraina | 100,00 | 100,00
Stora Enso Maxau GmbH | Saksa | 0,00 | 100,00
Stora Enso Mexico S.A. | Mexico | 100,00 | 100,00
Stora Enso Middle East DMCC | Yhdistyneet Arabiemiirikunnat | 100,00 | 100,00
Stora Enso Narew Sp.z.o.o. | Puola | 100,00 | 100,00
Stora Enso North American Sales, LLC | Yhdysvallat | 100,00 | 100,00
Stora Enso Nymölla Paper AB | Ruotsi | 0,00 | 100,00
Stora Enso Oulu Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging AS | Viro | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging SIA | Latvia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Packaging UAB | Liettua | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper France SAS | Ranska | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper GmbH | Saksa | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Paper UK Ltd | Iso-Britannia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Pension Trust Ltd. | Iso-Britannia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Poland S.A. | Puola | 100,00 | 100,00
Stora Enso Polska Sp.z.o.o. | Puola | 100,00 | 100,00
Stora Enso Portugal Lda | Portugali | 100,00 | 100,00
Stora Enso Praha s.r.o. | Tsekki | 100,00 | 100,00
Stora Enso Publication Papers Oy Ltd | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Pulp AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Pulp and Paper Asia AB | Ruotsi | 94,21 | 94,21
Stora Enso Skog AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Skog AS | Norja | 100,00 | 100,00
Stora Enso Skog och Mark AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso South East Asia Pte Ltd | Singapore | 100,00 | 100,00
Stora Enso Timber AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Timber DIY Products B.V. | Alankomaat | 0,00 | 100,00
Stora Enso Treasury Stockholm AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Turkey Karton Ve Kağıt Ticaret Anonim Sirketi | Turkki | 100,00 | 100,00
Stora Enso UK Limited | Iso-Britannia | 100,00 | 100,00
Stora Enso US Inc. | Yhdysvallat | 100,00 | 100,00
Stora Enso Veitsiluoto Oy | Suomi | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products d.o.o. Koper | Slovenia | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products GmbH | Itävalta | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Japan K.K. | Japani | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Planá s.r.o. | Tsekki | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Sp.z.o.o. | Puola | 100,00 | 100,00
Stora Enso Wood Products Zdirec s.r.o. | Tsekki | 100,00 | 100,00
Stora Enso WP Bad St. Leonhard GmbH | Itävalta | 100,00 | 100,00
Stora Enso WP HV s.r.o. | Tsekki | 100,00 | 100,00
Stora Kopparbergs Bergslags AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Sumarbox B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
Sydved AB | Ruotsi | 66,67 | 66,67
Södra Norrlands Hamnbolag nr 1 AB | Ruotsi | 100,00 | 100,00
Twinpack B.V. | Alankomaat | 100,00 | 0,00
UAB Stora Enso Lietuva | Liettua | 100,00 | 100,00
Virdia B2X, LLC | Yhdysvallat | 100,00 | 100,00
Virdia LLC | Yhdysvallat | 100,00 | 100,00
Virdia Ltd | Israel | 100,00 | 100,00
Wellpappenfabrik Gesellschaft GmbH | Saksa | 80,00 | 0,00

|  | 93

|  | Konsernin omistusosuus, % | Konsernin omistusosuus, %
Osakkuusyhtiöt | Maa | 2023 | 2022
A.C.D.F. Industrie | Ranska | 35,00 | 35,00
Honkalahden Teollisuuslaituri Oy | Suomi | 50,00 | 50,00
Industriewater Eerbeek B.V. | Alankomaat | 37,50 | 0,00
Kemira Cell Sp.z.o.o. | Puola | 45,00 | 45,00
Metsäteho Oy | Suomi | 23,95 | 23,95
Oy Keskuslaboratorio - Centrallaboratorium Ab | Suomi | 32,24 | 32,24
Perkaus Oy | Suomi | 33,33 | 33,33
SELF Logistika SIA | Latvia | 50,00 | 50,00
Steveco Oy | Suomi | 34,39 | 34,39
Stora Enso Vind 1 AB | Ruotsi | 50,00 | 0,00
Suomen Keräyspaperi Tuottajayhteisö Oy | Suomi | 40,09 | 40,09
SweTree Technologies AB | Ruotsi | 23,83 | 23,83
Tornator Oyj | Suomi | 41,00 | 41,00
Trätåg AB | Ruotsi | 50,00 | 50,00
TreeToTextile AB | Ruotsi | 28,94 | 28,94
T&B Containers Holdings Ltd. | Iso-Britannia | 30,00 | 0,00
ZMP GMBH | Itävalta | 30,00 | 30,00
Österbergs Förpackningsmaskiner AB | Ruotsi | 50,00 | 50,00
|  | Konsernin omistusosuus, % | Konsernin omistusosuus, %
Muut yhtiöt | Maa | 2023 | 2022
AMEXCI AB | Ruotsi | 9,10 | 9,10
Arevo AB | Ruotsi | 12,73 | 7,89
CarbonScape Ltd | Uusi-Seelanti | 15,00 | 0,00
Clic Innovation Oy | Suomi | 9,87 | 9,87
Combient AB | Ruotsi | 5,40 | 5,40
East Office of Finnish Industries Oy | Suomi | 4,00 | 4,00
Packages Limited | Pakistan | 6,40 | 6,40
Pohjolan Voima Oy | Suomi | 15,71 | 15,71
PulPac AB | Ruotsi | 10,30 | 10,30
Radioskog AB | Ruotsi | 10,00 | 10,00
RK Returkartong AB | Ruotsi | 8,40 | 8,40
SSG Standard Solutions Group AB | Ruotsi | 14,29 | 14,29
Suomen Puukauppa Oy | Suomi | 10,74 | 10,74
Sölvesborgs Stuveri & Hamn AB | Ruotsi | 0,00 | 7,36
T&B Containers Ltd. | Iso-Britannia | 30,00 | 0,00
Union Developement Récup. Pap. | Ranska | 10,70 | 10,70
|  | Konsernin omistusosuus, % | Konsernin omistusosuus, %
Yhteiset toiminnot | Maa | 2023 | 2022
Celulosa y Energia Punta Pereira S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
El Esparragal Asociación Agraria de Responsabilidad Limitada | Uruguay | 50,00 | 50,00
Eufores S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Forestal Cono Sur S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Ongar S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Stora Enso Uruguay S/A | Uruguay | 50,00 | 50,00
Terminal Logística e Industrial M`Bopocuá S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00
Veracel Celulose SA | Brasilia | 50,00 | 50,00
Zona Franca Punta Pereira S.A. | Uruguay | 50,00 | 50,00

|  | 94

6.3 Lähipiiriliiketoimet
Stora Enson ja sen tytäryhtiöiden sekä yhteisten toimintojen väliset saldot ja liiketapahtumat on eliminoitu
konsernitilinpäätöksessä eikä niitä raportoida tässä liitteessä. Edellä mainitut ovat toistensa lähipiiriin kuuluvia osapuolia. Muiden
yritysten osalta, jotka on luokiteltu konsernin lähipiiriin kuuluvaksi ja jotka esitetään tässä liitteessä, katsotaan myös kyseisten
yritysten tytäryhtiöt Stora Enson lähipiiriin kuuluvaksi.
Konserni on luokitellut Solidium Oyj:n lähipiiriin kuuluvaksi. Se on kokonaan Suomen valtion omistama yritys, joka omisti
10,7 % Stora Enson osakkeista ja 27,3 % kaikista äänistä 31.12. 2023. Konserni on soveltanut IAS 24:n kohdan 25 mukaista
helpotusta olla ilmoittamatta lähipiiriliiketoimia ja avoimia saldoja siltä osin kuin kyseessä on julkiseen valtaan sidoksissa oleva
yhteisö.
Konserni on luokitellut FAM AB:n ja Wallenberg Investments AB:n lähipiiriin kuuluvaksi. FAM AB omisti 10,2 % Stora Enson
osakkeista ja 27,3 % kaikista äänistä 31.12. 2023. Wallenberg Investments AB omistaa FAM AB:n koko osakekannan.
Konsernin johdon avainhenkilöitä ovat johtoryhmän ja hallituksen jäsenet. Johdon avainhenkilöiden palkkiot on esitetty
liitteessä 3.2 Hallituksen ja johdon palkkiot.
Tavanomaisissa liiketoimissaan osakkuusyhtiöiden, yhteisjärjestelyiden ja muiden lähipiiriin kuuluvien tahojen kanssa
konserni toimii sellaisten kaupallisten ehtojen mukaisesti, jotka eivät ole suotuisampia kuin ne ehdot, joita tarjotaan muille
kolmansille osapuolille, poikkeuksena Veracel. Stora Enso aikoo jatkaa liiketoimintaansa osakkuusyhtiöiden ja
yhteisjärjestelyiden kanssa edelleen vastaavasti. Lisätietoja liiketoimista osakkuusyhtiöiden kanssa on esitetty liitteessä 4.3
Osakkuusyhtiöt.
Konserniyhtiöt, mukaan lukien tytäryhtiöt ja yhteiset toiminnot, on esitetty liitteessä 6.2 Konserniyhtiöt.
Metsäomaisuus ja puunhankinta
Konserni omistaa 41,0 %:n osuuden Tornatorista, ja jäljelle jäävä 59,0 %:n osuus on suomalaisten institutionaalisten sijoittajien
omistuksessa. Stora Ensolla on pitkäaikaisia puunhankintasopimuksia Tornator-konsernin kanssa. Puuta ostetaan
markkinahinnoin ja vuonna 2023 hankinnat olivat 2 (3) milj. kuutiometriä puuta, arvoltaan 150 (126) milj. euroa.
Konserni ostaa puuta markkinahinnoin Kopparfors Fastigheter AB:ltä, joka on Kopparsfors Skogar AB:n täysin omistama
tytäryhtiö. Kopparfors Skogar AB on FAM AB:n sataprosenttisesti omistama yhtiö. Vuonna 2023 hankinnat kyseiseltä
lähipiiriyhtiöltä olivat 21 (23) milj. euroa ja Stora Enson palvelumyynti samalle lähipiiriyhtiölle 1 (0) milj. euroa. Vuoden 2023
päättyessä konsernilla oli 6 (6) milj. euroa avoimia ostovelkoja kyseisen lähipiiriyhtiön kanssa.
Huolinta
Konserni omistaa 34,4 %:n osuuden Steveco Oy:n osakkeista. Steveco Oy on suomalainen yritys, jonka toimialaan kuuluvat
laivojen lastaaminen ja lastien purkaminen. Stevecon muut osakkeenomistajat ovat UPM-Kymmene, Finnlines ja Myllykoski.
Steveco myy laivauspalveluja Stora Ensolle markkinahinnoilla. Vuonna 2023 ostettujen palvelujen arvo oli 24 (27) milj. euroa.
7 Muuta
7.1 Vastuusitoumukset ja ehdolliset velat
Laadintaperiaatteet
Takaukset
Takaukset, jotka on solmittu rahoituslaitosten ja muiden kanssa, velvoittavat konsernin maksamaan velallisen mahdollisen laiminlyönnin.
Takaukset sisältävät taseen ulkopuolisen luottoriskin, joka vastaa määrältään sitä tappiota, joka tulisi kirjattavaksi raportointipäivänä, mikäli
osapuolet eivät täyttäisi sopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Luottoriski vastaa sopimusmääriä olettaen, ettei niitä ole täysin maksettu ja ettei niitä
saada perittyä muilta osapuolilta.
Vastuusitoumukset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Omasta puolesta annetut vakuudet |  |
Takaukset | 18 | 14
Muut vastuut | 6 | 0
Osakkuusyhtiöiden puolesta annetut vakuudet |  |
Takaukset | 5 | 5
Muiden puolesta annetut vakuudet |  |
Takaukset | 16 | 5
Muut vastuut | 0 | 36
Yhteensä | 44 | 60
Takaukset | 38 | 24
Muut vastuut | 6 | 36
Yhteensä | 44 | 60

