743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:IncreaseDecreaseDueToChangesInAccountingPolicyRequiredByIFRSsMember ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:IncreaseDecreaseDueToChangesInAccountingPolicyRequiredByIFRSsMember ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:IncreaseDecreaseDueToChangesInAccountingPolicyRequiredByIFRSsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:PreviouslyStatedMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember ifrs-full:PreviouslyStatedMember 743700G7A9J1PHM3X223 2022-12-31 ifrs-full:PreviouslyStatedMember iso4217:EUR xbrli:pure iso4217:EUR xbrli:shares
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
vuositilinpäätös
2024
ESEF
-
formaatissa
Taloudellinen
katsaus
HA
TUKSEN
TOIMINTAKERTOMUS
LIIKETOIMINTAMALLI
Wärtsilä
toimittaa
merenkulku-
ja
energiamarkkinoille
innovatiivisia
teknologioita
ja
elinkaariratkaisuja.
Energiateollisuudessa
Wärtsilä
tarjoaa
voimajärjestelmien
optimointiin
muun
muassa
tulevaisuuden
polttoaineilla
toimivia
säätövoimaratkaisuja,
hybridiratkaisuja
sekä
energian
hallinta-
ja
varastointijärjestelmiä
lähinnä
laitteistotoimituksina.
Merenkulkualan
tarjonta
käsittää
voimantuotanto-
ja
propulsiojärjestelmät,
laivaliikenteen
optimointiratkaisut,
pakokaasujen
käsittelysovellukset
ja
akselistoratkaisut.
Wärtsilä
kykenee
yhdistämään
merenkulkualan
tuotteensa
suuremmiksi
integroiduiksi
järjestelmiksi
ja
ratkaisuiksi.
Wärtsilän
palveluvalikoima
kattaa
kaiken
varaosista
ja
huollosta
suorituskykyperusteisiin
sopimuksiin,
jotka
varmistavat
laitosten
maksimaalisen
elinkaaren
sekä
paremman
hyötysuhteen
ja
suorituskyvyn.
Yhtiö
pyrkii
maksimoimaan
asiakkaidensa
ympäristösuorituskyvyn
ja
taloudellisen
tuloksen
keskittymällä
kestävän
kehityksen
mukaisiin
innovaatioihin
teknologioissa
ja
palveluissa.
Wärtsilän
yli
230
toimipistettä
77
maassa
käsittävä
myynti-
ja
palveluverkosto
tarjoaa
paikallisen
tuen
koko
maailmanlaajuiselle
asiakaskunnalle.
Wärtsilä
toimii
ensisijaisesti
tytäryhtiöiden
ja
strategisten
yhteisyritysten
kautta.
Yhtiön
tuotantomalli
perustuu
kokoonpanoon,
joten
pitkäjänteiset
suhteet
maailmanlaajuiseen
toimittajaverkostoon
ovat
erittäin
tärkeitä.
Wärtsilällä
on
noin
5
500
suoraa
maailmanlaajuista
materiaalitoimittajaa.
Wärtsilän
henkilöstöön
kuuluu
noin
18
300
työntekijää,
jotka
edustavat
128
kansallisuutta.
Rekrytoimalla
ja
pitämällä
yhtiössä
parhaat
mahdolliset
osaajat
Wärtsilällä
on
edellytykset
olla
ensisijainen
yhteistyökumppani
asiakkaille
sekä
kiinnostava
työnantaja
nykyisille
ja
uusille
työntekijöille.
Wärtsilä
on
sitoutunut
harjoittamaan
liiketoimintaansa
vastuullisesti
ja
odottaa
toimittajiensa
ja
liikekumppaneidensa
noudattavan
yhtä
korkeita
juridisia
ja
eettisiä
normeja
ja
toimintatapoja.
STRATEGIA
Strategian
toteutus
vuonna
2024
Strategiamme,
The
Wärtsilä
Way,
pysyi
ennallaan.
Kykymme
luoda
lisäarvoa
perustuu
kahteen
strategiseen
teemaan:
muutos
ja
suorituskyky.
Muutos
viittaa
hiilineutraaliussiirtymästä
syntyvien
houkuttelevien
kasvumahdollisuuksien
hyödyntämiseen
sähköntuotannossa,
säätövoimassa
ja
vihreässä
merenkulussa
sekä
niihin
liittyvissä
palveluissa.
Suorituskyvyn
ytimessä
on
selkeä
suunta
toiminnan
ja
kannattavuuden
parantamiseksi
ja
yhtiön
sitoutuminen
sekä
taloudellisiin
että
kestävän
kehityksen
tavoitteisiin.
Wärtsilän
päämääränä
on
kehittää
kestävää
yhteiskuntaa
teknologia-
ja
palveluinnovaatioiden
avulla,
mikä
on
vahvasti
kytköksissä
muutos-
ja
suorituskykyteemoihin.
Yhtiön
viisi
strategista
painopistealuetta
keskittyvät
asiakasarvoon,
suorituskykyisiin
tiimeihin,
hiilineutraaliuteen,
palveluiden
kasvuun
ja
jatkuvaan
parantamiseen.
Tavoitteet
Kehitys
vuonna
2024
Kehitys
vuonna
2023
Liikevaihdon
orgaaninen
kasvu
5%
9%
7%
Suhteellinen
liiketulos
12%
11,1
6,7
Nettovelkaantumisaste
alle
0,50
-0,31
0,02
Osingonmaksu
vähintään
50%
osakekohtaisesta
tuloksesta
yli
suhdannesyklin
51,6%
73,2%
*Hallituksen
ehdotus
Wärtsilä
etenee
kohti
tavoitettaan
olla
vakaampi,
keskittyneempi
ja
kannattavampi
yhtiö.
Wärtsilä
yksinkertaisti
organisaatio-
ja
raportointirakennettaan
1.1.2024
alkaen.
Yhtiöllä
on
nyt
kaksi
raportointisegmenttiä:
Wärtsilä
Marine
ja
Wärtsilä
Energy.
Wärtsilä
Portfolio
Business
raportoidaan
edelleen
muina
liiketoiminta-
aktiviteetteina.
Toisena
virstanpylväänä
kohti
toiminnan
keskittämistä
Wärtsilä
ilmoitti
joulukuussa,
että
se
on
sopinut
myyvänsä
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
-liiketoiminnan
(ANCS),
joka
on
raportoitu
osana
Portfolio
Business
-liiketoimintaa.
Kaupan
odotetaan
toteutuvan
vuoden
2025
toisen
neljänneksen
aikana
tarvittavat
hyväksynnät
huomioiden.
Vuoden
2023
lopussa
Wärtsilä
ilmoitti
energian
varastointiliiketoiminnan
strategisesta
arvioinnista,
jonka
tavoitteena
on
kiihdyttää
liiketoiminnan
kannattavaa
kasvua
asiakkaita,
työntekijöitä
ja
Wärtsilän
omistaja-arvoa
parhaiten
hyödyttävällä
tavalla.
Arviointi
on
yhä
käynnissä.
Wärtsilä
on
sitoutunut
pitämään
T&K-investointinsa
noin
4
prosentissa
liikevaihdosta.
Wärtsilällä
on
käynnissä
kattava
kestävien
teollisuuden
polttoaineteknologioiden
kehitysohjelma,
jonka
tuloksena
nelitahtimoottorissa
voidaan
jo
nyt
käyttää
nesteytettyä
maakaasua
(LNG),
nestekaasua
(LPG),
metanolia
ja
ammoniakkia.
Yhtiö
lanseerasi
vuonna
2024
merenkulkumarkkinoille
erittäin
vähäpäästöisen
version
jo
ennestään
tehokkaasta
Wärtsilä
25DF
-moottorista.
Kyseessä
on
Wärtsilä
31D:n
jälkeen
toinen
Wärtsilän
monipolttoainemoottori,
joka
on
saatavilla
NextDF-teknologialla.
Vuonna
2023
Wärtsilä
lanseerasi
merenkulkumarkkinoiden
ensimmäisen
kaupallisesti
saatavilla
olevan
ammoniakilla
toimivan
nelitahtimoottoriratkaisun.
Yhtiö
muuntaa
norjalaisen
Eidesvik-varustamon
offshore-
huoltoaluksen
toimimaan
ammoniakilla.
Siitä
tulee
maailman
ensimmäinen
ammoniakkipolttoainetta
käyttävä
liikenteessä
oleva
alus.
Osoituksena
Wärtsilän
laajasta
ratkaisuvalikoimasta
hiilineutraaliussiirtymän
tueksi
yhtiö
toimittaa
kahteen
Scandlines-
varustamon
lauttaan
sähköjärjestelmät,
joilla
lautat
muutetaan
ladattaviksi
hybridialuksiksi.
Tämä
tukee
Scandlinesin
visiota
saavuttaa
nollapäästöisyys
kaikessa
toiminnassaan
vuoteen
2040
mennessä.
LLI
Taloudellinen
katsaus
Vaikka
hiilineutraaliustavoitteeseen
liittyy
vielä
paljon
työtä,
Wärtsilä
tarjoaa
jo
nyt
hiilineutraaliutta
tukevia
ratkaisuja
ja
teknologioita,
jotka
mahdollistavat
kokonaan
uusiutuviin
energianlähteisiin
perustuvat
energiajärjestelmät
ja
polttoainejoustavuuden.
Wärtsilän
moottorivoimalaitoksia
voidaan
jo
nyt
käyttää
pelkästään
synteettisellä
ja
hiilineutraalilla
metaanilla
ja
metanolilla
sekä
vety-/maakaasuseoksilla
25
prosentin
vetypitoisuuteen
asti.
Vuonna
2024
lanseerasimme
ensimmäisenä
maailmassa
suuren
mittakaavan
vetyvalmiin,
100-prosenttisesti
vedyllä
toimivan
moottorivoimalaitoksen.
Palveluiden
arvoportailla
nousemisella
on
tärkeä
rooli
Wärtsilän
strategiassa,
ja
yhtiöllä
on
merkittäviä
kasvumahdollisuuksia
kaikilla
palveluiden
arvoportailla.
Wärtsilä
allekirjoitti
vuoden
aikana
Royal
Caribbean
Groupin
kanssa
viisivuotisen
suorituskykyyn
perustuvan
elinkaarisopimuksen,
joka
kattaa
37
varustamon
risteilyalusta.
Wärtsilä
myös
uusi
käyttö-
ja
huoltopalvelusopimuksensa
QIT
Madagascar
Minerals
S.A:n
kanssa
ja
laajensi
sitä
hiilipäästöjen
vähentämissopimuksella.
Sidosryhmäyhteistyö
on
Wärtsilälle
erittäin
tärkeää,
kun
se
kehittää
teknologioita
markkinoiden
muuttuviin
vaatimuksiin.
Wärtsilä
johtaa
viisivuotista
Wide
&
Intelligent
Sustainable
Energy
(WISE)
-yhteistyöprojektia,
jossa
on
mukana
yli
200
suomalaista
yritystä,
teollisuuden
organisaatiota,
tutkimuslaitosta
ja
yliopistoa.
Data-
analytiikan
ja
tekoälyn
avulla
projektikumppanit
kehittävät
autonomista
ja
päästötöntä
sähköverkkoa
tukemaan
energiamurrosta.
Yhteistyö
vahvistaa
Suomen
energiasektoria
ja
kehittää
sitä
maailman
johtavaksi
energiainnovaatioekosysteemiksi.
Wärtsilä
on
sitoutunut
myös
tukemaan
meriteollisuutta
tarjoamalla
edistyksellisiä
teknologioita
ja
koulutusratkaisuja.
Wärtsilä
on
asettanut
kunnianhimoiset
ilmastotavoitteet.
Yhtiön
tavoitteena
on,
että
vuoteen
2030
mennessä
sen
oma
toiminta
on
hiilineutraalia
ja
tuotetarjooma
on
valmis
hiilettömiä
polttoaineita
varten.
Vuonna
2024
Wärtsilän
painopisteinä
olivat
alhaisen
ja
kohtalaisen
kustannustason
toimenpiteet,
kuten
vihreän
sähkön
ostot,
vähäpäästöisten
ajoneuvojen
käyttöönotto
ja
moottoreiden
T&K-
ja
tehdaskoeajoihin
tarvittavan
käyntiajan
lyhentäminen.
Merenkulku-
ja
energiasektoreilla
käytettävien
moottoreiden
polttoainejoustavuus
on
tärkeä
muutoksen
mahdollistaja,
ja
Wärtsilän
tuotteet
ja
ratkaisut
vastaavat
tiukimpiin
ympäristövaatimuksiin.
Henkilöstön
työturvallisuus
ja
-terveys
on
Wärtsilän
tärkeimpiä
painopisteitä.
Pysyvänä
tavoitteena
on
poissaoloon
johtavien
työtapaturmien
nollataso.
Vuonna
2024
konsernin
kokonaistapaturmataajuus
(TRIF)
oli
2,20
(2,62).
Yksi
Wärtsilän
työturvallisuuskulttuuria
ennakoivasti
rakentavista
toimenpiteistä
on
johdon
turvallisuuskierrokset,
joita
tehtiin
vuonna
2024
27%
enemmän
kuin
vuonna
2023.
Vuonna
2024
turvallisuuspäivä
järjestettiin
kymmenettä
kertaa,
nyt
teemalla
Mind
your
head
eli
”Suojaa
päätäsi”.
Huomion
kohteena
oli
sekä
pään
fyysinen
turvallisuus
että
mielenterveys
ja
hyvinvointi.
Taloudelliset
tavoitteet
ja
toteuma
vuonna
2024
Wärtsilä
julkisti
taloudelliset
tavoitteensa
vuonna
2021
ja
vahvisti
ne
uudelleen
vuonna
2023.
Tavoitteisiin
kuuluu
5
prosentin
orgaaninen
kasvu
vuositasolla
ja
12
prosentin
suhteellinen
liiketulos.
Lisäksi
tavoitteena
on
pitää
nettovelkaantumisaste
alle
0,50:ssä
ja
jakaa
osinkona
vähintään
50%
osakekohtaisesta
tuloksesta
yli
suhdannesyklin.
Orgaanisen
kasvun
tavoite
saavutettiin
vuonna
2024,
ja
liikevaihto
kasvoi
orgaanisesti
9%.
Wärtsilän
liiketulos
oli
716
miljoonaa
euroa
eli
11,1%
liikevaihdosta.
Nettovelkaantumisaste
oli
-0,31.
Hallitus
ehdotti
osingoksi
0,44
euroa
osakkeelta.
VUOSI
2024
Liiketoimintaympäristö
Yleinen
makrotaloudellinen
ympäristö
Vuonna
2024
maailmantalouden
kasvu
pysyi
laskevien
inflaatio-
ja
korkotasojen
tukemana
vakaana
edellisvuoteen
verrattuna.
Maailmankauppa
kasvoi
Kiinan
ja
muiden
Aasian
maiden
viennin
kasvun
sekä
etenkin
Yhdysvaltain
vahvan
kysynnän
ansiosta.
OECD:n
mukaan
globaalin
talouden
näkymät
ovat
edelleen
positiiviset,
mutta
epävarmuus
on
kasvanut.
Näkymiin
liittyy
riskejä
johtuen
kasvaneista
geopoliittisista
jännitteistä,
Yhdysvaltojen
kauppapolitiikan
epävarmuuksista
sekä
kehittyvien
kansantalouksien
kasvavasta
velkataakasta.
Merenkulkumarkkina
Maailmankaupan
volyymikasvu
yhdistettynä
kauppavirroissa
tapahtuneisiin
muutoksiin
lisäsi
merkittävästi
aluskapasiteetin
kysyntää
vuonna
2024.