Vuonna 2023 konsernin vastuusitoumukset olivat yhteensä 44 (60) milj. euroa. Lisäksi emoyhtiö Stora Enso Oyj on toiminut
takaajana useissa tytäryhtiöidensä ja yhteisten toimintojen vastuissa. Nämä vastuut olivat arvoltaan enintään 734 (826) milj.
euroa 31.12. 2023.

|  | 95

Investointisitoumukset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Yhteensä | 683 | 593

Investointisitoumuksia ei ole kirjattu taseeseen ja ne sisältävät konsernin osuuden yhteisten toimintojen suorista
investointisopimuksista. Suurimmat investointeihin liittyvät sitoumukset koskevat tehtaan muuntamista Oulussa Suomessa.
Ehdolliset velat
Stora Enso on tehnyt merkittäviä uudelleenjärjestelyjä viime vuosina. Toimenpiteisiin on kuulunut liiketoimintojen ja
tuotantoyksiköiden myyntejä sekä tehtaiden sulkemisia. Tapahtumiin liittyy riski mahdollisista ympäristö- tai muista velvoitteista,
joiden olemassaololle saadaan vahvistus vasta, jos yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole täysin konsernin
hallittavissa, toteutuu tai ei toteudu. Varaus on tehty velvollisuuksille, joihin liittyvä summa voidaan arvioida luotettavasti ja johon
liittyvän tulevan kulun katsotaan olevan vähintään todennäköinen.
Stora Ensolle on myönnetty erilaisia investointitukia. Yhtiö on tehnyt joitakin investointisitoumuksia eri maissa, kuten
Suomessa, Kiinassa ja Ruotsissa. Mikäli suunnitelmien ehdot, joihin on sitouduttu, eivät täyty, paikalliset viranomaiset voivat
käyttää hallinnollisia keinoja ja vaatia aiemmin myönnettyjä investointitukia takaisin tai määrätä seuraamuksia Stora Ensolle.
Tällaisen prosessin lopputuloksella saattaisi olla negatiivinen vaikutus Stora Enson tulokseen.
Stora Enso ilmoitti joulukuussa 2022 aikomuksestaan myydä kuluttajapakkauskartongin tuotanto ja metsätoiminnot Beihaissa,
Kiinassa. Kuten aiemmin on ilmoitettu, Stora Ensolle on myönnetty investointitukea ja se on antanut tiettyjä
investointisitoumuksia Kiinassa. On olemassa riski, että enemmistöomisteiselle paikalliselle kiinalaiselle yhteisyritykselle voidaan
esittää vaatimus, joka perustuu tietyistä keskeneräisistä investointisitoumuksista johtuviin väitettyihin kustannuksiin. Kun otetaan
huomioon investointiin kokonaisuudessaan liittyvät erityiset lieventävät olosuhteet, Stora Enso ei pidä todennäköisenä, että tämä
tilanne johtaisi konsernin kannalta olennaisen taloudellisen hyödyn menettämiseen. Yhtiö seuraa tilannetta edelleen
myyntiprosessin edetessä.
Stora Enso on osallisena tietyissä oikeudenkäyntimenettelyissä, jotka ovat syntyneet tavanomaisessa liiketoiminnassa ja jotka
sisältävät lähinnä kauppaoikeudellisia vaateita. Yrityksen johto ei usko, että näillä menettelyillä kokonaisuutena ennen
mahdollisia vakuutuskorvauksia olisi merkittäviä vaikutuksia yrityksen taloudelliseen asemaan tai liiketoiminnan tulokseen.
Veracel
Stora Enso ilmoitti 11.7.2008 liittovaltion tuomarin Brasiliassa antamasta päätöksestä, jonka mukaan Bahian osavaltion Veracelin
toiminnalle myöntämät luvat eivät olleet päteviä. Tuomari myös määräsi Veracelin ryhtymään tiettyihin toimenpiteisiin, kuten
luonnonmetsän istuttamiseen osaan Veracelin puuviljelmistä. Lisäksi yhtiölle määrättiin mahdollinen, päätöshetkellä 20 milj.
Brasilian realin (4 milj. euron) sakko. Veracel kyseenalaistaa päätöksen ja on tehnyt siitä valituksen. Veracel toimii täysin kaikkien
Brasilian lakien mukaisesti ja on saanut asiaankuuluvilta viranomaisilta kaikki tarvittavat ympäristö- ja liiketoimintaluvat
teollisuustoiminnoille ja puuviljelmille. Marraskuussa 2008 tuomioistuin lykkäsi päätöksen täytäntöönpanoa. Veracel ja Stora
Enso eivät ole tehneet kirjanpidollisia varauksia metsänistutusten tai mahdollisen sakon vuoksi.
7.2 Raportointikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat
Raportointikauden päättymisen jälkeen ei ollut merkittäviä oikaistavia tai ei-oikaistavia tapahtumia.

|  | 96

Emoyhtiön tilinpäätös
Emoyhtiön tuloslaskelma

|  | 31.12. päättyvä tilikausi
Milj. euroa | Liite | 2023 | 2022
Liikevaihto | 2 | 2 809 | 3 325
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos + / - |  | -43 | 86
Valmistus omaan käyttöön |  | 3 | 2
Liiketoiminnan muut tuotot | 3 | 658 | 703
Materiaalit ja palvelut | 4 | -1 985 | -2 288
Henkilöstökulut | 5 | -341 | -320
Poistot ja arvonalentumiset | 6 | -274 | -133
Liiketoiminnan muut kulut | 7 | -1 283 | -889
|  | 3 265 | 2 839
Liikevoitto |  | -455 | 485
Rahoitustuotot ja -kulut | 9 | 278 | 290
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja |  | -177 | 775
Tilinpäätössiirrot | 10 | 222 | -331
Tuloverot | 11 | 0 | -28
Tilikauden voitto |  | 45 | 416

Emoyhtiön tase

|  | 31.12.päättyvä tilikausi
Milj. euroa | Liite | 2023 | 2022
Vastaavaa |  |  |
Pysyvät vastaavat |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 13 | 53 | 49
Aineelliset hyödykkeet | 13 | 917 | 1 032
Sijoitukset | 14 | 8 596 | 8 187
Pysyvät vastaavat yhteensä |  | 9 567 | 9 269
Vaihtuvat vastaavat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 15 | 473 | 574
Lyhytaikaiset saamiset | 16 | 2 257 | 1 278
Rahoitusarvopaperit | 17 | 1 550 | 1 130
Rahat ja pankkisaamiset |  | 661 | 1 117
Vaihtuvat vastaavat yhteensä |  | 4 941 | 4 099
Vastaavaa yhteensä |  | 14 508 | 13 368
Vastattavaa |  |  |
Oma pääoma | 18 |  |
Osakepääoma |  | 1 342 | 1 342
Ylikurssirahasto |  | 3 639 | 3 639
Käyvän arvon rahasto |  | 14 | 25
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 633 | 633
Edellisten tilikausien voitto |  | 864 | 922
Tilikauden voitto |  | 45 | 416
Oma pääoma yhteensä |  | 6 537 | 6 977
Tilinpäätössiirtojen kertymä | 19 | 201 | 290
Pakolliset varaukset | 20 | 36 | 25
Vieras pääoma |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma | 22 | 4 123 | 2 265
Lyhytaikainen vieras pääoma | 23 | 3 611 | 3 811
Vieras pääoma yhteensä |  | 7 734 | 6 076
Vastattavaa yhteensä |  | 14 508 | 13 368

|  | 97

Emoyhtiön rahoituslaskelma

| 31.12. päättyvä tilikausi
Milj. euroa | 2023 | 2022
Liiketoiminnan rahavirta |  |
Tilikauden voitto | 45 | 416
Oikaisuerät: |  |
Välittömät verot | 0 | 28
Tilinpäätössiirrot | -222 | 331
Suunnitelman mukaiset poistot ja arvonalennukset | 274 | 133
Realisoitumattomat kurssivoitot ja -tappiot | 38 | 18
Muut tuotot ja kulut, joihin ei liity maksua | 15 | 13
Rahoitustuotot ja -kulut | -278 | -290
Käyttöpääoman muutos: |  |
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten |  |
lisäys(-)/vähennys(+) | 48 | -198
Vaihto-omaisuuden lisäys (-)/vähennys (+) | 101 | -187
Lyhytaikaisten korottomien velkojen |  |
lisäys (+)/vähennys(-) | -154 | 199
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja | -133 | 463
Saadut korot liiketoiminnasta | 181 | 58
Maksetut korot liiketoiminnasta | -173 | -79
Saadut osingot liiketoiminnasta | 371 | 626
Tulot ja maksut muista liiketoiminnan rahoituseristä | 36 | -57
Maksetut välittömät verot | -23 | -2
Liiketoiminnan rahavirta | 259 | 1 009
Investointien rahavirta |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | -166 | -186
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot | 0 | 0
Investoinnit muihin sijoituksiin | -16 | 0
Ostetut tytäryhtiöosakkeet ja pääoman sijoitukset | 0 | -374
Myydyt osakkuusyhtiöosakkeet ja pääoman palautukset | 0 | 10
Luovutustulot muista sijoituksista | 0 | 0
Lainasaamisten lisäys | -2 184 | -626
Lainasaamisten vähennys | 780 | 944
Investointien rahavirta | -1 586 | -233
Rahoituksen rahavirta |  |
Pitkäaikaisten lainojen lisäys | 3 468 | 350
Pitkäaikaisten lainojen vähennys | -1 623 | -560
Lyhytaikaisten lainojen lisäys | 164 | 1 587
Lyhytaikaisten lainojen vähennys | -249 | -546
Maksetut osingot | -472 | -434
Saadut konserniavustukset | 0 | -275
Rahoituksen rahavirta | 1 287 | 121
Rahavarojen muutos | -39 | 897
Muuntoerot | 3 | -1
Rahavarat tilikauden alussa | 2 247 | 1 350
Rahavarat tilikauden lopussa | 2 211 | 2 247
Rahavarat tilikauden lopussa sisältävät taseen |  |
Rahoitusarvopaperit | 1 550 | 1 130
Rahat ja pankkisaamiset | 661 | 1 117
Rahavarat yhteensä | 2 211 | 2 247

|  | 98

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
Liite 1. Laadintaperiaatteet
Stora Enso Oyj:n tilinpäätös on laadittu Suomen kirjanpitolain säännösten ja muiden Suomessa voimassa olevien tilinpäätöstä
koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti. Tilinpäätös on esitetty miljoonina euroina ja pyöristettynä, joten yksittäisten
lukujen summa saattaa poiketa esitetystä kokonaisluvusta.
Johdannaissopimukset
Stora Enso altistuu erilaisille rahoitusmarkkinariskeille, joita konsernin tulee hallita hallituksen hyväksymien toimintatapojen
mukaisesti. Tavoitteena on kustannustehokas konserniyritysten rahoitus ja tuloksen heilahteluiden pienentäminen
rahoitusinstrumenttien avulla. Pääasialliset rahoitusriskit ovat korkoriski, valuuttariski, rahoitusriski ja hyödykkeiden, etenkin
kuitupuun ja energian hintariski. Emoyhtiö hallinnoi konsernissa keskitetysti edellä mainittuja riskejä. Konsernitilinpäätöksen
liitteessä 5.1 Rahoitusriskien hallinta on esitetty tarkemmin konsernin riskienhallinnan periaatteet.
Johdannaissopimukset arvostetaan taseessa käypään arvoon. Emoyhtiön tytäryhtiöiden puolesta konsernin ulkopuolisten
vastapuolien kanssa tekemät suojauslaskennan alaiset johdannaiset käsitellään tuloslaskelman kautta käypään arvoon
kirjattavina rahoitusvaroina ja -velkoina samoin kuin emoyhtiön muiden konserniyhtiöiden kanssa tekemät johdannaiset.
Emoyhtiön tekemät johdannaissopimukset, jotka suojaavat emoyhtiön omaa kassavirtaa arvostetaan käypään arvoon ja käyvän
arvon muutos (tehokas osuus) kirjataan suojauslaskennan periaatteiden mukaisesti taseen oman pääoman käyvän arvon
rahastoon ja tehoton osuus emoyhtiön tuloslaskelmaan. Suojauslaskennan alle kuulumattomien johdannaisten käyvän arvon
muutokset kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan.
Korkoriskin hallintaan käytettyjen johdannaisten korkotuotot ja -kulut jaksotetaan sopimusajalle, ja niillä oikaistaan
suojattavien lainojen korkokuluja. Optiopreemiot käsitellään ennakkomaksuina, kunnes optiot erääntyvät.
Liitteessä 25 on esitetty lisätietoja johdannaisten arvostusperiaatteista, käyvistä arvoista sekä käyvän arvon muutoksista.
Muut kuin euromääräiset liiketoimet
Muut kuin euromääräiset liiketoimet kirjataan toteutumispäivän kurssiin. Kunkin kuukauden päättyessä muut kuin euromääräiset
saamiset ja velat arvostetaan kuukauden lopun kurssiin.
Osakekannustinjärjestely
Stora Enso Oyj:llä on osakekannustinjärjestelyjä, joiden piirissä olevat työntekijät saavat palkkioksi yhtiön osakkeita.
Osakepalkkiot ja järjestelyn kulut kirjataan tuloslaskelmaan kun osakkeet toimitetaan työntekijälle. Maksu sisältää verot ja
veroluonteiset maksut. Konsernitilinpäätöksen liitteessä 3.4 Henkilöstön palkitsemisjärjestelmät on esitetty tarkemmin konsernin
palkitsemisjärjestelmien periaatteet.
Eläkekulut
Lakisääteinen eläketurva on hoidettu konsernin ulkopuolisissa työeläkevakuutusyhtiöissä. Osalla henkilöistä on lakisääteisen
eläketurvan lisäksi lisäeläketurvaa, joka on vakuutettu konsernin ulkopuolisissa henkivakuutusyhtiöissä. Eläkevakuutusmaksut
on jaksotettu vastaamaan tilikauden suoriteperusteisia palkkoja.
Pysyvät vastaavat
Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden tasearvo muodostuu välittömästä hankintamenosta vähennettynä suunnitelman
mukaisilla poistoilla ja mahdollisilla arvonalennuksilla. Aineettomista ja aineellisista hyödykkeistä tehdään suunnitelman mukaiset
poistot, jotka perustuvat hyödykkeiden odotettavissa olevaan taloudelliseen pitoaikaan.

Poistot perustuvat seuraaviin taloudellisiin pitoaikoihin: |
Rakennukset ja rakennelmat | 10–50 vuotta
Tuotantokoneet ja kalusto | 10–20 vuotta
Kevyet koneet ja kalusto | 3–5 vuotta
Aineettomat oikeudet | 3–20 vuotta

Maa- ja vesialueista ei tehdä poistoja.
Osuudet saman konsernin yrityksissä
Osuudet saman konsernin yrityksissä on merkitty taseeseen alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä arvonalennuksilla.
Osuudet saman konsernin yrityksissä arvioidaan mahdollisen arvonalentumisen varalta vuosittain.
Tytäryhtiöosakkeiden käypä arvo on pääasiassa määritelty perustuen tuottoperusteiseen lähestymistapaan, jossa sijoitusten
käypä arvo on laskettu käyttäen diskontatun rahavirran menetelmää. Alaskirjaustarve on määritelty vertaamalla
tytäryhtiöosakkeiden käypää arvoa osakkeiden kirjanpitoarvoon ja mahdollinen arvonalentuminen kirjataan tuloslaskelmaan,
mikäli sen katsotaan olevan luonteeltaan pysyvä.
Lainasaamise t
Lainasaamiset ovat velkainstrumentteja, joihin liittyvät maksut ovat kiinteitä tai määriteltävissä olevia ja joita ei noteerata
aktiivisilla markkinoilla. Ne kirjataan alun perin käypään arvoon ja jälkeenpäin jaksotettuun hankintamenoon. Lainasaamiset on
esitetty taseen erässä Sijoitukset. Lainasaamiset ovat pääosin konserniyhtiöiltä.

|  | 99

Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus on arvostettu hankintamenoon tai sitä alhaisempaan nettorealisointiarvoon. Hankintameno määritetään FIFO-
periaatteella tai vaihtoehtoisesti painotetun keskihinnan menetelmällä. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden hankintameno
käsittää raaka-aineet, välittömät palkat, poistot ja muut välittömät kulut sekä tuotteisiin kohdistuvan osuuden tuotannon välillisistä
kustannuksista. Nettorealisointiarvo on arvioitu myyntihinta vähennettynä tuotteiden valmiiksi saattamisesta ja myynnistä
aiheutuvilla menoilla.
Leasing
Leasingmaksut on kirjattu liiketoiminnan muihin kuluihin. Leasingsopimusten jäljellä olevat vuokrat on esitetty liitteessä 24
Vakuudet ja vastuusitoumukset.
Tutkimus- ja kehitysmenot
Tutkimus- ja kehitysmenot on kirjattu tilikauden kuluksi.
Tuloverot
Tuloslaskelman välittömät verot sisältävät tilikauden verotettavaan tulokseen perustuvat tuloverot ja aikaisempien tilikausien
verojen oikaisut. Emoyhtiö ei kirjaa laskennallisia verosaamisia ja -velkoja tilinpäätökseensä johdannaisia lukuun ottamatta.
Liitteessä 21 on esitetty taseeseen merkittävissä olevat laskennalliset verovelat ja -saamiset.
Pakolliset varaukset
Vastaiset menot ja menetykset, jotka eivät enää kerrytä vastaavaa tuloa ja joiden suorittamiseen yhtiö on velvoitettu tai sitoutunut
ja joiden rahallinen arvo voidaan kohtuullisesti arvioida, kirjataan tuloslaskelmaan luonteensa mukaiseen kuluerään ja taseen
pakollisiin varauksiin.
Päästöoikeudet
Vuodelle 2023 yhtiölle on allokoitu 0.4 milj. tonnia vastikkeetta saatavia Euroopan unionin päästökauppadirektiivissä määriteltyjä
päästöoikeuksia. Kirjanpidossa päästöoikeudet käsitellään ns. nettomenettelyn mukaisesti eli toteutuneiden päästöjen ja
saatujen päästöoikeuksien erotus on käsitelty tulosvaikutteisesti, jos toteutuneet päästötonnit ovat ylittäneet saadut oikeudet.
Tilikauden aikana toteutuneet päästöt olivat arviolta 0.3 milj. tonnia. Tilikauden aikana ostetut päästöoikeudet on esitetty
liiketoiminnan muissa kuluissa ja myydyt päästöoikeudet on esitetty liiketoiminnan muissa tuotoissa.
Tilikauden päättyessä päästöoikeuksien markkina-arvo oli 77.25 euroa tonnilta.
Tilikauden tietojen vertailukelpoisuus
Stora Enso Oyj:n liikevaihto sisältää konsernin sisäisiä valmistus- ja myyntipalveluveloituksia. Emoyhtiön ja joidenkin
konserniyhtiöiden välillä on sovittu liiketoimintamalliin perustuvasta tuloksen jaosta. Liiketoimintamalliin perustuva tuloksen jako
esitetään liiketoiminnan muuna tuottona tai kuluna. Liiketoimintamalli tuli voimaan vuonna 2022.
Myyntisaamisten suojaamiseen tarkoitetut kirjanpidon johdannaistilit ja näihin suojauksiin liittyvät myynnin kurssierotilit siirrettiin
tilikaudella 2023 liikevaihdosta ja liiketoiminnan muista tuotoista rahoitustuottoihin ja -kuluihin.
Liite 2. Liikevaihto divisioonittain ja markkina-alueittain

Milj. euroa | 2023 | 2022
Divisioonittainen jakauma |  |
Packaging Materials | 1 564 | 1 882
Biomaterials | 351 | 296
Forest | 596 | 700
Wood Products | 158 | 228
Muut | 140 | 219
Yhteensä | 2 809 | 3 325
Maantieteellinen jakauma |  |
Suomi | 1 256 | 1 361
Muu Eurooppa | 888 | 1 076
Pohjois- ja Etelä-Amerikka | 211 | 298
Aasia ja Oseania | 279 | 381
Afrikka | 99 | 118
Muut maat | 76 | 91
Yhteensä | 2 809 | 3 325

|  | 100

Liite 3. Liiketoiminnan muut tuotot

Milj. euroa | 2023 | 2022
Vuokratuotot ja käyttökorvaukset | 3 | 3
Käyttöomaisuuden myyntivoitot | 0 | 0
Vakuutuskorvaukset | 0 | 0
Tuotanto- ja kunnossapitopalvelut | 0 | 1
Avustukset, tuet ja korvaukset | 11 | 2
Hallintopalvelut | 64 | 60
Päästöoikeuksien myynnit | 75 | 52
Muut liiketoiminnan tulot 1 | 505 | 586
Yhteensä | 658 | 703