Venäjän
vastaiset
pakotteet
sekä
Ukrainan
ja
Lähi-idän
sota,
hyökkäykset
aluksia
kohtaan
Punaisellamerellä
ja
Panaman
kanavan
käytettävyysrajoitukset
aiheuttivat
muutoksia
kauppareitteihin.
Keskimääräisten
kuljetusmatkojen
pidentyminen
nosti
kuljetuskustannuksia
ja
aiheutti
viivästyksiä
globaaleihin
toimitusketjuihin.
Investoinnit
uusiin
aluksiin
olivat
selvästi
vuotta
2023
korkeammalla
tasolla
johtuen
aluskapasiteetin
kysynnän
kasvusta,
paineesta
kehittää
toimintaa
kohti
hiilineutraaliutta,
varustamoiden
jatkuneesta
hyvästä
tuloskunnosta,
lautta-,
offshore-,
säiliöalus-
ja
irtolastialussegmenttien
pienestä
tilauskannasta
sekä
yhä
jatkuneesta
aluskannan
uusimisesta.
Tammi
–joulukuussa
tilattiin
yhteensä
2
765
uutta
laivaa,
kun
vastaava
luku
vuonna
2023
oli
1
977
tilausta.
Vaikka
etenkin
Kiina
mutta
myös
Etelä-Korea
ovat
tehneet
toimenpiteitä
telakkakapasiteetin
ja
alustuotannon
lisäämiseksi,
telakkakapasiteetin
käyttöasteet
ovat
korkeita
ja
telakoiden
tilauskirjat
ovat
pitkiä.
Tämä
kertoo
telakoiden
yhä
jatkuvasta
kapasiteettipulasta.
Clarksons
Researchin
mukaan
maailman
telakkakapasiteetti
saavutti
pohjalukeman
vuonna
2020
ja
oli
noin
60%
vuoden
2011
huippulukemista.
Telakkakapasiteetti
on
tällä
hetkellä
huippuun
nähden
noin
70%:n
tasossa
ja
voi
kasvaa
80–85%:iin
vuoteen
2030
mennessä
lähinnä
Kiinan
telakoiden
käyttöön
palauttamisten
ja
laajennusten
myötä.
Merenkulun
hiilineutraaliuteen
tähtäävä
sääntely
on
saanut
varustamot
kasvattamaan
investointejaan
aluksiin,
jotka
pystyvät
käyttämään
vaihtoehtoisia
polttoaineita
tai
voidaan
myöhemmin
muuttaa
vaihtoehtoisille
polttoaineille
sopiviksi
tai
joissa
käytetään
energiaa
säästäviä
teknologioita.
Vuonna
2024
tilattiin
653
uutta
vaihtoehtoisten
polttoaineiden
käyttöön
kykenevää
alusta,
mikä
on
24%
(23)
kaikista
alustilauksista
ja
49%
(43)
aluskapasiteetista.
Risteilysegmentin
markkinatunnelma
pysyi
erittäin
myönteisenä
johtuen
risteilylomien
vahvana
jatkuneesta
kysynnästä.
Kysynnän
vahva
kasvu
ja
sektorin
myönteiset
näkymät
lisäsivät
halukkuutta
uuden
risteilyaluskapasiteetin
tilaamiseen.
Palveluiden
kysyntää
tukivat
vahvana
jatkunut
aktiivisen
aluskapasiteetin
kasvu
sekä
kiinnostus
hyötysuhteen
parantamiseen
määräysten
täyttämiseksi
ja
käyttökustannusten
pienentämiseksi.
Lauttaliikennesegmentin
myönteistä
markkinatunnelmaa
tuki
taloudellisen
toiminnan
yhä
jatkuva,
joskin
hidas
elpyminen
kaikilla
keskeisillä
markkinoilla.
Tämä
yhdessä
alusten
ikääntymisen
ja
Taloudellinen
katsaus
hiilineutraaliuteen
kannustavan
sääntelyn
kanssa
kasvatti
halukkuutta
uuden
aluskapasiteetin
hankkimiseen.
Lauttaoperaattoreiden
kiinnostus
ylläpitää
ja
parantaa
ikääntyvän
kalustonsa
tehokkuutta
tuki
palveluiden
kysyntää.
Offshore-segmentissä
energian
hinnat
tukivat
öljy-
ja
kaasumarkkinoita.
Offshore-kaluston
kysyntä
pysyi
vahvana
etenkin
Etelä-Amerikassa
ja
Aasiassa,
jossa
kalusto
tukee
energianlähteiden
etsintää.
Tästä
syytä
kaluston
päivähinnat
nousivat
uusiin
ennätyslukemiin
ja
tukivat
olemassa
olevan
kaluston
käyttöasteita.
Sopimuksia
uuden
kaluston
rakentamisesta
oli
enemmän
kuin
vuonna
2023,
mutta
yleisesti
ottaen
korkeat
hinnat,
rahoituskustannukset
ja
rahoituksen
saatavuus
sekä
pula
telakkakapasiteetista
jarruttivat
investointihaluja.
Aasian
ja
Euroopan
offshore-tuulivoimamarkkina
sai
tukea
inflaation
ja
korkojen
laskusta,
minkä
seurauksena
projektien
kannattavuus
parani.
Yhdysvalloissa
sen
sijaan
markkinatunnelmaa
heikensi
epävarmuus
sektorin
lähiajan
näkymistä.
Halukkuus
investoida
uusiin
aluksiin
jakautui,
kun
huoltoalusten
kysyntä
pysyi
vahvana
mutta
kokonaisaktiviteetti
hiljeni.
Kaikissa
offshore-sektorin
alasegmenteissä
palvelukysyntää
pitivät
yllä
korkeat
käyttöasteet
ja
päivähinnat
sekä
kiinnostus
kaluston
tehokkuutta
parantaviin
jälkiasennuksiin.
LNG-alussegmentin
markkinatunnelma
pysyi
edellisvuosia
vaisumpana,
koska
aluskapasiteetin
vahva
kasvu
ylitti
selvästi
kysynnän
kasvun.
Tästä
syystä
etupäässä
iäkkäämpien
höyryturbiinikäyttöisten
alusten
käyttöasteet
laskivat.
Kuitenkin
halukkuus
tilata
uutta
aluskapasiteettia
ylitti
selvästi
vuoden
2023
tason.
Tätä
selittää
tarve
hankkia
lisäkapasiteettia
vastaamaan
LNG:n
nesteytyskapasiteetin
kasvua.
Palvelukysyntää
pitivät
yllä
aktiivisen
aluskapasiteetin
kasvu
sekä
jatkuva
kiinnostus
palvelusopimuksiin.
Konttialussegmentissä
markkinatunnelma
oli
myönteinen,
sillä
kauppavolyymit
ja
liikenteen
ohjaaminen
pois
Punaisenmeren
reitiltä
nostivat
aluskapasiteetin
kysynnän
odotettua
korkeammalle.
Vuoteen
2023
verrattuna
halukkuus
investoida
uusiin
aluksiin
kasvoi
selvästi
positiivisen
sentimentin
ja
vanhan
tonniston
korvaustarpeen
tukemana.
Palvelukysyntää
tukivat
aktiivisen
aluskapasiteetin
kasvu,
tuloskasvu
sekä
varustamojen
kiinnostus
jälkiasennuksia
kohtaan.
Kaikkien
mainittujen
alussegmenttien
kasvava
paine
kehittää
toimintaansa
hiilineutraaliksi
tuki
sekä
uusien
alusten
että
palvelujen
kysyntää.
Varustamot
investoivat
uuteen
aluskapasiteettiin,
korvaaviin
aluksiin,
hyötysuhteen
nostoihin
tai
polttoainekonversioihin
ja
kunnossapitoon
ylläpitääkseen
vaatimustenmukaisuutta
ja
kilpailukykyään.
Energiamarkkina
Energiasiirtymä
jatkui,
ja
tuuli-
ja
aurinkovoiman
rakentamisen
odotetaan
kasvavan
uusiin
ennätyksiin
vuosina
2024
ja
2025.
IEA:n
(International
Energy
Agency)
ja
BNEF:n
(Bloomberg
New
Energy
Finance)
arvioiden
mukaan
tuuli-
ja
aurinkovoiman
yhteenlaskettu
kapasiteettilisäys
vuonna
2025
olisi
650:n
ja
800
gigawatin
välillä.
Energiasiirtymän
odotetaan
kiihtyvän
entisestään,
sillä
pääajurina
tuuli-
ja
aurinkovoiman
kapasiteettikasvulle
toimii
taloudellinen
kannattavuus.
Energiasidonnaiseen
makrotalouden
kehitykseen
vaikuttivat
vuonna
2024
kohonneet
geopoliittisen
ympäristön
riskit.
Vuoden
viimeisellä
neljänneksellä
epävarmuus
lisääntyi
johtuen
Yhdysvaltojen
kauppapolitiikan
epävarmuudesta,
sillä
valtaan
nouseva
hallinto
on
ilmaissut
aikeita
ottaa
käyttöön
laajoja
tuontitulleja
tai
korottaa
jo
voimassa
olevia.
Mahdollisten
tullitariffien
suuruuteen
ja
laajuuteen
liittyy
epävarmuutta,
mutta
mahdollista
on,
että
ne
vaikuttaisivat
laajasti
energiamarkkinoihin
niin
Yhdysvalloissa
kuin
kansainvälisesti.
Yhdysvaltain
uuden
presidentinhallinnon
vaikutus
kansainväliseen
energiasiirtymään
jää
todennäköisesti
vähäiseksi.
Vaikka
makrotaloudellinen
ympäristö
on
vaikeuttanut
projektirahoituksen
saantia,
inflaation
ja
korkotason
laskun
odotetaan
lisäävän
investointipäätöksiä
keskipitkällä
ja
pitkällä
aikavälillä.
Hyödykkeiden
hinnat
pysyivät
vuonna
2024
suhteellisen
vakaina
edellisvuosiin
verrattuna.
Maakaasun
maailmanmarkkinahinnat
nousivat
vuoden
jälkipuoliskolla.
Litiumin
hinta
laski
edelleen
edellisvuoden
merkittävän
hinnanlaskun
jälkeenkin.
Moottorivoimalaitoksissa
laitteiden
kysyntä
parani
vuonna
2024
edellisvuoteen
verrattuna,
kun
taas
palveluiden
kysyntä
pysyi
vakaana.
Säätövoimatuotannon
segmentissä
kysynnän
keskeinen
ajuri
oli
edelleen
nopeus
siirtyä
uusiutuvaan
energiaan.
McCoy
Power
Reportin
ja
Wärtsilän
omien
tietojen
mukaan
säätövoimalaitosten
kokonaismarkkina
oli
vuoden
2024
kolmella
ensimmäisellä
neljänneksellä
suurempi
kuin
yhtenäkään
kokonaisena
vuotena
sitä
ennen.
Säätövoiman
kysynnän
ajureiden
odotetaan
kehittyvän
myönteisesti
myös
vuonna
2025.
Perusvoimatuotannon
segmentti
on
edelleen
merkittävä
voimalaitoskysynnän
lähde.
Polttomoottori
on
yhä
tärkeä
perusvoiman
tuottaja
erityisesti
syrjäseuduilla
ja
kohteissa,
joissa
verkkovirran
saatavuus
on
epävarmaa
tai
aikakriittistä.
Perusvoimatuotannon
kysynnän
odotetaan
pysyvän
vakaana.
Energian
varastoinnin
kysyntä
liittyy
läheisesti
energiajärjestelmässä
uusiutuvien
energialähteiden
osuuden
kasvuun,
joka
jatkui
nopeana.
Odotettavissa
on,
että
yleishyödyllisen
akkupohjaisen
energian
varastointimarkkina
jatkaa
vahvaa
volyymikasvuaan
tämän
vuosikymmenen
ajan
ja
sen
jälkeenkin.
Global
Energy
Storage
and
Grids
Pledge
-sopimus
COP29-ilmastokokouksessa
tähtää
siihen,
että
energian
varastointikapasiteettia
olisi
vuoteen
2050
mennessä
yhteensä
1
500
gigawattia.
Taloudellinen
katsaus
0
1 000
2 000
3 000
4 000
5 000
6 000
7 000
2020
2021
2022
2023
2024
MEUR
-2
0
2
4
6
8
10
12
-100
0
100
200
300
400
500
600
700
2020
2021
2022
2023
2024
%
MEUR
Vertailukelpoinen
liiketulos
Liiketulos
Tulos
ennen
veroja
Liiketulos,
%
Tilauskertymä
ja
tilauskanta
Tilauskertymä
kasvoi
14%
8
072
miljoonaan
euroon
(7
070).
Palveluiden
tilauskertymä
kasvoi
8%
3
812
miljoonaan
euroon
(3
519
)
erityisesti
Marinen
kasvun
tukemana
.
Laitteiden
tilauskertymä
kasvoi
20%
4
260
miljoonaan
euroon
(3
550
)
Energyn,
Marinen
ja
Portfolio
Busineksen
tukemana.
Vuoden
lopun
tilauskanta
kasvoi
25%
8
366
miljoonaan
euroon
(6
694).
Liikevaihto
ja
liiketulos
Liikevaihto
kasvoi
7%
6
449
miljoonaan
euroon
(6
015).
Palveluiden
liikevaihto
kasvoi
9%
3
422
miljoonan
euroon
(3
148)
Marinen
ja
Energyn
ja
Portfolio
Busineksen
kasvun
tukemana.
Laitteiden
liikevaihto
kasvoi
6%
3
027
miljoonaan
euroon
(2
867)
Portfolio
Busineksen
ja
Marinen
tukemana.
Energian
varastointiliiketoiminnan
laitetoimitusten
liikevaihto
laski.
Wärtsilän
liikevaihdosta
54%
oli
euromääräistä
ja
32%
Yhdysvaltain
dollareissa.
Loppuosa
liikevaihdosta
jakautui
usean
valuutan
kesken.
Liiketulos
oli
716
miljoonaa
euroa
(402)
eli
11,1%
liikevaihdosta
(6,7).
Vertailukelpoinen
liiketulos
oli
694
miljoonaa
euroa
(497)
eli
10,8%
liikevaihdosta
(8,3).
Vertailukelpoista
liiketulosta
tuki
Energyn,
Portfolio
Busineksen
ja
Marinen
kasvu.
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
olivat
yhteensä
23
miljoonaa
euroa
(-95)
ja
ne
liittyivät
pääasiassa
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
-liiketoimintayksikön
(ANCS)
luokitteluun
myytävänä
olevaksi
omaisuuseräksi
sekä
moottorituotannon
uudelleenjärjestelyyn
Euroopassa.
Vertailukelpoinen
oikaistu
EBITA
oli
712
miljoonaa
euroa
(518)
eli
11,0%
liikevaihdosta
(8,6).
Hankintamenojen
allokointeihin
liittyvät
poistot
olivat
19
miljoonaa
euroa
(20).
Rahoituserät
olivat
yhteensä
-29
miljoonaa
euroa
(-37).
Nettokorot
olivat
yhteensä
7
miljoonaa
euroa
(-14).
Tulos
ennen
veroja
oli
687
miljoonaa
euroa
(364).
Verot
olivat
yhteensä
-180
miljoonaa
euroa
(-95),
mikä
vastaa
26,2
prosentin
efektiivistä
verokantaa
(26,1).
Tilikauden
tulos
oli
507
miljoonaa
euroa
(269).
Laimentamaton
osakekohtainen
tulos
oli
0,85
euroa
(0,44).
Sijoitetun
pääoman
tuotto
(ROI)
oli
23,7%
(13,9)
ja
oman
pääoman
tuotto
(ROE)
21,3%
(12,3).