1 Muut liiketoiminnan tulot vuonna 2022 ja 2023 sisältävät pääasiassa konsernin divisioonapohjaiseen toimintamalliin lii ttyviä eriä.
Liite 4. Materiaalit ja palvelut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Aineet ja tarvikkeet |  |
Ostot tilikauden aikana | 1 402 | 1 822
Varaston muutos + / - | 59 | -105
Ulkopuoliset palvelut | 524 | 571
Materiaalit ja palvelut yhteensä | 1 985 | 2 288

Liite 5. Henkilöstökulut ja henkilöstön keskimääräinen lukumäärä

Milj. euroa | 2023 | 2022
Palkat ja palkkiot | 278 | 263
Henkilöstösivukulut |  |
Eläkekulut | 52 | 47
Muut henkilösivukulut | 10 | 9
Yhteensä | 341 | 320
Hallituksen ja toimitusjohtajan palkat ja palkkiot |  |
Hallituksen ja toimitusjohtajien palkat ja palkkiot on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 3.2.
Toimitusjohtajan eläkesitoumukset |  |
Toimitusjohtajan eläkesitoumukset on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 3.2.
Saamiset yhtiön johdolta |  |
Yhtiön johdolta ei ole lainasaamisia. |  |
Henkilöstön määrä keskimäärin | 2023 | 2022
Yhtiön palveluksessa oli tilikauden aikana | 4 048 | 4 066

Liite 6. Poistot ja arvonalentumiset

Milj. euroa | 2023 |  | 2022
Suunnitelman mukaiset poistot | 126 |  | 133
Arvonalentumiset pysyvien vastaavien hyödykkeistä | 148 |  | 1
Yhteensä | 274 |  | 133
Tase-eräkohtainen poistoerittely sisältyy kohtaan aineettomat ja aineelliset hyödykkeet.

Liite 7. Liiketoiminnan muut kulut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Tuotteiden toimituskulut | 204 | 267
Myyntipalkkiot | 60 | 55
Vuokrakulut | 22 | 20
Hallinto- ja toimistopalvelut | 330 | 319
Vakuutusmaksut | 18 | 12
Muut henkilökunnan menot | 18 | 17
PR- ja suhdetoiminta | 4 | 4
Päästöoikeuksien ostot | 60 | 40
Muut liiketoiminnan menot 1 | 563 | 154
Fuusiotappio | 4 | 0
Yhteensä | 1 283 | 889

1 Muut liiketoiminnan menot vuonna 2022 ja 2023 sisältävät pääasiassa konsernin divi sioonapohjaiseen toimintamalliin liittyviä eriä.

|  | 101

Liite 8. Tilintarkastajan palkkiot

Milj. euroa | 2023 |  | 2022
Tilintarkastuspalkkiot | 1 |  | 1
Muut tilintarkastukseen liittyvät palkkiot | 0 |  | 0
Veroneuvonta | 0 |  | 0
Muut palkkiot | 0 |  | 0
Yhteensä | 2 |  | 2

Liite 9. Rahoitustuotot ja -kulut

Milj. euroa | 2023 | 2022
Osinkotuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 346 | 601
Osakkuusyhtiöiltä | 25 | 25
Muilta | 1 | 0
Yhteensä | 371 | 626
Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 96 | 52
Osakkuusyhtiöiltä | 1 | 0
Muilta | 1 | 2
Yhteensä | 98 | 55
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksistä | 48 | 20
Osakkuusyhtiöiltä | 0 | 9
Muilta | 54 | 14
Yhteensä | 102 | 44
Rahoitustuotot yhteensä | 571 | 725
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -69 | -38
Muut rahoituskulut | -149 | -93
Yhteensä | -217 | -131
Sijoitusten arvonalentumiset |  |
Arvonalentumiset pysyvien vastaavien sijoituksista | -75 | -305
Rahoituskulut yhteensä | -293 | -435
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | 278 | 290
Rahoitustuottoihin ja -kuluihin sisältyy kurssivoittoa/-tappiota (netto) | 15 | -17

Liite 10. Tilinpäätössiirrot

Milj. euroa | 2023 | 2022
Suunnitelman mukaisten ja verotuksessa tehtyjen poistojen erotus | 89 | -56
Saadut konserniavustukset | 133 | 0
Annetut konserniavustukset | 0 | -275
Tilinpäätössiirrot yhteensä | 222 | -331

Liite 11. Tuloverot

Milj. euroa | 2023 | 2022
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta tilikaudella | 0 | -28
Tuloverot yhteensä | 0 | -28

|  | 102

Liite 12. Ympäristökulut |  |
Milj. euroa | 2023 | 2022
Materiaalit ja palvelut | 40 | 43
Henkilöstökulut | 3 | 3
Poistot ja arvonalentumiset | 29 | 12
Yhteensä | 72 | 58
Ulkoilman- ja ilmastonsuojelu | 19 | 9
Jätevesien käsittely | 34 | 25
Jätehuolto | 12 | 15
Maaperän ja pohjavesien suojelu | 1 | 1
Muut ympäristönsuojelutoimenpiteet | 5 | 7
Yhteensä | 72 | 58

Liite 13. Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet |  |  |
Milj. euroa | Aineettomat oikeudet | Muut pitkävai- kutteiset menot | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 171 | 23 | 14 | 208
| Lisäykset | 3 | 2 | 17 | 23
| Vähennykset | 0 | 0 | 0 | 0
| Siirrot erien välillä | 7 | 2 | -7 | 1
Hankintameno 31.12. | 180 | 26 | 25 | 231
Kertyneet poistot ja |  |  |  |
arvonalennukset 1.1. | -138 | -21 | 0 | -158
| Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0 | 0 | 0 | 0
| Tilikauden poisto | -14 | -1 | 0 | -15
| Arvonalennukset | -2 | -3 | 0 | -6
Kertyneet poistot 31.12. | -153 | -25 | 0 | -178
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 27 | 2 | 25 | 53
Kirjanpitoarvo 31.12.2022 | 33 | 2 | 14 | 49

|  | 103

Aineelliset hyödykkeet |  |  |  |  |  |
Milj. euroa | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja Rakennelmat | Koneet ja Kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 18 | 605 | 2 853 | 181 | 107 | 3 764
Lisäykset | 0 | 13 | 78 | 1 | 49 | 141
Vähennykset | 0 | -3 | -8 | 0 | 0 | -10
Siirrot erien välillä | 0 | 10 | 83 | 1 | -96 | -1
Hankintameno 31.12. | 18 | 626 | 3 006 | 184 | 59 | 3 893
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |  |
arvonalennukset 1.1. | 0 | -433 | -2 140 | -160 | 0 | -2 734
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0 | 3 | 8 | 0 | 0 | 10
Tilikauden poistot | 0 | -14 | -95 | -2 | 0 | -112
Arvonalennukset | 0 | -22 | -119 | -2 | 0 | -142
Kertyneet poistot 31.12. | 0 | -466 | -2 347 | -165 | 0 | -2 977
Arvonkorotukset 1.1. | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2
Arvonkorotukset 31.12.2023 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 20 | 160 | 659 | 19 | 59 | 917
Kirjanpitoarvo 31.12.2022 | 20 | 173 | 712 | 21 | 107 | 1 032
Tuotannon koneet ja laitteet |  |  |  |  |  |
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 |  |  | 626 |  |  |
Kirjanpitoarvo 31.12.2022 |  |  | 693 |  |  |

Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat |  |  |
Milj. euroa | Aineettomat hyödykkeet | Rakennukset ja Rakennelmat | Koneet ja Kalusto | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 14 | 5 | 101 | 121
| Lisäykset | 17 | 1 | 47 | 66
| Siirrot erien välillä | -7 | -5 | -91 | -104
Hankintameno 31.12.2023 | 25 | 1 | 58 | 84

|  | 104

Aktivoidut ympäristömenot |  |  |  |  |  |
Aineelliset hyödykkeet |  |  |  |  |  | 31.12.2023
Milj. euroa | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja Rakennelmat | Koneet ja Kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 4 | 21 | 53 | 4 | 19 | 101
Lisäykset | 0 | 5 | 17 | 0 | -1 | 21
Poistot | 0 | -4 | -24 | -1 | 0 | -29
Hankintameno 31.12.2022 | 4 | 22 | 46 | 3 | 18 | 93
Ulkoilman- ja ilmastonsuojelu | 1 | 6 | 33 | 0 | 11 | 50
Jätevesien käsittely | 0 | 4 | 10 | 0 | 4 | 18
Jätehuolto | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 7
Maaperän ja pohjaveden suojelu | 1 | 12 | 2 | 1 | 2 | 17
Melun ja tärinän torjunta | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1
| 4 | 22 | 46 | 3 | 18 | 93
|  |  |  |  |  |  | 31.12.2022
|  | Maa- ja vesialueet | Rakennukset ja Rakennelmat | Koneet ja Kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 4 | 24 | 51 | 4 | 11 | 95
Lisäykset | 1 | 0 | 9 | 1 | 8 | 18
Poistot | 0 | -2 | -8 | -1 | 0 | -12
Hankintameno 31.12.2021 | 4 | 22 | 52 | 5 | 19 | 101
Ulkoilman- ja ilmastonsuojelu | 1 | 7 | 35 | 0 | 12 | 55
Jätevesien käsittely | 0 | 2 | 13 | 0 | 4 | 20
Jätehuolto | 2 | 0 | 1 | 3 | 0 | 7
Määperän ja pohjaveden suojelu | 1 | 12 | 2 | 0 | 2 | 18
Melun ja tärinän torjunta | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1
| 4 | 22 | 52 | 5 | 19 | 101
Vuosina 2023 ja 2022 ei ole maksettu ympäristöperusteisia sakkoja tai korvauksia. Ympäristönsuojeluun liittyviä avustuksia saatu 0,9 (1,2) miljoonaa euroa.

Liite 14. Pitkäaikaisiin sijoituksiin kuuluvat osakkeet, osuudet ja lainasaamiset

Milj. euroa | Osuudet konserni- yhtiöissä | Lainasaamiset konserni- yhtiöiltä | Osuudet osakkuusyhtiöi ssä | Lainasaamiset osakkuusyhtiöi ssä | Muut osakkeet ja osuudet | Muut saamiset | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 6 845 | 1 428 | 37 | 2 | 193 | 102 | 8 606
Lisäykset | 0 | 488 | 0 | 23 | 16 | 1 | 529
Vähennykset | -15 |  | 0 | 0 | 0 | -34 | -49
Hankintameno 31.12. | 6 830 | 1 916 | 37 | 25 | 209 | 68 | 9 086
Arvonalentumiset 1.1. | -412 | 0 | 0 | 0 | -1 | -5 | -419
Lisäykset | -71 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -71
Arvonalentumiset 31.12. | -483 | 0 | 0 | 0 | -1 | -5 | -490
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 6 347 | 1 916 | 37 | 25 | 208 | 63 | 8 596
Kirjanpitoarvo 31.12.2022 | 6 432 | 1 428 | 37 | 2 | 191 | 97 | 8 187

|  | 105

Liite 15. Vaihto-omaisuus

Milj. euroa | 2023 | 2022
Aineet ja tarvikkeet | 229 | 288
Keskeneräiset tuotteet | 9 | 11
Valmiit tuotteet | 206 | 247
Muu vaihto-omaisuus | 0 | 0
Ennakkomaksut | 28 | 27
Yhteensä | 473 | 574

Liite 16. Lyhytaikaiset saamiset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Lyhytaikaiset korolliset saamiset |  |
Saamiset samaan konserniin kuuluvilta yrityksiltä |  |
Lainasaamiset | 1 455 | 536
Korkosaamiset | 38 | 50
Yhteensä | 1 493 | 585
Saamiset muilta |  |
Lainasaamiset | 11 | 0
Hyödykejohdannaissaamiset | 0 | 18
Muut saamiset | 36 | 29
Korkosaamiset | 12 | 23
Yhteensä | 59 | 69
Lyhytaikaiset korolliset saamiset yhteensä | 1 553 | 654
Lyhytaikaiset korottomat saamiset |  |
Saamiset samaan konserniin kuuluvilta yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 240 | 150
Muut saamiset | 274 | 183
Hyödykejohdannaissaamiset | 0 | 0
Siirtosaamiset | 0 | 0
Yhteensä | 515 | 333
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 1 | 0
Yhteensä | 1 | 0
Saamiset muilta |  |
Myyntisaamiset | 137 | 219
Muut saamiset | 32 | 41
Siirtosaamiset | 21 | 30
Yhteensä | 189 | 290
Yhtiö voi ajoittain solmia myyntisaamisten faktorointisopimuksia nopeuttaakseen myyntisaamisten muuntamista käteisvaroiksi. Tällaiset sopimukset johtivat nimellisesti 42,8 milj. euron (30 milj. euroa vuonna 2022) taseesta pois kirjaamiseen tilikauden loppuun mennessä. Stora Enson osallisuuden myytyihin saamisiin arvioidaan olevan jatkossa vähäinen faktorointisopimusten luonteesta ja riskienjaosta johtuen.
| 2023 | 2022
Lyhytaikaiset korottomat saamiset yhteensä | 705 | 624
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 2 257 | 1 278
Siirtosaamisten olennaiset erät |  |
Veronluonteiset saamiset | 0 | 3
Menoennakot | 8 | 8
Muut siirtosaamiset | 13 | 19
Yhteensä | 21 | 30

Liite 17. Rahoitusarvopaperit

Milj. euroa | 2023 | 2022
Samaan konserniin kuuluvilta yrityksiltä | 16 | 620
Muilta | 1 534 | 510
Yhteensä | 1 550 | 1 130

|  | 106

Liite 18. Oma pääoma

Milj. euroa | 2023 | 2022
Sidottu oma pääoma |  |
Osakepääoma 1.1. | 1 342 | 1 342
Osakepääoma 31.12. | 1 342 | 1 342
Ylikurssirahasto 1.1. | 3 639 | 3 639
Ylikurssirahasto 31.12. | 3 639 | 3 639
Käyvän arvon rahasto 1.1. | 25 | -6
Lisäys (+) / Vähennys (-) | -11 | 32
Käyvän arvon rahasto 31.12. | 14 | 25
Sidottu oma pääoma yhteensä | 4 995 | 5 006
Osakepääoman jakautuminen osakelajeittain on eritelty konsernitilinpäätöksen liitteessä 5.5 Oma pääoma |  |
Vapaa oma pääoma |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. | 633 | 633
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 633 | 633
Edellisten tilikausien voitto 1.1. | 1 338 | 1 356
Osingonjako | -473 | -434
Edellisten tilikausien voitto 31.12. | 864 | 922
Tilikauden voitto | 45 | 416
Vapaa oma pääoma yhteensä | 1 542 | 1 971
Oma pääoma yhteensä | 6 537 | 6 977
Laskelma jakokelpoisesta omasta pääomasta 31.12. |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 633 | 633
Kertyneet voittovarat 31.12. | 864 | 922
Tilikauden voitto | 45 | 416
Yhteensä | 1 542 | 1 971

Liite 19. Tilinpäätössiirtojen kertymä

Milj. euroa | 2023 | 2022
Poistoero |  |
Aineettomat oikeudet | -4 | -1
Liikearvo | 0 | 0
Muut pitkävaikutteiset menot | -2 | 1
Rakennukset ja rakennelmat | 13 | 34
Koneet ja kalusto | 198 | 257
Muut aineelliset hyödykkeet | -3 | -1
Yhteensä | 201 | 290

Liite 20. Pakolliset varaukset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Uudelleenjärjestelyvaraukset | 20 | 3
Ympäristövaraukset | 14 | 20
Eläkevaraukset | 1 | 1
Muut varaukset | 1 | 0
Yhteensä | 36 | 24

Liite 21. Laskennalliset verosaamiset ja -velat

Milj. euroa | 2023 | 2022
Laskennallinen verovelka poistoerosta | -23 | -41
Laskennalliset verosaamiset ja -velat johdannaisista | -4 | -6
Laskennallinen verosaaminen tappiosta | 48 | 0
Laskennallinen verosaaminen varauksista | 7 | 5
Laskennalliset verosaamiset ja -velat muista väliaikaisista eroista | -1 | -1
Laskennalliset verosaamiset ja -velat yhteensä | 27 | -43
Laskennallisia verosaamisia ja -velkoja ei ole merkitty taseeseen johdannaisia lukuun ottamatta.

|  | 107

Liite 22. Pitkäaikainen vieras pääoma

Milj. euroa | 2023 |  | 2022
Pitkäaikainen vieras pääoma |  |  |
Joukkovelkakirjalainat | 3 472 |  | 2 165
Lainat rahoituslaitoksilta | 651 |  | 100
Muut pitkäaikaiset velat | 0 |  | 0
Muut pitkäaikaiset velat konserniyrityksille | 0 |  | 0
Yhteensä | 4 123 |  | 2 265
Velat, jotka erääntyvät myöhemmin kuin viiden vuoden kuluttua |  |
Joukkovelkakirjalainat | 1 303 |  | 1 075
Muut pitkäaikaiset velat | 4 |  | 5
Yhteensä | 1 308 |  | 1 080
Joukkovelkakirjalainojen erittely sisältyy konsernitilinpäätöksen liitteeseen 5.3 Korolliset velat. |  |  |

Liite 23. Lyhytaikainen vieras pääoma

Milj. euroa | 2023 | 2022
Lyhytaikaiset korolliset velat |  |
Velat samaan konserniin kuuluville yrityksille |  |
Muut velat | 2 396 | 1 966
Hyödykejohdannaisvelat | 0 | 18
Korkovelat | 0 | 0
Yhteensä | 2 396 | 1 984
Velat muille |  |
Muut velat | 224 | 141
Korkovelat | 50 | 32
Joukkovelkakirjalainat | 136 | 300
Lainat rahoituslaitoksilta | 100 | 250
Yhteensä | 511 | 722
Lyhytaikaiset korolliset velat yhteensä | 2 907 | 2 706
Lyhytaikaiset korottomat velat |  |
Velat samaan konserniin kuuluville yrityksille |  |
Ostovelat | 72 | 90
Muut velat | 0 | 275
Hyödykejohdannaisvelat | 1 | 6
Siirtovelat | 3 | 0
Yhteensä | 75 | 371
Velat omistusyhteysyrityksille |  |
Ostovelat | 126 | 98
Yhteensä | 126 | 98
Velat muille |  |
Saadut ennakot | 6 | 5
Ostovelat | 393 | 468
Muut velat | 22 | 27
Siirtovelat | 82 | 134
Yhteensä | 503 | 635
Lyhytaikaiset korottomat velat yhteensä | 704 | 1 105
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä | 3 611 | 3 811
Siirtovelkojen olennaiset erät |  |
Siirtyvät palkka- ja lomapalkkavelat | 56 | 66
Tuloverojaksotus | 0 | 28
Vuosialennukset | 12 | 21
Muut siirtovelat | 14 | 18
Yhteensä | 82 | 134

|  | 108

Liite 24. Vakuudet ja vastuusitoumukset

Milj. euroa | 2023 | 2022
Konserniyhtiöiden velasta |  |
Takaukset | 734 | 794
Osakkuusyhtiöiden velasta |  |
Takaukset | 5 | 37
Muiden puolesta |  |
Takaukset | 10 | 0
Lainasitoumukset | 0 | 36
Muut omat vastuut |  |
Seuraavalla tilikaudella maksettavat leasing-vastuut | 9 | 8
Myöhemmin maksettavat leasing-vastuut | 13 | 14
Kiinnitykset | 0 | 0
Vuokravastuut | 5 | 5
Muut vastuut | 15 | 12
Yhteensä | 792 | 906
Takaukset | 748 | 831
Leasing-vastuut | 23 | 22
Vuokravastuut | 5 | 5
Muut vastuut | 15 | 47
Yhteensä | 792 | 906