Konsernin
liikevaihdon
kehitys
Tulos
Taloudellinen
katsaus
66%
66%
66%
61%
65%
48%
48%
40%
45%
45%
44%
45%
0
300
600
900
1 200
1 500
Q1
Q2
Q3
Q4
Q1
Q2
Q3
Q4
Q1
Q2
Q3
Q4
2022
2023
2024
MEUR
%
=
Kiinteäkorkoisten
lainojen
osuus
(sis.
johdannaiset)
Vaihtuvakorkoiset
lainat
Kiinteäkorkoiset
lainat
-0,40
-0,30
-0,20
-0,10
0,00
0,10
0,20
0,30
0,40
0,50
2020
2021
2022
2023
2024
0
20
40
60
80
100
120
140
160
25
26
27
28
29
30
31
32
33
34
35
36+
MEUR
Pitkäaikaisten
lainojen
vuosittaiset
takaisinmaksut
0
150
300
450
600
750
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
MEUR
Rahoitus
ja
rahavirta
Liiketoiminnan
rahavirta
oli
1
208
miljoonaa
euroa
(822).
Myönteinen
kehitys
johtui
parantuneesta
tuloksesta
ja
alhaisemmasta
nettokäyttöpääomasta.
Nettokäyttöpääoma
oli
vuoden
lopussa
-787
miljoonaa
euroa
(-169).
Saatujen
ennakoiden
määrä
oli
898
miljoonaa
euroa
(774).
Wärtsilä
pyrkii
jatkuvasti
varmistamaan
riittävän
likviditeetin
tehokkaalla
kassanhallinnalla
ja
pitämällä
käytettävissään
riittävän
määrän
vahvistettuja
ja
vahvistamattomia
luottolimiittejä.
Jälleenrahoitusriskiä
hallitaan
tasapainoisella
ja
riittävän
pitkällä
lainasalkulla.
Rahavaroja
oli
1
554
miljoonaa
euroa
(819).
Lisäksi
yhtiöllä
oli
4
miljoonaa
euroa
myytävinä
oleviin
omaisuuseriin
liittyviä
rahavaroja
(0).
Vahvistettuja
ja
käyttämättömiä
luottolimiittisopimusohjelmia
oli
644
miljoonaa
euroa
(644).
Wärtsilällä
oli
vuoden
lopussa
korollisia
lainoja
yhteensä
766
miljoonaa
euroa
(858).
Lyhytaikaisia
lainoja,
jotka
erääntyvät
seuraavan
12
kuukauden
sisällä,
oli
yhteensä
142
miljoonaa
euroa.
Pitkäaikaisia
lainoja
oli
yhteensä
624
miljoonaa
euroa.
Lisäksi
yhtiöllä
oli
15
miljoonaa
euroa
myytävinä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvää
korollista
velkaa
(0).
Korollisen
lainapääoman
nettomäärä
oli
-777
miljoonaa
euroa
(35).
Nettovelkaantumisaste
oli
-0,31
(0,02)
ja
omavaraisuusaste
37,4%
(37,0).
Osakekohtainen
oma
pääoma
oli
4,29
euroa
(3,78).
Lainat
Nettovelkaantumisaste
Pitkäaikaisten
lainojen
erääntymisprofiili
Vahvistetut
luottolimiittisopimukset
(kauden
lopussa)
Taloudellinen
katsaus
0
100
200
300
400
2020
2021
2022
2023
2024
MEUR
Yrityshankintoihin
Muut
investoinnit
Poistot
ja
arvonalentumiset
0,0
1,0
2,0
3,0
4,0
5,0
0
50
100
150
200
250
300
2020
2021*
2022
2023
2024
%
MEUR
Tutkimus-
ja
kehitysmenot
Prosenttia
liikevaihdosta
Investoinnit
Aineettomiin
ja
aineellisiin
hyödykkeisiin
liittyvät
investoinnit
olivat
yhteensä
170
miljoonaa
euroa
(148).
Poistot
ja
arvonalentumiset
olivat
yhteensä
131
miljoonaa
euroa
(193)
sisältäen
51
miljoonaa
euroa
(49)
käyttöoikeusomaisuuserien
poistoja.
Vuonna
2025
aineettomiin
ja
aineellisiin
hyödykkeisiin
liittyvien
investointien
odotetaan
olevan
samalla
tasolla
kuin
poistot
ja
arvonalentumiset.
Bruttoinvestoinnit
Innovaatiot,
tutkimus
ja
kehitys
Wärtsilä
on
sitoutunut
tukemaan
meri-
ja
energiateollisuuden
ympäristöjalanjäljen
minimointia.
Investoinnit
tutkimukseen
ja
kehitykseen
ovat
keskeisiä
Wärtsilän
tulevaisuuden
aseman
turvaamiseksi
ja
jatkuvat
markkinoilla
vallitsevasta
epävarmuudesta
huolimatta.
Keskeisiä
tutkimus-
ja
kehitysalueita
ovat
vaihtoehtoisten,
kaupallisesti
elinkelpoisten
ja
puhtaiden
polttoaineiden
käytön
kehittäminen
tulevaisuuden
ratkaisuja
varten
sekä
asiakkaiden
toimintojen
yhdistettävyyden,
tehokkuuden,
kestävyyden
ja
turvallisuuden
parantaminen
digitaalisten
ratkaisujen
käyttöä
lisäämällä.
Tutkimukseen
ja
tuotekehitykseen
liittyvät
kulut
olivat
vuonna
2024
yhteensä
296
miljoonaa
euroa
(258)
eli
4,6%
liikevaihdosta
(4,3).
Helmikuussa
ilmoitimme,
että
Wärtsilä
johtaa
viisivuotista
yhteistyöprojektia,
jossa
on
mukana
yli
200
suomalaista
yritystä,
teollisuuden
organisaatiota,
tutkimuslaitosta
ja
yliopistoa.
Tämän
WISE-projektin
(Wide
&
Intelligent
Sustainable
Energy)
kumppanit
kehittävät
yhdessä
energiamurrosta
tukevaa
autonomista
ja
päästötöntä
sähköverkkoa
tasapainottavaa
energiantuotantoa
hyödyntämällä
data-analytiikkaa
ja
tekoälyä.
Yhteistyö
vahvistaa
Suomen
energiasektoria
ja
kehittää
sitä
maailman
johtavaksi
energiainnovaatioekosysteemiksi.
Maaliskuussa
Wärtsilä
lanseerasi
täysin
integroidun
suuren
kapasiteetin
Quantum2-akkuvarastointijärjestelmän,
joka
on
suunniteltu
ja
optimoitu
suuren
mittakaavan
globaaleihin
energian
varastointijärjestelmiin.
Syyskuussa
Wärtsilä
lanseerasi
turvallisuus-,
kyberturvallisuus-,
energiatiheys-
ja
kestävyysominaisuuksiltaan
uusitun
Quantum3:n.
Molempien
ratkaisujen
korkean
energiatiheyden
ansiosta
järjestelmissä
tarvitaan
vähemmän
yksiköitä.
Molemmissa
ratkaisuissa
hyödynnetään
Wärtsilän
GEMS-alustaa
(Digital
Energy
Management
Platform).
Se
on
digitaalinen
energianhallintajärjestelmää,
joka
selkeyttää
akun
seurantaa,
valvontaa
ja
suorituskyvyn
optimointia
ja
sisältää
turvallisuus-
ja
lämmönhallintajärjestelmät.
Kesäkuussa
Wärtsilä
lanseerasi
ensimmäisenä
maailmassa
suuren
mittakaavan
vetyvalmiin
moottorivoimalaitoksen.
Ratkaisu
voi
tällä
hetkellä
käyttää
maakaasua
ja
siten
tarjota
joustavuutta
ja
säätövoimaa.
Se
voidaan
muuntaa
käyttämään
vetyä,
mikä
takaa
nollapäästöisen
energiantuotannon
pitkälle
tulevaisuuteen.
Konsepti
perustuu
Wärtsilä
31
-moottorialustaan.
Elokuussa
Wärtsilä
ilmoitti
Eidesvikin
kanssa
solmitusta
merkittävästä
sopimuksesta,
joka
koskee
offshore-huoltoaluksen
muuntamista
ammoniakkikäyttöiseksi.
Wärtsilä
toimittaa
alukseen
moottorin,
polttoainekaasun
syöttöjärjestelmän
ja
pakokaasujen
jälkikäsittelyjärjestelmän,
jollaisen
muunnettu
alus
tarvitsee.
Viking
Energy
-aluksesta
tulee
vuonna
2026
maailman
ensimmäinen
ammoniakkipolttoainetta
käyttävä
liikenteessä
oleva
alus.
Lokakuussa
Wärtsilä
julkisti
Wärtsilä
25DF
-monipolttoainemoottorin
innovatiivisen
NextDF-
ominaisuuden,
joka
asettaa
alalle
vertailukohdan
vähentämällä
metaanipäästöjä
alle
2%:iin
polttoaineen
käytöstä
kaikissa
kuormapisteissä.
LNG:tä
pidetään
meriliikenteelle
tärkeänä
siirtymävaiheen
polttoaineena,
kun
perinteisistä
dieselpolttoaineista
siirrytään
tulevaisuuden
hiilineutraaleihin
tai
hiilettömiin
vaihtoehtoihin.
LNG
koostuu
pääosin
metaanista,
ja
kun
sitä
poltetaan
polttoaineena,
siitä
voi
jäädä
hyvin
pieni
määrä
palamatta,
minkä
vuoksi
metaania
pääsee
ilmakehään.
Wärtsilä
on
vuosien
mittaan
kehittänyt
metaanipäästöjen
minimointiin
tähtäävää
moottoriteknologiaa.
Tutkimus
-
ja
kehitysmenot
*
Vertailukauden
2021
luku
on
oikaistu
vastaamaan
tutkimus
-
ja
kehitysmenojen
määritelmän
muutosta.
Strategiset
projektit
Vuonna
2024
Wärtsilä
teki
aktiivista
työtä
liiketoimintoportfolion
eteen
strategian
ja
taloudellisten
tavoitteiden
tukemiseksi.
Lokakuussa
2023
Wärtsilä
ilmoitti
aloittavansa
energian
varastointiliiketoiminnan
strategisen
arvioinnin.
Arvioinnin
tavoitteena
on
tarkastella,
miten
liiketoiminnan
kannattavaa
kasvua
voitaisiin
kiihdyttää
parhaiten
asiakkaita,
työntekijöitä
ja
Wärtsilän
omistaja-arvoa
hyödyttävällä
tavalla.
Arviointi
on
yhä
käynnissä.
Wärtsilä
ei
ole
asettanut
aikataulua
strategisen
arvioinnin
päättymiselle.
Joulukuussa
2024
Wärtsilä
ilmoitti
myyvänsä
Portfolio
Business
-
liiketoiminnan
osana
raportoidun
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
-liiketoimintansa
(ANCS).
Vuonna
2024
ANCS:n
Taloudellinen
katsaus
0
5 000
10 000
15 000
20 000
2020
2021
2022
2023
2024
Henkilöstö
tilikauden
lopussa
Henkilöstö
keskimäärin
Henkilöstö
Suomessa
liikevaihto
oli
lähes
230
miljoonaa
euroa.
Kaupan
odotetaan
toteutuvan
vuoden
2025
toisen
neljänneksen
aikana
tarvittavat
hyväksynnät
huomioiden.
Lähipiiriliiketoimet
Lainat
konsernin
yrityksille
ovat
lyhytaikaisia
ja
vakuudettomia
sekä
korko
on
markkinaehtoinen.
Lisätietoa
esitetään
emoyhtiön
tilinpäätöksen
liitetiedoissa,
liite
18.
Lähipiirilainat
ja
muut
sitoumukset.
Henkilöstö
Wärtsilän
henkilöstömäärä
oli
vuoden
lopussa
18
338
(17
807).
Keskimääräinen
henkilöstömäärä
oli
vuonna
2024
18
110
(17
666).
Wärtsilän
henkilöstöstä
23%
(23)
työskenteli
Suomessa
ja
36%
(37)
muualla
Euroopassa.
Henkilöstöstä
21%
(22)
työskenteli
Aasiassa,
14%
(13)
Amerikassa
ja
5%
(5)
muissa
maissa.
Henkilöstö
Muutokset
ylimmässä
johdossa
Tammikuussa
Wärtsilä
ilmoitti,
että
markkinointi
-
ja
viestintäjohtaja
ja
johtokunnan
jäsen
Saara
Tahvanainen
irtisanoutui
tehtävästään
siirtyäkseen
toisen
työnantajan
palvelukseen
viimeistään
15.
heinäkuuta
2024.
Wärtsilä
aloitti
seuraajan
haun
välittömästi.
Heinäkuussa
Wärtsilä
nimitti
Nora
Steiner
-Forsbergin
(s.
1973,
OTK,
Master
of
European
Law)
lakiasiainjohtajaksi
ja
Wärtsilän
johtokunnan
jäseneksi.
Hän
aloittaa
tehtävässään
viimeistään
1.4.2025.
Kari
Hietanen
jatkaa
johtokunnan
jäsenenä
sekä
yhteiskuntasuhteista
ja
kestävästä
kehityksestä
vastaavana
johta
jana.
Elokuussa
Wärtsilä
nimitti
Anu
Sirkiän
(s.
1974,
BBA,
MBA)
markkinointi
-
ja
viestintäjohtajaksi
sekä
Wärtsilän
johtokunnan
jäseneksi.
Hän
aloitti
tehtävässään
marraskuussa.
Taloudellinen
katsaus
Raportointisegmentit
Wärtsilä
Marine
Tilauskertymä
kasvoi
12%
3
637
miljoonaan
euroon
(3
261).
Palveluiden
tilauskertymä
kasvoi
15%
2
307
miljoonaan
euroon
(2
004)
merivoima-
ja
lauttasegmenttien
kasvun
tukemana.
Laitt
eiden
tilauskertymä
kasvoi
6%
1
329
miljoonaan
euroon
(1
257
)
pääasiassa
risteilyalussegmentin
tukemana.
Vuoden
lopun
tilauskanta
kasvoi
21%
3
409
miljoonaan
euroon
(2
808).
Liikevaihto
kasvoi
9%
3
053
miljoonaan
euroon
(2
800).
Palveluiden
liikevaihto
kasvoi
10%
2
050
miljoonaan
euroon
(1
862)
pääasiassa
offshore-segmentin
tukemana.
Laitteiden
liikevaihto
kasvoi
7%
1
002
miljoonaan
euroon
(938)
kauppa-
alussegmentin
tukemana.
Vertailukelpoinen
liiketulos
oli
360
miljoonaa
euroa
(312)
eli
11,8%
liikevaihdosta
(11,2
).
Vertailukelpoista
liiketulosta
tukivat
palveluiden
kasvanut
volyymi
ja
kasvaneesta
liikevaihdosta
syntynyt
parempi
operatiivinen
vipuvaikutus,
ja
sitä
rasittivat
päästövähennysteknologioiden
kehityksen
tueksi
kasvatetut
T&K-
kustannukset.
Vertailukelpoinen
liiketulosmarginaali
parani
laitteiden
ja
palveluiden
välisen
suotuisan
liikevaihtojakauman
tukemana.
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
olivat
yhteensä
4
miljoonaa
euroa
(-36)
ja
ne
liittyivät
pääasiassa
moottorituotannon
uudelleenjärjestelyyn
Euroopassa.
Wärtsilä
Energy
Tilauskertymä
kasvoi
11%
3
366
miljoonaan
euroon
(3
041).
Palveluiden
tilauskertymä
oli
vakaa
1
291
miljoonaa
euroa
(1
306
).
Vertailukaudelle
osui
muutamia
merkittäviä
uusia
sopimuksia
ja
modernisointiprojekteja.
Laitteiden
tilauskertymä
kasvoi
20%
2
076
miljoonaan
euroon
(1
735
).
Taustalla
olivat
pääasiassa
moottorivoimalaitosliiketoiminnan
parantunut
säätövoimalaitosten
kysyntä
sekä
energian
varastointiliiketoiminnan
tilausten
kasvu.