Ehdolliset velat
Stora Enso Oyj on tehnyt merkittäviä uudelleenjärjestelyjä viime vuosina. Toimenpiteisiin on kuulunut liiketoimintojen ja
tuotantoyksiköiden myyntejä sekä tehtaiden sulkemisia. Tapahtumiin liittyy riski mahdollisista ympäristö- tai muista velvoitteista,
joiden olemassaolo vahvistuisi vasta, jos yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole täysin yhtiön hallittavissa, toteutuu tai
ei toteudu. Olemassa olevista velvoitteista, joiden määrä pystytään luotettavasti arvioimaan ja joiden toteutumista pidetään
todennäköisenä, on tehty kirjanpidollinen varaus.
Stora Enso Oyj:lle on myönnetty erilaisia investointitukia. Yhtiö on tehnyt joitakin investointisitoumuksia Suomessa. Mikäli
suunnitelmien ehdot, joihin on sitouduttu, eivät täyty, paikalliset viranomaiset voivat käyttää hallinnollisia keinoja ja vaatia
aiemmin myönnettyjä investointitukia takaisin tai määrätä seuraamuksia Stora Enso Oyj:lle. Tällaisen prosessin lopputuloksella
saattaisi olla negatiivinen vaikutus Stora Enso Oyj:n tulokseen.
Stora Enso Oyj on osallisena tietyissä oikeudenkäyntimenettelyissä, jotka ovat syntyneet tavanomaisessa liiketoiminnassa ja
jotka sisältävät lähinnä kauppaoikeudellisia vaateita. Yrityksen johto ei usko, että sellaisilla prosesseilla kokonaisuutena ennen
mahdollisia vakuutuskorvauksia olisi merkittäviä vaikutuksia yrityksen taloudelliseen asemaan tai liiketoiminnan tulokseen. Eräät
merkittävimmät vireillä olevat oikeudenkäynnit on kuvattu konsernitilinpäätöksen liitteessä 7.1.
Liite 25. Rahoitusinstrumentit
Johdannaisten arvostus
Käypä arvo määritellään arvoksi, jolla johdannaisinstrumentti voitaisiin vaihtaa markkinaosapuolten välillä arvostuspäivänä
toteutuvassa tavanmukaisessa transaktiossa. Näiden instrumenttien käyvät arvot määritetään seuraavasti:
• Valuuttatermiinien käyvät arvot lasketaan käyttämällä tilinpäätöspäivän valuuttatermiinikursseja.
• Valuuttaoptioiden käyvät arvot lasketaan yleisillä optiohinnoittelumalleilla käyttämällä tilinpäätöspäivän markkinakursseja.
• Hyödykejohdannaisten käyvät arvot lasketaan kauppapaikkojen markkinanoteerausten tai muiden luotettavien
markkinalähteiden perusteella.
• Koronvaihtosopimusten käyvät arvot lasketaan diskontatun rahavirran menetelmällä.
Käyvän arvon hierarkia
Stora Enso määrittää ja esittää rahoitusinstrumenttien käyvän arvon arvostustekniikoittain seuraavan hierarkian mukaisesti:
Taso 1: identtisten varojen tai velkojen noteeratut (oikaisemattomat) hinnat toimivilla markkinoilla
Taso 2: muut tekniikat, joissa kaikki kirjattuun käypään arvoon merkittävästi vaikuttavat tekijät ovat todettavissa suoraan tai
epäsuorasti
Taso 3: tekniikat, joissa käytettävillä tekijöillä on merkittävä vaikutus kirjattuun käypään arvoon, mutta tekijät eivät perustu
todettavissa oleviin markkinatietoihin.
Emoyhtiön johdannaiset on määritelty tasolle 2 käyvän arvon hierarkiassa.

|  | 109

Johdannaisten nimellisarvot ja käyvät arvot

| 31.12.2023
Milj. euroa | Nimellisarvot | Positiiviset käyvät arvot | Negatiiviset käyvät arvot | Käyvät arvot, netto
Emoyhtiön ja tytäryhtiöiden puolesta otetut kassavirtajohdannaiset, joihin sovelletaan suojauslaskentaa kohdeyhtiöissä |  |  |  |
Valuuttatermiinit | 2 284 | 34 | -34 | 1
Valuuttaoptiot | 667 | 7 | -5 | 2
Hyödykesopimukset | 27 | 1 | -1 | 0
Koronvaihtosopimukset | 443 | 16 | 0 | 16
Johdannaiset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä |  |  |  |
Valuuttatermiinit | 588 | 5 | -5 | 0
Yhteensä | 4 009 | 63 | -44 | 19
joista tytäryhtiöitä vastaan | 1 586 | 6 | -37 | -31
joista ulkoista vastapuolta vastaan | 2 423 | 56 | -7 | 49

| 31.12.2022
Milj. euroa | Nimellisarvot | Positiiviset käyvät arvot | Negatiiviset käyvät arvot | Käyvät arvot, netto
Emoyhtiön ja tytäryhtiöiden puolesta otetut kassavirtajohdannaiset, joihin sovelletaan suojauslaskentaa kohdeyhtiöissä |  |  |  |
Valuuttatermiinit | 1 523 | 29 | -26 | 3
Valuuttaoptiot | 3 222 | 28 | -28 | 0
Hyödykesopimukset | 10 | 18 | -18 | 0
Koronvaihtosopimukset | 442 | 28 | 0 | 28
Johdannaiset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä |  |  |  |
Valuuttatermiinit | 1 493 | 8 | -8 | 0
Hyödykesopimukset | 11 | 9 | 0 | 9
Yhteensä | 6 702 | 120 | -79 | 41
joista tytäryhtiöitä vastaan | 2 571 | 29 | -45 | -15
joista ulkoista vastapuolta vastaan | 4 131 | 91 | -34 | 57

Oman pääoman käyvän arvon rahasto
Emoyhtiön omiin rahavirran suojauksiin liittyvien realisoitumattomien voittojen nettosumma käyvän arvon rahastossa oli 14,3
(25,3) miljoonaa euroa, joka liittyi valuutta- ja korkojohdannaisiin. Valuutta ja -korkojohdannaisten osuus sisältää myös optioiden
aika-arvoon liittyvän voiton 0,2 (0,1 milj) miljoonaa euroa. Nämä realisoitumattomat voitot kirjataan tuloslaskelmaan suojauksen
kohteena olevien sopimusten erääntyessä. Pisin suojauksen kohteena oleva sopimus erääntyy vuonna 2027. Suurimman osan
sopimuksista odotetaan kuitenkin erääntyvän vuoden 2024 aikana. Suojausten tehoton osuus kirjataan oikaisuna liikevaihtoon tai
materiaaleihin ja palveluihin sen mukaan, mitä niillä suojataan. Vuoden 2023 ja 2022 aikana tehottomien suojauksien osuus,
jotka on oikaistu tulosvaikutteisesti ei ole olennainen. Valuuttojen rahavirtasuojauksissa käytetyt johdannaiset ovat pääasiassa
termiinisopimuksia ja optioita. Hyödykesuojauksissa ja korkojen rahavirtasuojauksissa käytetään pääasiassa vaihtosopimuksia
(swap).
Johdannaisten voitot ja tappiot liiketuloksessa

Milj. euroa | 2023 | 2022
Rahavirran suojaukset |  |
Valuuttasuojaukset | 2 | -20
Yhteensä | 2 | -20
Oikaisut liikevaihtoon | 2 | -20
Oikaisut materiaaleihin ja palveluihin | 0 | 0
Käyvän arvon rahastosta realisoituneet tuloslaskelmaan kirjattavat erät | 2 | -20
Nettotappiot rahavirran suojauksesta | 2 | -20
Suojaukset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä |  |
Valuuttajohdannaiset | 0 | -5
Nettovoitot suojauksista, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä | 0 | -5
Nettovoitot tai -tappiot suojauksista liiketuloksessa | 2 | -25

Johdannaisten voitot ja tappiot rahoitustuotoissa ja -kuluissa

Milj. euroa | 2023 | 2022
Johdannaiset, jotka eivät täytä suojauslaskennan soveltamisen edellytyksiä |  |
Valuuttajohdannaiset | -21 | -1
Nettovoitot tai -tappiot rahoituserissä | -21 | -1

|  | 110

Valuuttajohdannaisten herkkyys euron vahvistumiselle

| 31.12.2023
Milj. euroa | SEK | USD | GBP
Valuuttakurssin muutos euroa vastaan | -5,0 % | -5,0 % | -5,0 %
Kassavirtaa suojaavien valuuttajohdannaisten nimellisarvo seuraavalle 12 kuukaudelle euroissa | 0 | -136 | -11
Arvioitu vaikutus käyvän arvon rahastoon euroissa (verojen jälkeen) | 0 | 5 | 0

Hyödykejohdannaisten sensitiivisyys hintariskille
Emoyhtiön omiin rahavirtoihin liittyviä avoimia hyödykkeiden suojaussopimuksia ei ollut raportointikauden lopussa.
Tarkempia tietoja rahoitusinstrumenteista on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteissä 5.1. Rahoitusriskien hallinta, 5.2. Käyvät
arvot ja 5.4. Johdannaiset
Liite 26. Lähipiiriliiketoimet

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liiketapahtumat osakkuusyhtiöiden kanssa |  |
Ostot tilikauden aikana | 23 | 63
Pitkäaikaisten lainojen korkotulo tilikauden aikana | 1 | 0
Pitkäaikaiset lainasaamiset tilikauden lopussa | 26 | 2
Ostovelat tilikauden lopussa | 126 | 92
Tiedot lähipiiriliiketoimien periaatteista on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 6.3. Lähipiiriliiketoimet

Liite 27 Sähköliiketoiminnan erillistilinpäätös
Sähköliiketoiminnan erillistilinpäätösten laatimisperusteet: Sähköliiketoiminnalle välittömästi kohdistettavat tuotot, kustannukset, varat ja velat
kohdistetaan suoraan ja välilliset kustannukset ja kohdistamattomat erät kohdistetaan jakoperusteiden mukaisesti.
Sähköliiketoiminnan tuloslaskelma

Milj. euroa | 2023 | 2022
Liikevaihto | 126 | 170
Liiketoiminnan muut tuotot | 1 | 2
Materiaalit ja palvelut | -113 | -161
Henkilöstökulut | 0 | 0
Poistot ja arvonalentumiset | -14 | -7
Liiketoiminnan muut kulut | -1 | -1
Liikevoitto | -2 | 4
Rahoitustuotot ja -kulut | 0 | 0
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | -2 | -4
Tilinpäätössiirrot | 5 | -17
Voitto ennen veroja | 3 | -13
Tuloverot ja sähköalan voittovero | -1 | 0
Tilikauden voitto | 2 | -13

|  | 111

Sähköliiketoiminnan tase |  |
Milj. euroa | 2023 | 2022
Vastaavaa |  |
Pysyvät vastaavat |  |
Aineelliset hyödykkeet | 47 | 53
Sijoitukset | 190 | 190
Pysyvät vastaavat yhteensä | 237 | 243
Vaihtuvat vastaavat |  |
Lyhytaikaiset saamiset | 24 | 21
Vaihtuvat vastaavat yhteensä | 24 | 21
Vastaavaa yhteensä | 261 | 264
Vastattavaa |  |
Oma pääoma |  |
Osakepääoma | 35 | 35
Ylikurssirahasto | 95 | 95
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 17 | 17
Edellisten tilikausien voitto | 39 | 52
Tilikauden voitto | 2 | -13
Oma pääoma yhteensä | 189 | 186
Tilinpäätössiirtojen kertymä | 10 | 15
Vieras pääoma |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma | 52 | 56
Lyhytaikainen vieras pääoma | 10 | 7
Vieras pääoma yhteensä | 62 | 63
Vastattavaa yhteensä | 261 | 264

|  | 112

Stora Enso Oyj
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset
Emoyhtiön taloudellisessa asemassa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia 31.12. 2023 jälkeen. Emoyhtiön maksuvalmius on
edelleen hyvä, ja esitetty osingonjako ei vaaranna yhtiön maksukykyä.
Tammikuun 31. päivänä 2024

Kari Jordan |  | Håkan Buskhe
Puheenjohtaja |  | Varapuheenjohtaja
Elisabeth Fleuriot |  | Helena Hedblom
Astrid Hermann |  | Christiane Kuehne
Antti Mäkinen |  | Richard Nilsson
Hans Sohlström |  |
Toimitusjohtaja |  |

|  | 113

Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä 12. helmikuuta 2024
PricewaterhouseCoopers Oy
Tilintarkastusyhteisö
Samuli Perälä
KHT

|  | 114

Tilintarkastuskertomus
Stora Enso Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus

Lausunto

Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja
rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS-tilinpäätösstandardit) mukaisesti
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa
olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
Tilintarkastuksen kohde
Olemme tilintarkastaneet Stora Enso Oyj:n (y-tunnus 1039050-8) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2023. Tilinpäätös sisältää:
• konsernin taseen, konsernin tuloslaskelman, konsernin laajan tuloslaskelman, konsernin laskelman oman pääoman
muutoksista, konsernin rahavirtalaskelman ja konsernin tilinpäätöksen liitetiedot, jotka sisältävät olennaisen tilinpäätöksen
laatimisperiaatteita koskevan informaation ja muuta selittävää informaatiota
• emoyhtiön taseen, emoyhtiön tuloslaskelman, emoyhtiön rahoituslaskelman ja emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot.