Vuoden
lopun
tilauskanta
kasvoi
27%
3
413
miljoonaan
euroon
(2
693).
Liikevaihto
kasvoi
3%
2
690
miljoonaan
euroon
(2
610).
Palveluiden
liikevaihto
kasvoi
7%
1
173
miljoonaan
euroon
(1
095)
kasvaneiden
varaosa-
ja
modernisointivolyymien
tukemana.
Laitteiden
liikevaihto
oli
vakaa
1
517
miljoonaa
euroa
(1
515),
kun
moottorivoimalaitosten
myynti
kasvoi
ja
energian
varastointiliiketoiminnan
myynti
pieneni.
Yli
80%
laitteiden
liikevaihdosta
vuonna
2024
oli
laitetoimituksia
(EEQ),
kun
niiden
osuus
vuonna
2022
oli
alle
50%.
Vertailukelpoinen
liiketulos
oli
302
miljoonaa
euroa
(219)
eli
11,2%
liikevaihdosta
(8,4
).
Parannuksen
taustalla
ovat
suuremmat
palveluvolyymit,
siirtyminen
kokonaistoimituksista
(EPC)
laitetoimituksiin
(EEQ)
sekä
parantunut
projektien
toteutuskyky
energian
varastointiliiketoiminnassa.
Vertailukelpoista
liiketulosta
heikensivät
päästövähennysteknologioiden
kehityksen
tueksi
kasvatetut
T&K-kustannukset.
Vertailukelpoinen
liiketulosmarginaali
parani
laitteiden
ja
palveluiden
välisen
suotuisan
liikevaihtojakauman
tukemana.
Muut
liiketoiminnot
Wärtsilä
Portfolio
Business
Wärtsilä
Portfolio
Business
koostuu
liiketoimintayksiköistä,
joita
johdetaan
itsenäisesti.
Tavoitteena
on
nopeuttaa
yksiköiden
tuloksentekokyvyn
kasvua
ja
vapauttaa
niiden
koko
potentiaali
yritysmyyntien
tai
muiden
strategisten
vaihtoehtojen
kautta.
Portfolio
Busineksen
liiketoimintayksiköt
ovat
Automation,
Navigation
&
Control
Systems
(ANCS),
Gas
Solutions,
Marine
Electrical
Systems
ja
Water
&
Waste.
Joulukuussa
2024
Wärtsilä
ilmoitti
sopineensa
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
(ANCS)
-liiketoiminnan
myynnistä
ruotsalaiselle
sijoitusyhtiö
Solix
Group
AB:lle.
Kaupan
odotetaan
toteutuvan
vuoden
2025
toisen
neljänneksen
aikana
tarvittavat
hyväksynnät
huomioiden.
Tilauskertymä
kasvoi
39%
1
069
miljoonaan
euroon
(768)
kaikkien
liiketoimintayksiköiden
hyvän
kehityksen
tukemana.
Palveluiden
tilauskertymä
oli
vakaa
214
miljoonaa
euroa
(209),
ja
laitteiden
tilauskertymä
kasvoi
53%
855
miljoonaan
euroon
(559).
Vuoden
lopun
tilauskanta
kasvoi
30%
1
544
miljoonaan
euroon
(1
192).
Liikevaihto
kasvoi
17%
706
miljoonaan
euroon
(604)
kaikkien
liiketoimintayksiköiden
hyvän
kehityksen
ajamana.
Palveluiden
liikevaihto
kasvoi
4%
198
miljoonaan
euroon
(191),
ja
laitteiden
liikevaihto
kasvoi
23%
508
miljoonaan
euroon
(413).
Vertailukelpoinen
liiketulos
oli
32
miljoonaa
euroa
(-34)
eli
4,5%
liikevaihdosta
(-5,7
).
Parantunut
tulos
on
seurausta
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
(ANCS)
-liiketoimintayksiköiden
hyvästä
kehityksestä.
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
olivat
yhteensä
20
miljoonaa
euroa
(-49),
ja
ne
liittyivät
pääasiassa
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
-liiketoimintayksikön
(ANCS)
luokitteluun
myytävänä
olevaksi
omaisuuseräksi.
Vertailukaudella
vertailukelpoisuuteen
vaikuttaviin
eriin
sisältyi
Portfolio
Busineksen
liikearvon
ja
muiden
pitkäaikaisten
varojen
alaskirjauksia.
Vertailukauden
tulosta
rasitti
Gas
Solutions
-liiketoimintayksikön
merkittävään
yksittäiseen
kokonaistoimitukseen
liittynyt
48
miljoonan
euron
kustannusvaraus.
Taloudellinen
katsaus
Riskit
ja
liiketoiminnan
epävarmuustekijät
Sodat
Ukrainassa
ja
Lähi-idässä
ovat
aiheuttaneet
maailmanlaajuisia
riskejä
eri
hyödykkeiden
kysyntään
ja
tarjontaan.
Pitkittyneet
ja
kasvaneet
geopoliittiset
jännitteet
sekä
kauppapoliittinen
epävarmuus,
jota
on
kärjistänyt
Yhdysvaltojen
marraskuisten
vaalien
tulos,
ovat
lisänneet
riskejä
globaalin
jakautumisen
syvenemiseen
ja
makrotalouden
näkymien
epävarmuutta.
Globaalisti
liiketoimintaan
vaikuttavat
yhä
jatkuvat
inflaatiopaineet,
kauppavirtojen
ja
-volyymien
muutokset,
tiukempi
rahapolitiikka,
Kiinan
taloutta
koskevat
huolet,
lisääntyvä
protektionismi,
voimassa
olevat
ja
suunnitellut
Venäjän
vastaiset
pakotteet
sekä
nousevat
jännitteet
kansainvälisissä
kauppasuhteissa.
Kaikki
nämä
tekijät
lisäävät
globaaliin
talouskasvuun
liittyvää
epävarmuutta.
Minkä
tahansa
edellä
mainitun
tekijän
kärjistyminen
voi
entisestään
lisätä
Wärtsilän
tarjoamien
laitteiden
ja
palveluiden
kysyntään
liittyvää
epävarmuutta.
Lisäksi
geopoliittisen
ympäristön
arvaamattomuus
sekä
mahdolliset
lisäpakotteet
tai
saarrot
muodostavat
riskin
yhtiön
asiakassuhteille
ja
kansainväliselle
liiketoiminnalle.
Datan
käyttö
lisääntyy
merenkulussa
ja
laivanrakennuksessa
sekä
energiamarkkinoilla
nopeasti,
mikä
tarkoittaa,
että
kyberuhat
voivat
aiheuttaa
liiketoiminnalle
erilaisia
taloudellisia
tai
operatiivisia
haittoja
tai
mainehaittoja.
Muutoksilla
sääntely-ympäristöön,
rahoittajien
politiikoihin
tai
markkinatunnelmaan
voi
olla
kielteinen
vaikutus
Wärtsilän
ja
Wärtsilän
asiakkaiden
rahoituksen
saatavuuteen
ja
hintaan.
Tämän
seurauksena
Wärtsilän
tuotteiden
kysyntä
voi
heikentyä.
Merenkulku-
ja
laivanrakennusalaan
kohdistuu
kasvavaa
painetta
vähentää
hiilidioksidipäästöjä,
mikä
on
seurausta
esimerkiksi
EU
Fit
for
55
-ilmastolakipaketista,
IMO:n
uudesta,
entistä
kunnianhimoisemmasta
kasvihuonekaasustrategiasta,
vihreästä
rahoituksesta
sekä
loppuasiakkaiden
omista
kestävyystavoitteista.
Samaan
aikaan
kuljetusmatkat
pidentyvät
kasvaneiden
geopoliittisten
jännitteiden
ja
keskeisillä
merireiteillä
esiintyvien
häiriöiden
seurauksena.
Paineet
hiilidioksidipäästöjen
vähentämiseen
ja
pidentyvät
kuljetusmatkat
voivat
yhdessä
lisätä
varustamoiden
ja
laivaoperaattoreiden
kustannuksia,
joita
ei
pystytä
täysimääräisesti
siirtämään
loppuasiakkaille.
Telakkakapasiteetin
rajallisuus,
kestävien
tulevaisuuden
teknologioiden
kehitykseen
ja
käyttöönottoon
liittyvät
epävarmuustekijät,
hiilineutraaliuteen
liittyvien
kansainvälisten
taloudellisten
kannustimien
epäselvyys
sekä
tarve
ajoittaa
investoinnit
optimaalisesti
taloudellisen
kannattavuuden
ja
päästömääräysten
noudattamisen
suhteen
voivat
vaikuttaa
varustamoiden
ja
laivayhtiöiden
halukkuuteen
investoida
niin
uusiin
kuin
käytössä
oleviin
aluksiin.
Vaarana
on,
että
merenkulussa
ei
saavuteta
tavoiteltuja
päästövähennyksiä.
Varustamoiden
ja
laivaoperaattoreiden
sekä
myös
telakoiden
mahdollisia
kannattavuusriskejä
ovat
ihmisten
matkustushalukkuuden
ja
-mahdollisuuksien
heikentyminen,
pitkäaikaisen
korkean
inflaation
tai
taantuman
heikentämä
tavaroiden
kysyntä
sekä
polttoaine-,
käyttö-
ja
rahoituskustannusten
nousu.
Pahasti
velkaantuneet
varustamot,
operaattorit
tai
telakat
eivät
välttämättä
kestä
mahdollista
riskiä,
joka
voi
aiheutua
odotuksia
hitaammasta
kysynnän
kasvusta,
rahoituskustannusten
kasvusta
tai
luottoluokituksen
laskusta.
Raakaöljyn
pitkän
aikavälin
kysyntäkehitykseen
liittyvä
epävarmuus,
öljyn
hintavaihtelut
sekä
paine
kehittää
toimintaa
kohti
hiilineutraaliutta
pakottavat
isot
öljy-yhtiöt
arvioimaan
uudelleen
sekä
etsintäinvestointejaan
että
operatiivisia
kustannuksiaan.
Tämä
voi
heikentää
offshore-porausyksiköiden
ja
-tukialusten
sekä
niihin
liittyvien
säiliöalusten
tulevaa
kysyntää
ja
investointeja
uuteen
kalustoon
jäännösarvoon
liittyvien
huolien
vuoksi.
Energiamarkkinoita
luonnehtii
vahvasti
siirtymä
uusiutuviin
energianlähteisiin,
esimerkiksi
tuuli-
ja
aurinkovoimaan.
Tämän
muutoksen
nopeus
on
tärkein
tuki
akkuvarastointi-
ja
säätövoimateknologioiden
kasvulle.
Uudet
tekniset
innovaatiot
sekä
polttoaineiden
ja
raaka-aineiden
hinnat
ja
saatavuus
vaikuttavat
Wärtsilän
liiketoimintaan.
Kaasun
hinnan
korkea
taso
ja
vaihtelu
vaikuttavat
suoraan
tuotevalikoimamme
kilpailukykyyn
verrattuna
muihin
teknologioihin,
etenkin
perusvoimatuotannossa.
Samaan
tapaan
energia-
ja
sähkömarkkinoihin
liittyvät
poliittiset
päätökset
vaikuttavat
suoraan
ja
välillisesti
tulevaisuuden
energiakapasiteettiin
ja
tuotantomuotojen
jakaumaan.
Esimerkiksi
energia-
ja
ilmastosääntely
voi
nopeuttaa
tai
hidastaa
energiasiirtymää.
Viime
vuodet
ovat
korostaneet
geopoliittisten
jännitteiden
vaikutusta
energiamarkkinapolitiikkaan
ja
investointipäätöksiin.
Tiettyjen
maiden
toimitusketjujen
keskittyminen
ja
kireä
kilpailutilanne
aiheuttavat
suoria
riskejä
Energy-liiketoiminnalle.
Energiahyödykkeet
ja
energian
toimitusketjut
ovat
olleet
kauppapolitiikan
keskiössä
viime
aikoina,
mistä
aiheutuu
riskejä
kaikille
energiateknologioille.
Vaikka
Yhdysvaltain
kauppapolitiikkaan
liittyvien
mahdollisten
tuontitullien
laajuuteen
ja
mittakaavaan
liittyy
edelleen
epävarmuutta,
niillä
voi
olla
vaikutuksia
erityisesti
Wärtsilän
Energy-liiketoiminnalle
Yhdysvalloissa.
Kilpailu
energiateknologioiden
välillä
ja
sisällä
aiheuttaa
hintapaineita.
Mihin
tahansa
edellä
mainittuun
tekijään
liittyvällä
epävarmuudella
on
taipumus
viivästyttää
investointipäätöksiä.
Konserni
on
vastaajana
eräissä
oikeusjutuissa,
jotka
liittyvät
sen
normaaliin
liiketoimintaan.
Oikeusjutut
koskevat
muun
muassa
sopimus-
ja
muita
vastuita,
työsuhdeasioita,
omaisuusvahinkoja
sekä
sääntelyasioita.
Konserni
saa
ajoittain
erisuuruisia
ja
vaihtelevassa
määrin
perusteltuja
korvausvaatimuksia.
Eräs
saaduista
vaatimuksista
on
erityisen
suuri.
Konsernin
periaatteisiin
kuuluu
varausten
tekeminen
vaatimusten
sekä
oikeudenkäyntien
ja
välimiesmenettelyjen
varalta
silloin,
kun
epäsuotuisa
lopputulos
on
todennäköinen
ja
kulujen
suuruus
voidaan
kohtuullisella
varmuudella
arvioida.
Vuosikertomuksen
Riskit
ja
riskienhallinta
-osio
sisältää
perusteellisemman
kuvauksen
Wärtsilän
riskeistä
ja
riskienhallinnasta.
Taloudellinen
katsaus
Osakkeet
Nasdaq
Helsingissä
31.12.2024
Ulkona
olevien
osakkeiden
määrä
Omien
osakkeiden
määrä
Osakemäärä
yhteensä
Osakevaihto
1-12/2024
WRT1V
589
080
815
2
642
575
591
723
390
217
792
247
1.1.-31.12.2024
Ylin
Alin
Keskikurssi*
Päätöskurssi
Osakekurssi
20,60
12,61
17,42
17,11
*Kaupankäyntimäärillä
painotettu
keskikurssi
Markkina-arvo
31.12.2024
31.12.2023
MEUR
10
124
7
766
Ulkomaalaisomistus
31.12.2024
31.12.2023
%
57,7
52,7
Osakkeet
ja
osakkeenomistajat
Wärtsilän
osakkeita
vaihdettiin
Nasdaq
Helsingissä
vuonna
2024
217
792
247
kappaletta.
Vaihdettujen
osakkeiden
arvo
oli
3
729
miljoonaa
euroa.
Wärtsilän
osakkeilla
käydään
kauppaa
myös
vaihtoehtoisilla
kaupankäyntipaikoilla,
kuten
Turquoise,
BATS,
Chi-X
ja
CBOE
DXE.
Osakkeita
vaihdettiin
näillä
vaihtoehtoisilla
kaupankäyntipaikoilla
yhteensä
98
204
022
kappaletta.
Liputusilmoitukset
Arvopaperimarkkinalain
mukaan
listayhtiön
osakkeenomistajilla
on
velvollisuus
ilmoittaa
omistusosuuksiensa
muutoksista
sekä
Finanssivalvonnalle
että
asianomaiselle
listayhtiölle,
kun
laissa
määritellyt
rajat
saavutetaan,
ylitetään
tai
alitetaan.
Kaikki
Wärtsilän
vuonna
2024
saamat
liputusilmoitukset
löytyvät
oheisesta
taulukosta.
Liputusilmoitukset
Tapahtumapäivä
Osakkeenomistaja
Kynnys
Suora
omistus,
%
Kokonaisomistus,
%
2.1.2024
BlackRock,
Inc.