Lausunnon perustelut

Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan
mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Riippumattomuus
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti,
jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja käsityksemme
mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-
asetuksen 537/2014 5. artiklan 1-kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on
esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.2.

Tarkastuksen yleinen lähestymistapa

Yhteenveto

| • Konsernitilinpäätökselle määritetty olennaisuus oli 60 miljoonaa euroa.
• Suoritimme tarkastustoimenpiteitä 24 merkittävän raportointiyksikön osalta 11 eri maassa perustuen tekemäämme riskimäärittelyyn ja olennaisuuteen.
• Metsäomaisuuden arvostus • Varaukset ja ehdolliset velat • Liiketoimintojen yhdistämisen kirjanpitokäsittely

Osana tilintarkastuksen suunnittelua olemme määrittäneet olennaisuuden ja arvioineet riskiä siitä, että tilinpäätöksessä on
olennainen virheellisyys. Erityisesti olemme arvioineet alueita, joiden osalta johto on tehnyt subjektiivisia arvioita. Tällaisia ovat
esimerkiksi merkittävät kirjanpidolliset arviot, joihin liittyy oletuksia ja tulevien tapahtumien arviointia.
Olennaisuus
Tarkastuksemme suunnitteluun ja suorittamiseen on vaikuttanut soveltamamme olennaisuus. Tilintarkastuksen tavoitteena on
hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena olennaista virheellisyyttä. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä. Niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voitaisiin kohtuudella odottaa
vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Perustuen ammatilliseen harkintaamme määritimme olennaisuuteen liittyen tiettyjä kvantitatiivisia raja-arvoja, kuten alla olevassa
taulukossa kuvatun konsernitilinpäätökselle määritetyn olennaisuuden. Nämä raja-arvot yhdessä kvalitatiivisten tekijöiden kanssa
auttoivat meitä määrittämään tarkastuksen kokonaislaajuuden ja yksittäisten tilintarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen ja
laajuuden sekä arvioimaan virheellisyyksien vaikutusta tilinpäätökseen kokonaisuutena.

Konsernitilinpäätökselle määritetty olennaisuus | 60 miljoonaa euroa
Olennaisuuden määrittämisessä käytetty vertailukohde | Liiketuloksen ja taseen loppusumman perusteella
Perustelut vertailukohteen valinnalle | Valitsimme olennaisuuden määrittämisen vertailukohteiksi liiketuloksen ja taseen loppusumman, koska käsityksemme mukaan tilinpäätöksen lukijat käyttävät yleisesti niitä arvioidessaan konsernin suoriutumista.

Konsernitilinpäätöksen tarkastuksen laajuuden määrittäminen
Tilintarkastuksemme laajuutta määrittäessämme olemme ottaneet huomioon Stora Enso-konsernin rakenteen, toimialan sekä
taloudelliseen raportointiin liittyvät prosessit ja kontrollit.
Konserni toimii maailmanlaajuisesti usean juridisen yhtiön tai muun raportointiyksikön kautta. Määrittelimme raportointiyksiköissä
suoritettavien tarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen ja laajuuden. Tarkastuksen suoritti joko me konsernin tarkastajina tai
yksikön tarkastaja ohjeidemme mukaisesti. Yksikön tarkastajille lähettämämme tarkastusohjeet sisälsivät riskiarviomme,
määrittelemämme olennaisuuden sekä konsernin tarkastussuunnitelman. Perustuen tekemäämme riskiarvioon ja olennaisuuteen
suoritimme tarkastustoimenpiteitä 24 merkittävässä raportointiyksikössä, jotka sijaitsivat 11 eri maassa. Muihin
raportointiyksiköihin ei katsota liittyvän huomattavaa olennaisen virheen riskiä konsernitilinpäätöksen kannalta, ja täten näiden
osalta tarkastustoimenpiteet ovat rajoittuneet konsernitasolla tehtäviin analyyttisiin tarkastustoimenpiteisiin sekä mahdollisiin
erikseen määriteltyihin tarkastustoimenpiteisiin yksittäisten olennaisten tilinpäätöserien osalta.
Suorittamalla nämä toimenpiteet raportointiyksiköissä ja konsernitasolla olemme hankkineet tarpeellisen määrän tarkoitukseen
soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konsernintilinpäätöksestä annettavan lausuntomme perustaksi.

Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat

Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä
tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena
kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä
lausuntoa.
Otamme kaikissa tilintarkastuksissamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän sisältyy arviointi siitä, onko
viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen
virheellisyyden riski.

Konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikkaa on käsitelty tilintarkastuksessa
Metsäomaisuuden arvostus Asiaa koskevia tietoja on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa 1.2 ja 4.2. Konsernin taseessa esitetty metsäomaisuus sisältää biologiset hyödykkeet ja niihin liittyvän metsämaan pois lukien vuokratut maa-alueet. Tytäryhtiöiden, yhteisten toimintojen sekä osakkuusyhtiöiden kautta omistetun metsäomaisuuden käypä arvo oli yhteensä 8 522 miljoonaa euroa 31.12.2023. Käyvästä arvosta 6 123 miljoonaa euroa oli biologisia hyödykkeitä ja 2 399 miljoonaa euroa metsämaita. Ruotsissa ja Suomessa sijaitseva metsäomaisuus kirjataan käypään arvoon ja arvostetaan markkinoihin perustuvaa lähestymistapaa soveltaen, joka perustuu niillä alueilla tehtyihin metsätransaktioihin, joissa Stora Enson metsät sijaitsevat. Markkinahinnat vaihtelevat merkittävästi eri alueiden välillä ja arvostuksessa käytettyjen alueiden määrittäminen sisältää harkintaa. Markkinatransaktiotietoja oikaistaan konsernin metsäomaisuuden piirteiden ja luonteen huomioimiseksi sekä tiettyjen ei-metsäomaisuuserien ja poikkeaviksi määriteltyjen transaktioiden poislukemiseksi. Biologisten hyödykkeiden arvo lasketaan diskontattujen rahavirtojen menetelmällä IAS 41 Maatalous -standardin mukaisesti. Metsämaat arvostetaan käypään arvoon uudelleenarvostusmenetelmällä IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet -standardin mukaisesti. Metsämaat arvostetaan diskontattujen rahavirtojen menetelmällä ottaen huomioon rahavirrat tulevaisuudessa istutetuista puista sekä muut rahavirrat liittyen esimerkiksi metsästysoikeuksiin, tuulivoimavuokriin ja maa-ainesten myyntiin. Biologisille hyödykkeille ja metsämaille määritetty arvo yhteensä vastaa markkinatransaktioiden perusteella laskettua metsäomaisuuden käypää arvoa, sillä diskontattujen rahavirtojen mallissa diskonttokorkona käytetään markkinatransaktioiden osoittamaa sisäistä korkokantaa. Ruotsin ja Suomen ulkopuoliset biologiset hyödykkeet arvostetaan käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla. Käypä arvo määritetään diskontattujen rahavirtojen menetelmällä ottaen huomioon kestävä metsänhoito ja yhden syklin kasvupotentiaali. Sykli vaihtelee riippuen maantieteellisestä sijainnista sekä puulajista. Diskontattujen rahavirtojen määrittäminen sisältää kasvuun, puunkorjuuseen, myyntihintaan sekä kustannuksiin liittyviä arvioita. Muut Euroopassa sijaitsevat metsämaat arvostetaan uudelleenarvostusmenetelmällä diskontattujen rahavirtojen menetelmällä ottaen huomioon rahavirrat tulevaisuudessa istutettavista puista sekä muut puustoon liittymättömät rahavirrat. Puuviljelmien metsämaat arvostetaan hankintamenoon. Metsäomaisuuden arvostus on katsottu tilintarkastuksen kannalta keskeiseksi seikaksi siihen sisältyvän arvionvaraisuuden ja konsernin metsäomaisuuden tase-arvon olennaisuuden vuoksi. | Muodostimme käsityksen johdon prosessista liittyen metsäomaisuuden arvostukseen. Arvioimme suoraan ja epäsuoraan omistetun metsäomaisuuden arvostukseen liittyvien avainkontrollien rakennetta ja tehokkuutta. Tarkastustoimenpiteemme suoraan omistetun metsäomaisuuden arvostukseen liittyen sisälsivät: • johdon käyttämän arvostusmetodologian arvioinnin • arvostusmallin matemaattisen oikeellisuuden testauksen • arvostuksessa käytettyjen diskonttokorkojen asianmukaisuuden arvioinnin • arvostusmallin muiden keskeisten olettamien asianmukaisuuden arvioinnin • arvostusmallissa käytettyjen syöttötietojen, kuten myyntihintojen, kasvuolettamien sekä kustannuksiin liittyvien ennusteiden testauksen. Liittyen markkinatransaktioiden mukaiseen arvostukseen tarkastustoimenpiteemme sisälsivät lisäksi: • arvostuksessa käytettyjen markkinatransaktioiden alueiden määrittämisen arvioinnin • markkinatransaktioihin tehtyjen oikaisujen asianmukaisuuden arvioinnin • arvostusmallissa käytettyjen syöttötietojen, kuten markkinatransaktioiden ja puumäärän testauksen. Hyödynsimme erityisasiantuntijoita suoraan omistetun metsäomaisuuden arvostuksen tarkastuksessa. Epäsuoraan omistetun metsäomaisuuden osalta kommunikoimme kolmen suurimman osakkuusyhtiön ja yhteisen toiminnon tilintarkastajien kanssa. Kommunikoinnin yhteydessä arvioimme muun muassa heidän tarkastustoimenpiteitään sekä johtopäätöksiään liittyen biologisten hyödykkeiden arvostukseen. Lisäksi arvioimme metsäomaisuuteen liittyvien liitetietojen asianmukaisuutta.