Yli
5%
4,90%
5,00%
3.1.2024
BlackRock,
Inc.
Alle
5%
Alle
5%
Alle
5%
22.1.2024
BlackRock,
Inc.
Yli
5%
4,97%
5,08%
23.1.2024
BlackRock,
Inc.
Alle
5%
Alle
5%
Alle
5%
26.1.2024
BlackRock,
Inc.
Yli
5%
4,91%
5,01%
29.1.2024
BlackRock,
Inc.
Alle
5%
5,16%
5,26%
1.10.2024
BlackRock,
Inc.
Yli
5%
5,40%
5,49%
17.10.2024
Keskinäinen
työeläkevakuutusyhtiö
Varma
Alle
5%
4,77%
4,77%
Taloudellinen
katsaus
VARSINAISEN
YHTIÖKOKOUKSEN
PÄÄTÖKSET
Wärtsilän
7.3.2024
pidetty
varsinainen
yhtiökokous
vahvisti
vuoden
2023
tilinpäätöksen,
käsitteli
toimielinten
palkitsemisraportin
2023
sekä
myönsi
hallituksen
jäsenille
ja
toimitusjohtajalle
vastuuvapauden
tilivuodelta
2023.
Yhtiökokous
päätti
hallituksen
jäsenmääräksi
kahdeksan.
Hallituksen
jäseniksi
valittiin
Karen
Bomba,
Morten
H.
Engelstoft,
Karin
Falk,
Johan
Forssell,
Tom
Johnstone,
Mats
Rahmström,
Tiina
Tuomela
ja
Mika
Vehviläinen.
Tilintarkastajaksi
vuodelle
2024
valittiin
tilintarkastusyhteisö
PricewaterhouseCoopers
Oy.
Sama
tilintarkastusyhteisö
valittiin
vuoden
2024
kestävyysraportoinnin
varmentajaksi.
Osingonjako
Yhtiökokous
vahvisti
hallituksen
ehdotuksen,
että
osinkoa
maksetaan
0,32
euroa/osake.
Osinko
maksetaan
kahdessa
erässä.
Osingon
ensimmäinen
erä
0,16
euroa/osake
maksettiin
18.3.2024,
ja
toinen
erä
0,16
euroa/osake
maksettiin
18.9.2024.
Valtuutus
omien
osakkeiden
hankkimiseen
Hallitus
valtuutettiin
päättämään
enintään
57
000
000
yhtiön
oman
osakkeen
hankkimisesta.
Hallitus
voi
valtuutuksen
perusteella
päättää
omien
osakkeiden
hankkimisesta
muutoinkin
kuin
osakkeenomistajien
omistamien
osakkeiden
suhteessa.
Hankkimisvaltuutus
on
voimassa
seuraavan
varsinaisen
yhtiökokouksen
päättymiseen
asti,
kuitenkin
enintään
18
kuukautta
yhtiökokouksen
päätöksestä.
Osakeantivaltuutus
Hallitus
valtuutettiin
päättämään
enintään
57
000
000
osakkeen
suuruisesta
osakeannista.
Osakkeita
voidaan
laskea
liikkeelle
maksua
vastaan
tai
maksutta.
Osakkeita
voidaan
laskea
liikkeelle
suunnatulla
annilla
myös
muutoin
kuin
siinä
suhteessa,
jossa
osakkeenomistajalla
on
etuoikeus
hankkia
yhtiön
omia
osakkeita,
jos
siihen
on
yhtiön
kannalta
painava
taloudellinen
syy.
Suunnatusta
osakeannista
voidaan
päättää
yhtiön
pääomarakenteen
kehittämiseksi
tai
yrityskauppojen
tai
liiketoimintajärjestelyjen
rahoittamiseksi
tai
toteuttamiseksi.
Lisäksi
valtuutusta
voidaan
käyttää
osana
yhtiön
kannustinjärjestelmiä
enintään
10
000
000
osakkeeseen
asti,
mikä
vastaa
1,69%
yhtiön
kaikista
osakkeista.
Hallituksen
osakeantivaltuutus
on
voimassa
18
kuukautta
yhtiökokouksen
päätöksestä.
Kannustinjärjestelmiä
koskeva
valtuutus
on
kuitenkin
voimassa
viisi
vuotta
yhtiökokouksen
päätöksestä.
Tämä
valtuutus
kumoaa
varsinaisen
yhtiökokouksen
9.3.2023
antaman
valtuutuksen.
Hallituksen
järjestäytyminen
Hallitus
valitsi
yhtiökokouksen
jälkeen
pitämässään
järjestäytymiskokouksessa
puheenjohtajaksi
Tom
Johnstonen
ja
varapuheenjohtajaksi
Mika
Vehviläisen.
Hallitus
päätti
perustaa
tarkastus-
ja
henkilöstövaliokunnan.
Hallitus
valitsi
keskuudestaan
valiokuntiin
seuraavat
jäsenet:
Tarkastusvaliokunta:
puheenjohtaja
Tiina
Tuomela,
Karen
Bomba,
Morten
H.
Engelstoft
Henkilöstövaliokunta:
puheenjohtaja
Tom
Johnstone,
Karin
Falk,
Mika
Vehviläinen
Taloudellinen
katsaus
WÄRTSILÄN
NÄKYMÄT
Merenkulkuliiketoiminta
Wärtsilä
ennakoi
seuraavien
12
kuukauden
(Q1/2025–Q4/2025)
kysyntäympäristön
olevan
parempi
kuin
vertailukaudella.
Energialiiketoiminta
Wärtsilä
ennakoi
seuraavien
12
kuukauden
(Q1/2025–Q4/2025)
kysyntäympäristön
olevan
parempi
kuin
vertailukaudella.
Wärtsilä
painottaa,
että
nykyiset
merkittävät
ulkoiset
epävarmuustekijät
vaikeuttavat
tulevaisuuden
ennusteiden
tekemistä.
HALLITUKSEN
VOITONJAKOEHDOTUS
Hallitus
ehdottaa
varsinaiselle
yhtiökokoukselle,
että
vuodelta
2024
maksetaan
osinkoa
0,44
euroa/osake.
Emoyhtiön
voitonjakokelpoiset
varat
ovat
1
249
416
973,27
euroa,
josta
tilikauden
voitto
on
363
279
404,71
euroa.
Osinkoon
oikeuttavia
osakkeita
on
589
080
815
kappaletta.
Osinko
maksetaan
kahdessa
erässä.
Ensimmäinen
erä
0,22
euroa
osakkeelta
maksetaan
osakkeenomistajalle,
joka
on
merkitty
osingon
täsmäytyspäivänä
17.3.2025
Euroclear
Finland
Oy:n
pitämään
osakasluetteloon.
Hallituksen
ehdottama
maksupäivä
tälle
erälle
on
24.3.2025.
Osingon
toinen
erä
0,22
euroa
osakkeelta
maksetaan
syyskuussa
2025.
Osingon
toisen
erän
täsmäytyspäivä
on
17.9.2025
ja
se
maksetaan
osakkeenomistajalle,
joka
on
merkitty
osingon
täsmäytyspäivänä
Euroclear
Finland
Oy:n
pitämään
osakasluetteloon.
Hallitus
ehdottaa,
että
toinen
erä
maksetaan
24.9.2025.
0,40
0,43
0,46
0,48
0,48
0,20
0,24
0,26
0,32
0,44
-0,25
0,00
0,25
0,50
0,75
1,00
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
EUR
Osinko
per
osake
Laimentamaton
osakekohtainen
tulos
Osinko
Yhtiökokouksen
8.3.2018
hyväksymä
maksuton
osakeanti
nosti
osakkeiden
kokonaismäärän
591
723
390
osakkeeseen.
Vertailukausien
2011
–2017
luvut
on
oikaistu
vastaamaan
uutta
osakemäärää.
Taloudellinen
katsaus
Kestävyysraportti
Tämän
osan
sisältö:
1.
YLEISET
TIEDOT
1.1.
Wärtsilän
kestävän
kehityksen
lähestymistapa
1.2.
Laatimisperusteet
(ESRS2,
BP-1,
BP-2)
1.3.
Hallintotapa
(ESRS2
GOV-1-5)
1.4.
Strategia,
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
(ESRS2
SBM-1)
1.5.
Sidosryhmävuorovaikutus
(ESRS2
SBM-2)
1.6.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
tulokset
(ESRS2
SBM-3,
E1
SBM-3;
E2
IRO-1;
S2
SBM-3)
1.7.
Kuvaus
olennaisten
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistamis-
ja
arviointiprosesseista
(ESRS2,
IRO-1)
1.8.
Resilienssianalyysi
(E1
IRO-1)
1.9.
Yrityksen
kestävyysraportissa
huomioon
otetut
ESRS-standardien
tiedonantovaatimukset
(ESRS2
IRO-2)
2.
YMPÄRISTÖTIEDOT
2.1.
EU:n
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
mukaiset
tiedot
2.2.
Ilmastonmuutos
(ESRS
E1)
2.3.
Ympäristön
pilaantuminen
(ESRS
E2)
3.
YHTEISKUNNALLISET
TIEDOT
3.1.
Wärtsilän
työsuhteisten
työntekijöiden
yleiset
tiedot
(S1-6)
3.2.
Työterveys
ja
-turvallisuus
(ESRS
S1)
3.3.
Taitojen
ja
uran
kehittäminen
(ESRS
S1)
3.4.
Työterveys
ja
-turvallisuus:
arvoketjun
työntekijät
(ESRS
S2)
1.
YLEISET
TIEDOT
1.1.
Wärtsilän
kestävän
kehityksen
lähestymistapa
Wärtsilän
päämäärän
ja
strategian
ytimessä
on
kestävä
kehitys.
Ne
muodostavat
yhdessä
yhtiön
arvojen,
periaatteiden
ja
kestävän
kehityksen
tavoitteiden
kanssa
rungon
vahvalle
hiilineutraaliuskehitykselle
ja
liiketoiminnan
vastuullisuudelle.
Wärtsilän
kestävän
kehityksen
strategia
rakentuu
kolmen
toisiinsa
läheisesti
liittyvän
pilarin
varaan:
taloudellinen
vastuu,
ympäristövastuu
ja
yhteiskuntavastuu.
Samanaikaisesti
yhtiö
noudattaa
korkeita
eettisiä
ja
työterveys-
ja
työturvallisuusnormeja.
Yhtiö
keskittyy
toiminnassaan
voimakkaasti
merenkulku-
ja
energiamarkkinoiden
päästöjen
vähentämiseen,
jossa
innovatiiviset
ja
tehokkaat
ratkaisut
ovat
keskeinen
osa
pyrkimystä
rakentaa
vähähiilistä
tulevaisuutta.
Wärtsilän
liiketoiminnat
keskittyvät
kehittämään
ja
tarjoamaan
ratkaisuja
ja
palveluja,
jotka
optimoivat
laivastojen
ja
yksittäisten
alusten,
voimalaitosten
ja
kokonaisten
energiajärjestelmien
ympäristösuorituskyvyn
ja
taloudellisuuden.
Tätä
fokusta
tukee
elinkaaritietojen,
analytiikan
ja
tekoälyn
hyödyntäminen.
Wärtsilän
tavoitteena
on
työkulttuuri,
jossa
liiketoimintakäytäntöjen
ytimessä
ovat
eettisyys
ja
lakien
ja
määräysten
noudattaminen.
Wärtsilän
eettisiin
toimintaperiaatteisiin
(Code
of
Conduct)
perehdyttävä
verkkokoulutus
välittää
tietoa
periaatteista
ja
niiden
aihepiireistä
ja
ohjaa
työntekijöitä
tekemään
oikeita
päätöksiä
päivittäisessä
työssään.
Työntekijöiden
on
suoritettava
tämä
pakollinen
koulutus
joka
toinen
vuosi.
Työntekijöiden
on
myös
allekirjoitettava
henkilökohtainen
sitoumus
eettisten
toimintaperiaatteiden
noudattamisesta.
Eettisiin
toimintaperiaatteisiin
sisältyy
muun
muassa
ihmisoikeuksia
ja
työelämän
oikeuksia,
korruption
ja
lahjonnan
ehkäisemistä
ja
kilpailulainsäädäntöä
koskevia
sääntöjä.
Wärtsilällä
on
laaja,
koko
henkilöstölle
pakollinen
koulutusohjelma,
joka
käsittelee
korruption
vastaisia
periaatteita
ja
sovellettavaa
lainsäädäntöä
sekä
keskeisiä
yhtiön
omia
politiikoita
ja
menettelytapoja.
Lisäksi
yhtiöllä
on
kilpailuoikeudellisten
riskien
hallintaan
tarkoitettu
kilpailusääntöohjelma.
1.2.
Laatimisperusteet
(BP-1,
BP-2)
Tämä
kestävyysraportti
on
laadittu
konsernin
lukujen
perusteella
käyttäen
samoja
konsolidointirajoja
kuin
tilinpäätöksessä.
Arvoketjun
tietojen
raportoinnissa
olennaiset
aiheet
käsitellään
Wärtsilän
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
mukaisesti
seuraavalla
tavalla:
◾
Ilmastonmuutos:
kattaa
arvoketjun
alku-
ja
loppupään;
◾
Energia:
kattaa
arvoketjun
loppupään;
◾
Ilman,
veden
ja
maaperän
pilaantuminen:
kattaa
arvoketjun
loppupään;
◾
Huolta
aiheuttavat
aineet:
kattaa
arvoketjun
alku-
ja
loppupään;
◾
Työterveys
ja
-turvallisuus:
kattaa
arvoketjun
alkupään;
ja
◾
Taitojen
ja
uran
kehittäminen:
kattaa
Wärtsilän
oman
toiminnan.
Wärtsilä
ei
ole
käyttänyt
mahdollisuutta
jättää
pois
tietoja,
jotka
liittyvät
henkiseen
omaisuuteen,
taitotietoon
tai
innovaatiotuloksiin,
eikä
mahdollisuutta
jättää
pois
käynnissä
olevaa
kehitystä
tai
neuvoteltavana
olevia
asioita
koskevia
tietoja
direktiivin
2013/34/EU
19
a
artiklan
3
kohdan
ja
29
a
artiklan
3
kohdan
mukaisesti.
Aikahorisontin
poikkeamat:
ilmastonmuutosta
koskevissa
E1.SBM-
3-
ja
E1.IRO-1-tiedoissa,
jotka
liittyvät
Wärtsilän
prosessiin
ilmastonmuutosta
koskevien
riskien
ja
mahdollisuuksien
arvioimiseksi
sekä
yhtiön
strategian
resilienssianalyysiin,
on
käytetty
seuraavia
aikahorisontteja,
jotta
tiedot
olisivat
TCFD:n
(Task
Force
on
Climate-Related
Financial
Disclosures)
suositusten
mukaisia:
lyhyt
aikaväli:
vuosi
2025;
keskipitkä
aikaväli:
vuosi
2030
ja
pitkä
aikaväli:
vuosi
2050.
Mittari,
jossa
käytetään
arvioita
arvoketjun
tiedoista:
Scope
3
kategoria
4,
arvoketjun
alkupään
kuljetukset:
7%
lasketaan
ensisijaisten
tietojen
perusteella,
ts.
polttoaineenkulutus
ja
käytetyn
polttoaineen
kertoimet.
93%
lasketaan
kuljetusketjun
kaikkien
osuuksien
yhteen
lasketun
pituuden
perusteella
käyttäen
ilmoitettujen
ensisijaisten
tietojen
polttoainekertoimia.
Ostetun
toimituslogistiikan
osalta
logistiikkapalvelujen
päästöt
lasketaan
pääasiassa
Global
Logistics
Emissions
Councilin
(GLEC)
kehyksen
avulla.
Se
on
maailmanlaajuisesti
vallitseva
logistiikkapäästöjen
laskenta-
ja
raportointimenetelmä.
Tiedon
laatua
parannetaan
lisäksi
kuljetusajoneuvoista
kerättyjen
ensisijaisten
päästötietojen
Taloudellinen
katsaus
avulla.
Tiedot
kattavat
65%
kaikista
käytetyistä
kuljetusmenoista,
ja
niiden
perusteella
ekstrapoloidaan
loput
tiedot.
Ainoa
määrällinen
mittari,
johon
liittyy
merkittävää
mittausepävarmuutta,
liittyy
scope
3
-päästöihin
kategoriassa
11:
myytyjen
tuotteiden
käytöstä
aiheutuvat
CO2e-päästöt,
jotka
on
laskettu
raportointivuonna
myytyjen
moottoreiden
määrän,
moottoreiden
käyttötuntien,
moottoritehon
ja
kuorman
perusteella,
kerrottuna
asianmukaisilla
päästökertoimilla.
Myytyjen
moottoreiden
päästöt
otettiin
huomioon
suorina
käyttövaiheen
päästöinä.
Estimoinnissa
käytetyt
lähteet
ja
tuloksen
epävarmuus:
Tulevien
scope
3
-päästöjen
kategorian
11
myytyjen
tuotteiden
käyttö
kvantifiointi
sisältää
oletuksia,
ja
myytyjen
tuotteiden
käytöstä
aiheutuvat
todelliset
päästöt
riippuvat
suurelta
osin
vaihtoehtoisten
polttoaineiden
saatavuudesta
ja
Wärtsilän
asiakkaiden
tekemistä
valinnoista.
E1-9-
ja
E2-6-tiedot
jätettiin
raportoimatta
ensimmäiseltä
vuodelta.
Raportti
on
laadittu
ESRS-standardien
ja
Suomen
kirjanpitolain
7
luvun
mukaisesti.
1.3.
Hallintotapa
(ESRS
2,
GOV-1-5)
Hallitus
(GOV-1)
Yhtiön
hallinnosta
ja
sen
toiminnan
asianmukaisesta
järjestämisestä
vastaa
hallitus,
johon
kuuluu
5–10
varsinaista
jäsentä.
Hallituksen
jäsenten
toimikausi
on
yksi
vuosi,
ja
heidät
valitsee
yhtiökokous.
Hallitus
valitsee
keskuudestaan
puheenjohtajan
ja
varapuheenjohtajan.
Hallitus
ohjaa
ja
valvoo
yhtiön
toimintaa
ja
päättää
keskeisistä
politiikoista,
tavoitteista
ja
strategioista.
Vuoden
2024
lopussa
hallituksen
jäsenet
olivat
Tom
Johnstone
(puheenjohtaja),
Mika
Vehviläinen
(varapuheenjohtaja),
Karen
Bomba,
Morten
H.
Engelstoft,
Karin
Falk,
Johan
Forssell,
Mats
Rahmström
ja
Tiina
Tuomela.
Hallituksessa
ei
ole
työsuhteisten
työntekijöiden
tai
muiden
työntekijöiden
edustajaa.
Kukaan
hallituksen
kahdeksasta
jäsenestä
ei
osallistu
liikkeenjohtoon,
ja
heidät
kaikki
arvioitiin
yhtiöstä
riippumattomiksi.
Viisi
hallituksen
jäsentä,
ts.
63%,
arvioitiin
riippumattomiksi
merkittävistä
osakkeenomistajista.
Mahdollisimman
tehokas
hallitustyöskentely
edellyttää
jäseniltä
erinomaista
pätevyyttä
ja
hallituksen
kokoonpanolta
riittävää
monimuotoisuutta.
Hallituksen
jäsenillä
on
laajaa
ja
monipuolista,
Wärtsilän
strategian
kannalta
relevanttia
kokemusta
muun
muassa
merenkulku-
ja
energia-alalta
sekä
investointihyödykkeitä
valmistavista
kansainvälisistä
yrityksistä.
Osakkeenomistajien
nimitystoimikunta
ottaa
hallituskokoonpanoa
koskevaa
ehdotusta
valmistellessaan
huomioon
ehdokkaiden
koulutus-
ja
ammattitaustan
sekä
kansainvälisen
kokemuksen,
jotta
hallituksessa
on
edustettuna
laajalti
eri
alojen
osaamista
ja
koulutusta.
Osakkeenomistajien
nimitystoimikunta
ottaa
myös
huomioon
ehdokkaiden
iän,
sillä
eri-ikäisten
jäsenten
kokemukset
täydentävät
toisiaan.
Wärtsilän
tavoitteena
on,
että
molemmat
sukupuolet
ovat
tasapainoisesti
edustettuna
hallituksessa.
Joulukuussa
2024
Wärtsilän
hallituksen
jäsenistä
kolme
oli
naisia
ja
viisi
miehiä.
Lisäksi
nimitystoimikunnan
tehtävänä
on
hallituksen
monimuotoisuutta
koskevien
periaatteiden
tarkastaminen
ja
tarvittaessa
muuttaminen
sekä
hallituksen
jäsenten
seuraajasuunnittelu.
Hallituksen
tehtävät
ja
vastuut
Hallituksen
käytännön
työssä
noudatettavat
periaatteet
on
vahvistettu
hallituksen
työjärjestyksessä.
Hallitus
hyväksyy
hallituksen
valiokuntien
työjärjestykset,
joissa
määritellään
valiokuntien
keskeiset
tehtävät
ja
toimintaperiaatteet.
Päätösasioiden
lisäksi
hallitukselle
annetaan
sen
kokouksissa
ajankohtaista
tietoa
konsernin
toiminnasta,
taloudellisesta
asemasta
ja
riskeistä.
Hallitus
käsittelee
kaikki
ne
asiat,
joista
se
lain,
muiden
säädösten
ja
yhtiöjärjestyksen
mukaan
nimenomaisesti
vastaa.
Näistä
keskeisimpiä
ovat:
◾
tilinpäätös
ja
osavuosikatsaukset
◾
yhtiökokoukselle
esitettävät
asiat
◾
toimitusjohtajan,
toimitusjohtajan
mahdollisen
sijaisen
ja
johtokunnan
jäsenten
nimittäminen
◾
taloudellisen
valvonnan
järjestäminen.
Hallituksen
tehtävänä
on
myös
käsitellä
sellaiset
asiat,
jotka
ovat
konsernin
toiminnan
laadun
huomioon
ottaen
niin
laajakantoisia,
ettei
niitä
voida
katsoa
konsernin
juoksevaan
hallintoon
kuuluviksi.
Tällaisia
asioita
ovat
esimerkiksi:
◾
konsernin
ja
sen
liiketoiminta-alueiden
pitkän
aikavälin
tavoitteiden
sekä
niiden
toteuttamiseen
tähtäävien
strategioiden
hyväksyminen
◾
ulkoisessa
ympäristössä
tapahtuvien
kehityssuuntausten,
mahdollisuuksien
ja
riskien
seuranta,
mukaan
lukien
niiden
vaikutus
tavoitteisiin
ja
strategiaan
◾
konsernin
vuosittaisen
liiketoimintasuunnitelman
ja
tavoiteasetannan
hyväksyminen
◾
riskienhallinnan
periaatteiden
hyväksyminen
◾
toimitusjohtajan
toiminnan
seuraaminen
ja
arvioiminen
◾
toimitusjohtajan,
toimitusjohtajan
sijaisen
ja
johtokunnan
jäsenten
palkkauksen
ja
eläke-etujen
hyväksyminen
◾
hallintotapaperiaatteiden
hyväksyminen
◾
lakien
ja
määräyksien,
yhtiön
omien
eettisten
toimintaperiaatteiden
sekä
muiden
vakiintuneiden
arvojen
ja
eettisten
periaatteiden
noudattamisen
valvominen
◾
yhtiön
tutkimus-
ja
tuotekehityssuunnitelmien
käsitteleminen
ja
seuraaminen
◾
hallituksen
valiokuntien
nimittäminen
◾
lahjoitusten
myöntäminen
hyväntekeväisyyteen
◾
päättäminen
muista
strategisesti
tai
taloudellisesti
merkittävistä
asioista,
kuten
merkittävistä
investoinneista
tai
yritysostoista
tai
-myynneistä.
Hallitus
asettaa
vuosittain
jäsentensä
keskuudesta
tarkastusvaliokunnan
ja
henkilöstövaliokunnan.
Taloudellinen
katsaus
Tarkastusvaliokunta
Tarkastusvaliokunta
seuraa
tilinpäätös-
ja
kestävyysraportointiprosessia
sekä
sisäisen
valvonnan
ja
tarkastuksen
ja
riskienhallintajärjestelmien
tehokkuutta.
Lisäksi
valiokunta
tarkastaa
kuvauksen
talous-
ja
kestävyysraportointiprosessiin
liittyvien
sisäisen
valvonnan
ja
riskienhallinnan
järjestelmien
pääpiirteistä,
seuraa
lakisääteistä
tilintarkastusta,
arvioi
lakisääteisen
tilintarkastusyhteisön
riippumattomuutta
sekä
valmistelee
päätösehdotuksen
tilintarkastajan
valinnasta.
Tarkastusvaliokunnan
muihin
tehtäviin
lukeutuvat
yhtiön
tilinpäätöksen
laskentaperiaatteiden
arviointi
ja
niihin
tehtyjen
muutosten
hyväksyminen,
yhtiön
osavuosikatsausten
ja
tilinpäätösten
sekä
tilintarkastajan
tarkastusvaliokunnalle
laatimien
raporttien
käsittely,
lakien
ja
määräysten
noudattamisen
varmistamiseen
tarkoitettujen
prosessien
arviointi
sekä
yhtiön
rahoitustilanteen
ja
verotuksen
seuraaminen.
Tarkastusvaliokunta
käsittelee
myös
yhtiön
hallinto-
ja
ohjausjärjestelmästä
annetun
selvityksen
sekä
käsittelee
ja
ratkaisee
muut
hallituksen
mahdollisesti
esiin
nostamat
asiat,
jotka
kuuluvat
tarkastusvaliokunnan
vastuulle.
Lisäksi
tarkastusvaliokunta
seuraa
konsernin
kestävyysraportoinnin
varmentamista.
Yhteiskuntasuhteiden
ja
kestävän
kehityksen
johtaja
ja
varmennuspalveluiden
tarjoajat
informoivat
tarkastusvaliokuntaa
säännöllisesti
kestävyysraportoinnin
edistymisestä
ja
varmentamisesta.
Tarkastusvaliokunnan
puheenjohtaja
esittelee
valiokunnan
ehdotukset
hallitukselle
ja
raportoi
hallitukselle
säännöllisesti
valiokunnan
kokouksista.
Henkilöstövaliokunta
Hallitus
määrittelee
henkilöstövaliokunnan
tehtävät.
Henkilöstövaliokunta
valmistelee
tarpeen
mukaan
toimitusjohtajan,
toimitusjohtajan
mahdollisen
sijaisen
ja
muiden
johtokunnan
jäsenten
nimitysasiat
hallituksen
käsiteltäviksi.
Henkilöstövaliokunta
valmistelee
hallituksen
käsiteltäväksi
myös
toimitusjohtajan
ja
johtokunnan
jäsenten
palkitsemisjärjestelmiä
ja
-periaatteita
sekä
heidän
palkkaustaan
koskevat
esitykset.
Lisäksi
henkilöstövaliokunta
arvioi
organisaation
kehitystarpeita
sekä
yrityskulttuurin
ja
strategian
yhdenmukaisuutta,
valvoo
kykyjohtamisen
prosesseja
ja
strategioita
sekä
arvioi
johtajuuden
kehittämisstrategioita
ja
seuraajasuunnittelua.
Valiokunnan
käyttämät
ulkopuoliset
konsultit
ovat
riippumattomia
yhtiöstä
ja
sen
johdosta.
Johtokunnan
ja
hallituksen
jäsenten
monimuotoisuus
Johtokunnan
ja
hallituksen
jäsenten
sukupuolijakauma
vuonna
2024
Johtokunta
(%)
Hallitus
(%)
Naiset
37,5
37,5
Miehet
62,5
62,5
Johtokunnan
ja
hallituksen
jäsenten
ikäjakauma
vuonna
2024
Johtokunta
(%)
Hallitus
(%)
Alle
30
vuotta
0
0
30–50
12,5
0
Yli
50
vuotta
87,5
100
Johtokunta
(GOV-1)
Vuoden
2024
lopussa
johtokunnan
jäsenet
olivat
Håkan
Agnevall
(toimitusjohtaja),
Arjen
Berends
(talous-
ja
rahoitusjohtaja),
Tamara
de
Gruyter
(Portfolio
Business
-liiketoiminnan
johtaja),
Kari
Hietanen
(yhteiskuntasuhteiden
ja
lakiasioiden
johtaja),
Roger
Holm
(johtaja,
Wärtsilä
Marine),
Anders
Lindberg
(johtaja,
Wärtsilä
Energy),
Teija
Sarajärvi
(henkilöstöjohtaja)
ja
Anu
Sirkiä
(markkinointi-
ja
viestintäjohtaja).
Yhtiön
hallitus
nimittää
johtokunnan
jäsenet
ja
vahvistaa
heidän
palkka-
ja
muut
sopimusehtonsa.
Johtokunnan
puheenjohtajana
toimii
yhtiön
toimitusjohtaja,
ja
kaikki
sen
jäsenet
kuuluvat
ylimpään
johtoon.
Johtokunnassa
ei
ole
työsuhteisten
työntekijöiden
tai
muiden
työntekijöiden
edustajaa.
Johtokunnan
jäsenillä
on
monipuolinen
ja
laaja
kokemus
Wärtsilän
strategiaan
liittyvistä
asioista
sekä
yhtiön
palveluksessa
että
muilta
relevanteilta
aloilla.
Usealla
johtokunnan
jäsenellä
on
yli
20
vuoden
kokemus
Wärtsilän
palveluksessa,
mikä
takaa
johtokunnalle
hyvän
asiantuntemuksen
yhtiön
toimialasta,
tuotteista
ja
toimipaikoista.
Johtokunnan
tehtävät
ja
vastuut
Toimitusjohtaja
Yhtiön
hallitus
nimittää
konsernijohtajan,
joka
on
samalla
yhtiön
toimitusjohtaja.
Toimitusjohtaja
johtaa
konsernin
liiketoimintaa
ja
hallintoa
yhtiöjärjestyksen,
Suomen
osakeyhtiölain
ja
hallituksen
ohjeiden
mukaan.
Toimitusjohtajan
tukena
konsernin
johtamisessa
on
johtokunta.
Johtokunta
Yhtiön
hallitus
nimittää
johtokunnan
jäsenet
ja
vahvistaa
heidän
palkka-
ja
muut
sopimusehtonsa.
Johtokunnan
puheenjohtajana
toimii
yhtiön
toimitusjohtaja.
Johtokunta
käsittelee
konsernille
ja
sen
liiketoiminnoille
strategisesti
merkittävät
asiat
sekä
investoinnit,
tuotepolitiikan,
konsernirakenteen
ja
ohjausjärjestelmät.
Se
myös
valvoo
yhtiön
toimintaa.
Talous
-
ja
rahoitusjohtajan
päävastuita
ovat
konsernin
kirjanpito
ja
taloushallinto,
rahoitustoiminta
(mukaan
lukien
projekti-
ja
asiakasrahoitus),
verotus
ja
prosessien
kehittäminen,
konsernin
suunnittelutoiminnot
ja
sijoittajasuhteet.
Liiketoimintojen
johtajat
vastaavat
kukin
oman
globaalin
liiketoimintansa
myyntivolyymista
ja
kannattavuudesta
apunaan
konsernin
eri
maissa
toimivat
tytäryhtiöt.