Varaukset ja ehdolliset velat Asiaa koskevia tietoja on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa 1.2, 4.9 ja 7.1. Konsernitilinpäätökseen 31.12.2023 sisältyvien ympäristövarausten, uudelleenjärjestelyvarausten ja muiden varausten arvo oli 168 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 7.1 on esitetty olennaiset avoimet oikeudenkäynnit ja ehdolliset velat. Varausten ja ehdollisten velkojen asianmukainen kirjaaminen ja esittäminen konsernitilinpäätöksessä edellyttää johdolta harkintaa, joka liittyy oikeudellisen tai tosiasiallisen velvoitteen olemassaoloon, taloudellista hyötyä ilmentävien voimavarojen pois siirtymisen todennäköisyyteen sekä velvoitteen määrän arviointiin. Varausten ja ehdollisten velkojen kirjaaminen, arvostaminen ja esittäminen sisältää arvionvaraisuutta ja tämän vuoksi varaukset ja ehdolliset velat on katsottu tilintarkastuksen kannalta keskeiseksi seikaksi. | Muodostimme käsityksen johdon prosessista, jolla havaitaan uusia velvoitteita ja seurataan olemassa olevien velvoitteiden muutoksia. Arvioimme aikaisemmilla raportointikausilla kirjattuihin olennaisiin varauksiin tehtyjä merkittäviä muutoksia tutustumalla niihin olettamiin, joihin muutokset perustuvat. Tarkastustoimenpiteemme olennaisiin varauksiin sisälsivät: • kirjaamisen ehtojen täyttymisen arvioinnin • varauksen suuruuden määrittämisessä käytetyn metodologian arvioinnin • arvostusmallin matemaattisen oikeellisuuden testauksen • arvostuksessa käytettyjen diskonttokorkojen asianmukaisuuden arvioinnin • arvostusmallissa käytettyjen syöttötietojen ja muiden olettamien arvioinnin. Luimme hallituksen sekä hallituksen valiokuntien kokousten pöytäkirjat. Arvioimme merkittävimpien ehdollisten velkojen esittämisen asianmukaisuutta konsernitilinpäätöksessä.
Liiketoimintojen yhdistämisen kirjanpitokäsittely Asiaa koskevia tietoja on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 6.1. Konserni hankki määräysvallan De Jong Packaging konsernista tammikuussa 2023. Hankinta on käsitelty kirjanpidossa liiketoimintojen yhdistämisenä. Käteishankintahinta oli 612 miljoonaa euroa poislukien ehdollinen lisäkauppahinta, jonka enimmäismäärä on 45 miljoonaa euroa. Ehdollinen lisäkauppahinta maksetaan käteisellä vuonna 2024 ja se on ehdollinen tietyille ansaintakynnyksille, jotka De Jong Packaging Groupin on saavutettava. Ehdollinen lisäkauppahinta arvostetaan käypään arvoon ja sen arvioitiin olevan 0 miljoonaa euroa hankinta-ajankohtana. Hankitun nettovarallisuuden käyväksi arvoksi arvioitiin 265 miljoonaa euroa. Osana liiketoimintojen yhdistämistä kirjattiin 349 miljoonaa euroa liikearvoa, 167 miljoonaa euroa asiakassuhteisiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä ja 39 miljoonaa euroa markkinointiin liittyviä aineettomia hyödykkeitä. Liiketoimintojen yhdistämisen kirjanpitokäsittely ja hankitun nettovarallisuuden arvostaminen on katsottu tilintarkastuksen kannalta keskeiseksi seikaksi niihin sisältyvän arvionvaraisuuden sekä olennaisuuden vuoksi. | Muodostimme käsityksen johdon prosessista liittyen liiketoimintojen yhdistämisen kirjanpitokäsittelyyn ja hankitun nettovarallisuuden arvon arvioimiseen. Tarkastustoimenpiteemme liiketoimintojen yhdistämisen kirjanpitokäsittelyyn ja hankitun nettovarallisuuden arvostukseen liittyen sisälsivät: ● käteishankintahinnan testauksen ● johdon käyttämän arvostusmetodologian arvioinnin ● arvostusmallin matemaattisen oikeellisuuden testauksen ● arvostusmallin keskeisten olettamien asianmukaisuuden arvioinnin ● arvostusmallissa käytettyjen syöttötietojen ja niihin liittyvien ennusteiden testauksen. Hyödynsimme erityisasiantuntijoita hankitun nettovarallisuuden arvostuksen tarkastuksessa. Lisäksi arvioimme liiketoimintojen yhdistämiseen liittyvien liitetietojen asianmukaisuuden.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole sellaisia tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja, joista olisi viestittävä kertomuksessamme.
Konsernitilinpäätöksen tai emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole EU-asetuksen 537/2014 10. artiklan 2 c -kohdassa tarkoitettuja merkittäviä olennaisen virheellisyyden riskejä.

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet

Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS-tilinpäätösstandardit) mukaisesti ja siten, että
tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten
mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta,
jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa
toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on

laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai
konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.

Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa

Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on
korkea varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti
suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan
olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme
ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen virheellisyyden riskit,
suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen
virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta,
sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten
tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan
olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden asianmukaisuutta sekä johdon tekemien kirjanpidollisten
arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen oletukseen
toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö
sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön
tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy
kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai,
jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet
voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta ja
sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän
kuvan.
• hankimme tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintoja koskevasta taloudellisesta informaatiosta pystyäksemme antamaan lausunnon konsernitilinpäätöksestä.
Vastaamme konsernin tilintarkastuksen ohjauksesta, valvonnasta ja suorittamisesta. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta
yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä
merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka
tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä
vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan
riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden
tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat
tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa
tapauksissa toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä aiheutuvien epäedullisten
vaikutusten voitaisiin kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet

Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot

Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 28.3.2018 alkaen.

Muu informaatio

Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää toimintakertomuksen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme
arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme

tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme
on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu sen laatimiseen sovellettavien säännösten mukaisesti.
Lausuntonamme esitämme, että
• toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia
• toimintakertomus on laadittu toimintakertomuksen laatimiseen sovellettavien säännösten mukaisesti.
Jos teemme suorittamamme työn perusteella johtopäätöksen, että toimintakertomuksessa on olennainen virheellisyys, meidän
on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.

Muut lausumat

Puollamme tilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys taseen osoittaman voiton käyttämisestä on osakeyhtiölain
mukainen. Puollamme vastuuvapauden myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme
tilikaudelta.
Helsingissä 12.2.2024
PricewaterhouseCoopers Oy
Tilintarkastusyhteisö
Samuli Perälä
KHT

Stora Enso Oyj:n ESEF-tilinpäätöstä koskeva kohtuullisen varmuuden
antava riippumattoman tilintarkastajan varmennusraportti
Stora Enso Oyj:n johdolle
Olemme Stora Enso Oyj:n (y-tunnus 1039050-8) (jäljempänä myös ”yhtiö”) johdon pyynnöstä suorittaneet kohtuullisen
varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on ollut yhtiön IFRS-konsernitilinpäätös tilikaudelta 1.1.- 31.12.2023
European Single Electronic Format -muodossa (”ESEF-tilinpäätös”), versio 7437000ZP669LKUTZ738-2023-12-31-fi.zip.

Johdon vastuu ESEF-tilinpäätöksestä

Stora Enso Oyj:n johto vastaa ESEF-tilinpäätöksen laatimisesta siten, että se täyttää 17.12.2018 annetun komission delegoidun
asetuksen (EU) 2019/815 vaatimukset (”ESEF-vaatimukset”). Tähän vastuuseen kuuluu, että suunnitellaan, otetaan käyttöön ja
ylläpidetään sisäistä valvontaa, joka on relevanttia sellaisen ESEF-tilinpäätöksen laatimisen kannalta, jossa ei ole
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista ESEF-vaatimusten noudattamatta jättämistä.

Meidän riippumattomuutemme ja laadunvalvontamme

Olemme noudattaneet IESBAn (International Ethics Standards Board for Accountants) Kansainvälisten eettisten sääntöjen
tilintarkastusammattilaisille (sisältäen Kansainväliset riippumattomuusstandardit) (IESBAn eettiset säännöt) mukaisia
riippumattomuusvaatimuksia ja muita eettisiä vaatimuksia. Sääntöjen pohjana olevat perusperiaatteet ovat rehellisyys,
objektiivisuus, ammatillinen pätevyys ja huolellisuus, salassapitovelvollisuus ja ammatillinen käyttäytyminen.
Yhtiömme soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava,
otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet
ja menettelytavat.

Meidän velvollisuutemme

Meidän velvollisuutenamme on esittää suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella lausunto ESEF-
tilinpäätöksestä.
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiantomme kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin
(ISAE) 3000 (uudistettu) Muut varmennustoimeksiannot kuin menneitä kausia koskevaan taloudelliseen informaatioon
kohdistuva tilintarkastus tai yleisluonteinen tarkastus mukaisesti. Kyseinen standardi edellyttää, että suunnittelemme ja
suoritamme toimeksiannon hankkiaksemme kohtuullisen varmuuden siitä, onko ESEF-tilinpäätöksessä olennaista ESEF-
vaatimusten noudattamatta jättämistä.
ISAE 3000 (uudistettu) mukaiseen kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon kuuluu toimenpiteitä evidenssin
hankkimiseksi siitä, onko ESEF-tilinpäätös ESEF-vaatimusten mukainen. Valittavat toimenpiteet perustuvat tilintarkastajan
harkintaan, johon kuuluu väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvan olennaisen ESEF-vaatimusten noudattamatta jättämisen
riskien arvioiminen. Näitä riskejä arvioidessamme olemme tarkastelleet sisäistä valvontaa, joka on yhtiössä relevanttia ESEF-
tilinpäätöksen laatimisen kannalta.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.

Lausunto

Lausuntonamme esitämme, että Stora Enso Oyj:n ESEF-tilinpäätös 31.12.2023 päättyneeltä tilikaudelta noudattaa olennaisilta
osin ESEF-vaatimuksissa asetettuja vähimmäisvaatimuksia.
Tämä kohtuullisen varmuuden antava varmennusraporttimme on laadittu toimeksiantomme ehtojen mukaisesti. Vastaamme
työstämme, tästä raportista ja esittämästämme lausunnosta vain Stora Enso Oyj:lle, emme kolmansille osapuolille.
Helsingissä 12.2.2024
PricewaterhouseCoopers Oy
Tilintarkastusyhteisö
Samuli Perälä
KHT