Konsernin
yhteiskuntasuhteista
ja
lakiasioista
vastaavan
johtajan
päävastuita
ovat
yhteiskuntasuhteet
ja
lakiasiat,
aineettoman
omaisuuden
hallinta,
kestävä
kehitys,
ympäristöasiat,
työterveys-
ja
työturvallisuusasiat
sekä
turvallisuus,
mukaan
lukien
kyberturvallisuus.
Konsernin
henkilöstöjohtaja
vastaa
henkilöstöjohtamisen
prosesseista.
Konsernin
markkinointi-
ja
viestintäjohtajan
päävastuita
ovat
sisäinen
ja
ulkoinen
viestintä
sekä
brändin
rakentaminen
ja
markkinointi.
Vastuut
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
valvonnasta
(ESRS2,
GOV-1)
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
hallinnasta
vastaavat
hallitus
ja
johtokunta.
Hallitus
vastaa
yhtiön
strategisesta
johtamisesta,
ja
sen
työtä
tukevat
hallituksen
valiokunnat.
Hallituksella
on
vastuu
konsernin
riskiprofiilin
valvonnasta
säännöllisten
katselmusten
avulla.
Se
valvoo
myös
kestävän
kehityksen
agendan
toteutusta
ja
katselmoi
vuosittain
tärkeimmät
siihen
liittyvät
asiat.
Hallitus
asettaa
vuosittain
tarkastusvaliokunnan
ja
henkilöstövaliokunnan.
Johtokunta
katselmoi
tärkeimmät
riskit
ja
niiden
vähentämissuunnitelmat,
antaa
säännöllisesti
ohjeita
ja
määrää
tarvittaessa
prioriteetit
riskienhallinnan
toimenpiteiden
ja
valvontakeinojen
riittävyyden
varmistamiseksi.
Johtokunta
kantaa
myös
kokonaisvastuun
yhtiön
kestävyystuloksista
ja
hyväksyy
ohjaavat
konsernitason
politiikat
ja
toimintasuunnitelmat.
Taloudellinen
katsaus
Liiketoimintojen
ja
globaalien
toimintojen
johtoryhmät
varmistavat
toimenpiteiden
toteutuksen.
Johtokunta
voi
hyödyntää
kunkin
olennaisen
vaikutuksen,
riskin
ja
mahdollisuuden
arvioinnissa
eri
toimintojen
ja
liiketoiminta-alueiden
asiantuntemusta.
Ilmastonmuutokseen,
energiaan
ja
ympäristön
pilaantumiseen
liittyvissä
aiheissa
johtokunta
hankkii
relevantin
asiantuntemuksen
liiketoimintojen
strategiselta
johdolta
ja
teknologiaosastoilta
sekä
riskienhallinnan,
toimitusketjunhallinnan
ja
kestävän
kehityksen
globaaleilta
toiminnoilta.
Työterveys
-
ja
työturvallisuusasioissa
tarvittava
asiantuntemus
saadaan
konsernin
kestävän
kehityksen
toiminnolta
ja
liiketoimintojen
laatu-,
ympäristö-
ja
työterveys-
ja
työturvallisuus-
(QEHS)
organisaatioilta.
Taitojen
ja
uran
kehittämiseen
liittyvissä
asioissa
asiantuntijataho
on
globaali
henkilöstöhallinnon
organisaatio.
Kestävän
kehityksen
hallintotapa
Kestävää
kehitystä
hallinnoivat
hallitus
ja
johtokunta.
Hallitus
valvoo
kestävän
kehityksen
agendan
toteutusta
ja
katselmoi
vuosittain
tärkeimmät
siihen
liittyvät
asiat.
Wärtsilän
johtokunta
kantaa
kokonaisvastuun
kestävyystuloksista
ja
hyväksyy
ohjaavat
konsernitason
politiikat
ja
toimintasuunnitelmat.
Johtokunta
ja
hallitus
arvioivat
Wärtsilän
kestävän
kehityksen
tavoitteita
ja
edistymistä
niiden
suhteen
vähintään
kerran
vuodessa.
Liiketoimintojen
ja
globaalien
toimintojen
johtoryhmät
varmistavat
toimenpiteiden
toteutuksen.
Jokaiselle
tavoitteelle
on
nimetty
omistaja,
joka
laatii
toimintasuunnitelmat,
valvoo
niiden
toteutusta
ja
raportoi
tuloksista.
Johtokunta
kokoontuu
viikoittain
ja
kuukausittain.
Lisäksi
toiminnassa
on
kymmenen
aihealueittain
järjestettyä
työryhmää,
ja
vuosittain
tehdään
neljä
liiketoimintakohtaista
katselmusta
ja
kolme
kunkin
globaalin
toiminnon
katselmusta.
Kestävän
kehityksen
asioita
käsitellään
yhteiskuntasuhteiden
työryhmässä,
jota
tukee
johtokunnan
jäsenistä
yhteiskuntasuhteiden
ja
lakiasioiden
johtaja.
Lisäksi
kestävän
kehityksen
asioita
käsitellään
toimintokohtaisissa
katselmuksissa.
Yhteiskuntasuhteiden
työryhmässä
käsiteltävät
kestävään
kehitykseen
liittyvät
asiat
valmistelee
eri
toimintojen
edustajista
muodostettu
yhteiskuntasuhteiden
ja
kestävän
kehityksen
valiokunta.
Vuonna
2024
valiokunta
kokoontui
kolme
kertaa
ja
yhteiskuntasuhteiden
työryhmä
kaksi
kertaa.
Wärtsilän
kestävän
kehityksen
toiminto
vastaa
johdon
tarvitseman
tiedon
hankkimisesta,
kehittämistarpeiden
tunnistamisesta
ja
kestävän
kehityksen
ohjelmien
koordinoinnista
sekä
toiminnan
ohjeistamisesta.
Toiminto
tekee
läheistä
yhteistyötä
liiketoimintojen,
henkilöstö-,
laki-
ja
Compliance-toimintojen
sekä
keskitetyn
hankintatoiminnon
kanssa.
Lisäksi
toiminto
kerää
ja
kokoaa
yhteen
tytäryhtiöiltä
kestävää
kehitystä
koskevat
tiedot
ja
vastaa
kestävyysraportoinnista.
Riskienhallinnan
kehys
ja
hallintotapa
Wärtsilän
hallitus
on
viime
kädessä
vastuussa
konsernin
yleisen
riskinottohalukkuuden
ja
riskitason
määrittelemisestä
sekä
konsernin
riskiprofiilin
valvonnasta
säännöllisillä
katselmuksilla.
Toimitusjohtaja
ja
johtokunta
vastaavat
yhdessä
periaatteiden
määrittelystä
Wärtsilän
riskitietoiselle
toimintakulttuurille
ja
varmistavat,
että
riskienhallinta
on
juurrutettu
syvälle
kaikkiin
toimintoihin
ja
prosesseihin
ja
käytössä
on
asianmukaiset
työkalut
ja
resurssit.
Johtokunta
arvioi
neljännesvuosittain
konsernin
riskiprofiilia,
eli
tärkeimpiä
riskejä
ja
suunnitelmia
niiden
vähentämiseksi,
antaa
säännöllisesti
ohjeita
ja
asettaa
tarvittaessa
prioriteetteja
riskienhallinnan
toimenpiteiden
ja
valvontakeinojen
riittävyyden
varmistamiseksi.
Wärtsilän
liiketoiminnat
vastaavat
siitä,
että
niiden
toiminta
on
niiden
strategioiden
mukaista
ja
että
operatiiviset
ja
taloudelliset
tavoitteet
saavutetaan.
Liiketoimintojen
ja
niiden
johtoryhmien
vastuulla
on
myös
toteuttaa
jatkuvia
toimenpiteitä
kaikkien
olennaisten
riskien
tunnistamiseksi
ja
vaikutusten
lieventämiseksi.
Tämä
työ
jalkautetaan
organisaatiossa
liiketoimintayksikkötasolle
ja
edelleen
alemmille
tasoille.
Jokainen
liiketoiminta
esittelee
säännöllisesti
riskiprofiilinsa
toimitusjohtajalle,
talousjohtajalle
ja
muulle
johtokunnalle.
Konsernin
riskienhallintatoiminto
on
osa
rahoitustoimintoa
ja
vastaa
yhtiön
riskienhallinnan
kehyksestä,
mukaan
lukien
koko
konsernia
koskevat
politiikat,
raportointiprosessi
ja
liiketoimintojen
sekä
niiden
eri
organisaatioiden
tukeminen
riskienhallinnassa.
Toiminto
johtaa
myös
sisäistä
riskienhallinnan
vertaisryhmää,
joka
yhdessä
liiketoimintojen
edustajien
kanssa
varmistaa
Wärtsilän
riskienhallinnan
yhdenmukaisuuden
ja
jatkuvan
parantamisen
sekä
siihen
liittyvän
tiedon
jakamisen.
Mahdollisuuksien
hallintotapa
Strategiaa
hallinnoivat
hallitus
ja
johtokunta.
Hallitus
katselmoi
strategian
vuosittain
ja
valvoo
sen
toteutusta
kuukausittain.
Johtokunta
kantaa
kokonaisvastuun
konsernin
strategista
ja
sen
toteutuksesta.
Johtokunta
kokoontuu
viikoittain
ja
kuukausittain,
minkä
lisäksi
toiminnassa
on
strategiaa
käsittelevä
työryhmä.
Strategian
toteutusta
seurataan
myös
vuosineljänneksittäin
tehtävissä
liiketoimintakohtaisissa
katselmuksissa
ja
kolmesti
vuodessa
tehtävissä
toimintokohtaisissa
katselmuksissa.
Strategiaa
käsittelevän
työryhmän
työskentelyä
tukee
toimitusjohtaja.
Liiketoimintojen
ja
globaalien
toimintojen
johtoryhmät
varmistavat
kukin
osaltaan
strategian
toteutuksen.
Kaikilla
liiketoiminnoillamme
on
selkeä
tulosvastuu,
joten
päätökset
tehdään
siellä,
missä
asiakasarvokin
luodaan.
Hallituksen
ja
johtokunnan
käsittelemät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
(ESRS2,
GOV-2)
Sekä
johtokunta
että
hallitus
tarkastelevat
osana
päätöksenteon
kokonaisprosessia
päätösten
vaikutuksia,
riskejä
ja
mahdollisuuksia
valvoessaan
yhtiön
strategian
toteutusta,
keskeisten
liiketoimien
toteutusta
sekä
riskienhallinnan
prosessia.
Lisäksi
varsinkin
riskejä
tarkastellaan
yksityiskohtaisesti
due
diligence
-prosessissa,
joka
kuuluu
kaikkiin
merkittäviin
liiketoimiin,
kuten
fuusioihin
ja
yritysostoihin.
Kaikkien
merkittävien
päätösten
yhteydessä
harkitaan
niiden
vaikutuksiin,
riskeihin
ja
mahdollisuuksiin
liittyviä
etuja
ja
haittoja.
Tärkeimpiä
hallituksen
käsittelemiä
asioita
vuonna
2024
olivat
muun
muassa
kestävyysstrategia
sekä
teknologian
ja
markkinoiden
kehitys.
Vuonna
2024
runsaasti
huomiota
saivat
nykyisten
kestävyystavoitteiden,
esimerkiksi
Set
for
30
-ohjelman,
edistymisen
arviointi,
uusien
kestävyystavoitteiden
tarkastelu
sekä
kestävyysraportointidirektiivin
(CSRD)
vaatimusten
täyttäminen.
Keskeisiä
prioriteetteja
olivat
myös
organisaatioon
liittyvät
asiat,
kuten
esimerkiksi
Wärtsilän
eettisiin
toimintaperiaatteet,
henkilöstöprosessit
ja
palkitsemisperiaatteet
sekä
työterveys
ja
-turvallisuus.
Johtokunnan
asialistalla
keskeisiä
asioita
olivat
muun
muassa
työterveys
ja
-turvallisuus,
kestävyysstrategia,
kestävyystavoitteet
ja
niiden
seuranta
sekä
näihin
aiheisiin
liittyvät
riskit.
Kestävyysseikkoihin
liitetyt
johtokunnan
kannustinjärjestelmät
ja
palkitsemispolitiikat
(ESRS2,
GOV-3)
Hallitus
Hallituksen
jäsenet
eivät
kuulu
kannustinjärjestelmien
tai
tulosperusteisen
palkitsemisen
piiriin,
eikä
heillä
ole
Wärtsilän
järjestämää
lisäeläkettä.
Taloudellinen
katsaus
Johtokunta
Hallitus
laatii
ja
hyväksyy
vuosittain
pitkän
aikavälin
kannustinjärjestelmät
(LTI).
Kuhunkin
kannustinjärjestelmään
sisältyy
osakepohjainen
kannustinjärjestelmä
(PSP),
jonka
ansaintajakso
on
kolme
vuotta
ja
jonka
tavoitteena
on
sovittaa
yhteen
osallistujien
ja
Wärtsilän
osakkeenomistajien
edut.
Vuoden
2024
lopussa
Wärtsilällä
oli
käynnissä
kolme
johtokunnan
pitkän
aikavälin
kannustinjärjestelmää,
joihin
sisältyi
kestävyystavoitteita,
aikaväleille
2022–2024,
2023–2025
ja
2024–2026.
Näiden
kannustinjärjestelmien
mittareita
ovat
taloudellinen
lisäarvo
ja
Wärtsilän
hiilineutraaliusstrategiaan
liittyvät
kestävyystavoitteet,
eli
oman
toiminnan
hiilineutraaliustavoite
ja
tuotevalikoiman
valmius
hiilettömien
polttoaineiden
käyttöön.
Henkilöstövaliokunta
arvioi
ja
hallitus
hyväksyy
ohjelman
toteutumisen
asetettuihin
tavoitteisiin
nähden
ennen
kannustinpalkkioiden
maksua.
Palkkio
maksetaan
pian
ansaintajakson
päättymisen
jälkeen,
ja
se
voidaan
maksaa
rahana
ja/tai
osakkeina.
Due
diligence
-prosessin
keskeiset
osatekijät
Kestävyys
raportin
luvut
a)
Due
diligence
-prosessin
sisällyttäminen
hallintotapaan,
strategiaan
ja
liiketoimintamalliin
ESRS
2
GOV-2
:
1.3.
Hallituksen
ja
johtokunnan
käsittelemät
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet;
ESRS
2
GOV-3
:
1.3.
Kestävyysseikkoihin
liitetyt
johtokunnan
kannustinjärjestelmät
ja
palkitsemispolitiikat;
ESRS2
SBM-3,
E1
SBM
-3;
E1
IRO-1;
E2
IRO-1;
S2
SBM
-3
:
1.6.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
tulokset
b)
Vuorovaikutus
vaikutusten
kohteena
olevien
sidosryhmien
kanssa
kaikissa
due
diligence
-prosessin
keskeisissä
vaiheissa
ESRS
2
SBM-2
:
1.5.
Sidosryhmävuorovaikutus;
ESRS
2
IRO-1;
E2
IRO-1
:
1.7.
Kuvaus
olennaisten
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistamis
-
ja
arviointiprosessista;
ESRS
2
MDR-P:
2.2.2.
Ilmastonmuuto
kseen
liittyvät
politiikat;
2.3.1.
Ympäristön
pilaantumiseen
liittyvät
politiikat;
3.2.1
Työterveys
-
ja
työturvallisuuspolitiikka
;
3.3.1
.
Taitojen
ja
uran
kehittämistä
koskeva
politiikka;
3.4.1.
Arvoketjun
työntekijöiden
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskevat
politiikat
c)
Haitallisten
vaikutusten
tunnistaminen
ja
arviointi
ESRS2
SBM-3,
E1
SBM
-3;
E1
IRO-1;
E2
IRO-1;
S2
SBM
-3
:
1.6.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
tulokset
d)
Toimien
toteuttaminen
kyseisten
haitallisten
vaikutusten
torjumiseksi
ESRS
2
MDR-A:
2.2.3.
Ilmastonmuutoksen
hillintään
ja
siihen
sopeutumiseen
liittyvät
toimet
ja
resurssit
;
2.3.2.
Ympäristön
pilaantumiseen
liittyvät
toimet;
3.2.4.
Työterveys
-
ja
työturvallisuustoimet
;
3.3.4.
Taitojen
ja
uran
kehittämistä
koskevat
toimintasuunnitelmat
ja
resurssit;
3.4.4.
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
toimet
ja
resurssit
e)
Kyseisten
toimien
tuloksellisuuden
seuranta
ja
viestintä
ESRS
2
MDR-M:
kunkin
mittarin
jälkeen
;
ESRS
2
MDR-
T:
2.2.4.
Ilmastonmuutokseen
liittyvät
tavoitteet;
3.2.5.
Työturvallisuustavoite
;
3.3.5.
Henkilökohtaisia
kehityssuunnitelmia
koskeva
tavoite;
3.4.5.
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
tavoitteet
Due
diligence
-selvitys
(ESRS
2,
GOV-4)
Vuosien
2022–2024,
2023–2025
ja
2024–2026
pitkän
aikavälin
kannustinjärjestelmät
ovat
osakepohjaisia.
Jos
ansaintajakson
ennalta
määrätty
yhtiön
taloudellisen
lisäarvon
minimitaso
(painoarvo
85%)
ja
hiilineutraaliuteen
liitetyt
kestävyystavoitteet
(painoarvo
15%)
saavutetaan
ja
työssäoloehto
täyttyy,
kannustinohjelman
osallistujat
saavat
palkkiona
yhtiön
osakkeita.
Osakkeiden
lukumäärä
riippuu
tuloksista,
ja
maksimi
on
175%
tavoitetasosta.
Palkitsemiselle
on
asetettu
yläraja
myös
suhteessa
henkilön
peruspalkkaan
palkkion
myöntämispäivänä.
Tavoitetason
saavuttaminen
oikeuttaa
vuosien
2022–2024
kannustinjärjestelmässä
yhteensä
996
716
osakkeeseen,
vuosien
2023–2025
kannustinjärjestelmässä
1
636
801
osakkeeseen
ja
vuosien
2024–2026
kannustinjärjestelmässä
1
086
233
osakkeeseen.
Eräissä
maissa
vastaava
palkkio
maksetaan
paikallisesta
lainsäädännöstä
johtuen
käteisenä.
Osakkeiden
kirjanpidollinen
käypä
arvo
palkitsemispäivänä
on
vuosien
2022–
2024
kannustinjärjestelmässä
9,53
euroa,
vuosien
2023–2025
kannustinjärjestelmässä
7,82
euroa
ja
vuosien
2024–2026
kannustinjärjestelmässä
13,32
euroa.
Taloudellinen
katsaus
Riskienhallinta
ja
sisäinen
valvonta
kestävyysraportoinnin
osalta
(ESRS2,
GOV-5)
Kestävyysraportointia
koskevan
sisäisen
valvonnan
perustana
on
riskien
tunnistaminen
ja
arviointi.
Kestävyysriskiprofiili
muodostuu
ulkoisten
ja
sisäisten
auditointien
tuloksista
sekä
olennaisten
mittareiden
prosessikuvauksista
ja
niihin
liittyvien
riskien
arvioinnista.
Kestävyysraportointia
koskeva
riskien
arviointi
käsittää
kaikki
raportointiprosessin
vaiheet
raportointiohjeiden
ja
-manuaalien
laatimisesta
alkaen
tietojen
keruuseen
ja
laskelmiin
sekä
kestävyysraportin
kokoamiseen
saakka.
Kunkin
prosessivaiheen
riskit
tunnistetaan
ja
asetetaan
tärkeysjärjestykseen
sen
perusteella,
kuinka
ne
vaikuttavat
tietojen
laatuun,
niiden
saannin
oikea-aikaisuuteen
ja
tietojen
olennaisuuteen.
Näin
ollen
niitä
riskejä,
joilla
voi
olla
vaikutusta
olennaisten
tietojen
oikeellisuuteen
ja
saatavuuteen,
tarkastellaan
tarkimmin.
Wärtsilä
on
määritellyt
ja
ottanut
käyttöön
ohjelma-,
aihe-
ja
mittaritason
valvontatoimia.
Valvontaa
on
suoritettava
eri
tasoilla,
jotta
riskejä
pystytään
vähentämään
suoraan
kullakin
eri
tasolla.
Valvontakeinoja
ovat
esimerkiksi
koulutukset,
ohjeistukset,
automaattiset
tarkistuspisteet,
pääsyoikeuksien
hallinta,
tietojen
arvioinnit
ja
laskentaperiaatteiden
dokumentointi.
Olennaisten
tietojen
tarkkuuteen
ja
täydellisyyteen
liittyviä
kriittisiä
riskejä
valvotaan
tehostetusti,
esimerkiksi
tietojen
ristiintarkistuksilla.
Kestävyysraportointia
johtaa
konsernin
kestävän
kehityksen
toiminto.
Ympäristövastuuseen
ja
osin
sosiaaliseen
vastuuseen
liittyvät
tiedot
kootaan
tytäryrityksiltä
verkkopohjaisella
kestävyysraportointijärjestelmällä,
jota
varten
kaikkiin
konsernin
tytäryrityksiin
on
nimetty
tietojen
keruusta
ja
kokoamisesta
vastaava
vastuuhenkilö.
Osa
sosiaalisen
vastuun
tiedoista
kootaan
henkilöstötietojärjestelmistä.
Taloudelliset
tiedot
perustuvat
pääosin
tilintarkastettuun
tilinpäätökseen.
Kestävän
kehityksen
toiminto
kerää,
kokoaa
ja
tarkistaa
kestävyystiedot
ja
vastaa
kestävyysraportin
laatimisesta.
Lisäksi
kestävän
kehityksen
toiminto
seuraa
raportointiprosessin
riskejä
ja
sisäistä
valvontaa
ja
informoi
havainnoista
asianomaista
prosessinomistajaa
tai
tytäryritystä
infopuheluiden,
keskeisiä
tulosindikaattoreita
koskevien
raporttien
tai
palautekeskustelujen
avulla.
Kestävyysraportointia
koskevan
sisäisen
valvontaympäristön
tehokkuuden
varmistamiseksi
omaksuttu
hallintotapa
on
Wärtsilän
yleisten
periaatteiden
mukainen.
Hallituksen
tarkastusvaliokunta
valvoo
talous-
ja
kestävyysraportointiprosesseja
ja
seuraa
konsernin
kestävyysraportoinnin
varmentamista.
Yhteiskuntasuhteiden
ja
kestävän
kehityksen
toiminto
ja
varmennuspalveluiden
tarjoajat
informoivat
tarkastusvaliokuntaa
säännöllisesti
kestävyysraportoinnin
edistymisestä
ja
varmentamisesta.
Lisäksi
tarkastusvaliokunta
arvioi
ja
varmentaa
Wärtsilän
sisäisen
valvonnan
ja
riskienhallinnan
asianmukaisuuden
ja
tehokkuuden.
Sisäinen
tarkastus
avustaa
tarkastusvaliokuntaa
tässä
työssä
tekemällä
vuosisuunnitelmansa
mukaisesti
säännöllisiä
sisäisiä
tarkastuksia
konsernin
liiketoiminnoissa,
tukitoiminnoissa
ja
juridisesti
itsenäisissä
yksiköissä.
Wärtsilän
ylin
johto
seuraa
säännöllisesti
yhtiön
kestävyystuloksia
yleisellä
tasolla.
Johtokunta
katselmoi
säännöllisissä
kokouksissaan
kestävyysraportoinnin
edistymistä,
mukaan
lukien
riskinarviointien
ja
sisäisen
valvonnan
tulokset.
Konsernin
tytäryhtiöiden
toimitusjohtajat
vastaavat
siitä,
että
tytäryhtiön
toiminta
täyttää
konsernin
prosessien
asettamat
vaatimukset,
mukaan
lukien
kestävyysraportoinnin
laatuvaatimukset
ja
määräajat.
1.4.
Strategia,
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
(SBM-1)
Wärtsilän
strategia,
The
Wärtsilä
Way,
pysyi
muuttumattomana.
Yhtiön
kyky
luoda
lisäarvoa
perustuu
kahteen
strategiseen
teemaan:
Muutos
ja
Suorituskyky.
Muutos
viittaa
hiilineutraaliuden
synnyttämiin
kasvumahdollisuuksiin
sähköntuotannossa,
säätövoimassa
ja
vihreämmässä
merenkulussa
sekä
niihin
liittyvissä
palveluissa.
Suorituskyvyn
keskiössä
on
selkeä
näkymä
toiminnan
ja
kannattavuuden
parantamiseen
hyödyntäen
markkinoiden
kasvua
ja
yhtiön
sitoutumista
taloudellisiin
ja
kestävän
kehityksen
tavoitteisiin.
Wärtsilän
päämäärä,
kehittää
kestävää
yhteiskuntaa
teknologia-
ja
palveluinnovaatioiden
avulla,
on
vahvasti
kytköksissä
Muutos-
ja
Suorituskyky-teemoihin.
Yhtiön
viisi
strategista
painopistealuetta
keskittyvät
asiakasarvoon,
suorituskykyisiin
tiimeihin,
hiilineutraaliuteen,
palveluiden
kasvuun
ja
jatkuvaan
parantamiseen.
Merkittävin
Wärtsilän
tuotteisiin
liittyvä
kestävyystavoite
on
hiilettömille
polttoaineille
valmiin
tuotevalikoiman
tarjoaminen
vuoteen
2030
mennessä.
Hiilineutraalien
polttoaineiden
käyttö
on
mahdollista
jo
nyt,
ja
tuotteita
kehitetään
jatkuvasti,
jotta
niitä
voidaan
käyttää
laajalti
esimerkiksi
ammoniakilla
ja
vedyllä
ja
muilla
hiilettömillä
polttoaineilla
vuoteen
2030
mennessä.
Tässä
suhteessa
tärkein
tuoteryhmä
liittyy
energiantuotantoon,
toisin
sanoen
moottorit
ja
niiden
apulaitteet.
Wärtsilä
Marine
on
keskeinen
toimija
merenkulkualan
energiantuotanto-,
propulsio-
ja
elinkaariratkaisuissa.
Yhtiö
kehittää
alansa
johtavia
teknologioita,
joiden
avulla
merenkulkuala
pystyy
siirtymään
uusien
polttoaineiden
käyttöön
ja
kasvihuonekaasujen
kannalta
nettonollapäästöiseen
tulevaisuuteen.
Wärtsilä
tarjoaa
merenkulkualalle
kattavan
tuotevalikoiman,
joka
sisältää
monipolttoainemoottoreita,
polttoainejärjestelmiä,
propulsiojärjestelmiä,
hybridi-
ja
täyssähköalusten
sähköjärjestelmiä,
akselistoratkaisuja,
pakokaasujen
käsittelyratkaisuja,
mukaan
lukien
alusten
hiilen
talteenottojärjestelmät,
sekä
digitaalisia
teknologioita,
kuten
optimointiratkaisuja,
joilla
voidaan
parantaa
alusten
tehokkuutta,
luotettavuutta,
turvallisuutta
ja
ympäristösuorituskykyä
merenkulkualan
edellyttämällä
tavalla.
Lisäksi
Wärtsilä
tarjoaa
kunnossapitopalveluja,
joiden
tukena
on
maailmanlaajuinen
kenttähuollon,
korjaamoiden
sekä
asiantuntija-
ja
varaosakeskusten
verkosto,
sekä
edistyneitä
digitaalisia
kyvykkyyksiä.
Huoltosopimuksilla
pyritään
vastaamaan
asiakkaiden
polttavimpiin
tarpeisiin,
tarjoamalla
esimerkiksi
suorituskykyyn
perustuvia
sopimuksia,
joissa
keskitytään
polttoaineenkulutuksen
ja
päästöjen
minimointiin
sekä
kaluston
luotettavuuden
ja
käyntituntien
maksimointiin.
Wärtsilä
pystyy
parantamaan
nykyisten
alusten
hyötysuhdetta
ja
ympäristösuorituskykyä
monenlaisilla
jälkiasennuspaketeilla,
joita
ovat
esimerkiksi
energiaa
säästävät
laitteet,
maasähkön
käyttö,
hybridiratkaisut,
tehonrajoitusratkaisut
ja
moottoripäivitykset.
Wärtsilä
Decarbonisation
Services
tarjoaa
esimerkiksi
analytiikkapalveluita,
joilla
voidaan
todentaa,
täyttääkö
alus
nykyiset
ympäristömääräykset.
Lisäksi
se
tarjoaa
operointitietoihin
perustuvaa
hiilineutraaliusmallinnusta,
joka
kertoo,
miten
alusta
nyt
operoidaan
ja
millaisia
muutoksia
määräystenmukaisuuden
saavuttaminen
vaatisi.
Wärtsilä
Marine
tarjoaa
ratkaisuja
koko
merenkulkualalle
ja
on
korkealuokkaisten
alussegmenttien
johtava
toimittaja.
Näihin
lukeutuvat
esimerkiksi
matkustaja-alukset,
LNG-säiliöalukset,
erikoisalukset
ja
offshore-projektit.
Wärtsilälle
on
tärkeää
tiivis
yhteys
laivojen
operoijiin
läpi
koko
aluksen
elinkaaren
aina
suunnitteluvaiheista
alkaen,
jolloin
asiakkaalle
voidaan
suositella
optimaalisia
ja
kestävimpiä
teknisiä
ratkaisuja.
Wärtsilä
on
läsnä
rakennus-
ja
integrointivaiheissa,
käyttöönotossa
sekä
läpi
koko
aluksen
käyttövaiheen
huoltosopimusten
ja
jälkiasennusratkaisujen
kautta.
Taloudellinen
katsaus
Yrityksen
valmistus-
ja
kokoonpanomalli
on
pääomakevyt.
Siinä
keskeistä
ovat
pitkäjänteiset
suhteet
kansainväliseen
toimittajaverkostoon,
joka
käsittää
noin
5
500
suoraa
maailmanlaajuista
materiaalitoimittajaa.
Wärtsilä
Energy
tähtää
johtajaksi
muutoksessa
kohti
tulevaisuutta,
jossa
sähkö
tuotetaan
sataprosenttisesti
uusiutuvalla
energialla.
Wärtsilä
tukee
yhteiskuntia
ja
asiakkaita
nopeuttamaan
hiilineutraaliussiirtymäänsä
markkinoiden
johtavilla
uusiutuvaa
sähköntuotantoa
tasapainottavilla
teknologioilla
ja
sähköjärjestelmien
mallinnusosaamisella.
Wärtsilä
Energyn
ratkaisuvalikoimaan
sisältyvät
elinkaari-
ja
hiilineutraaliuspalvelut,
kestäville
polttoaineille
soveltuvat
voimalaitokset
sekä
energian
varastointi-
ja
optimointiteknologia,
mukaan
lukien
GEMS
Digital
Energy
-energianhallintajärjestelmä.
Wärtsilän
tutkimus-
ja
kehitystyön
painopisteenä
ovat
kestävät
polttoaineet,
millä
voidaan
varmistaa
moottoreiden
käytettävyys
pitkälle
tulevaisuuteen,
koska
moottorit
voidaan
muuttaa
käyttämään
uusia
kestäviä
polttoaineita,
kuten
vihreää
vetyä
ja
sen
johdannaisia,
kun
niitä
tulee
saataville.
Wärtsilä
Energyn
elinkaaripalveluiden
tarkoituksena
on
taata
laitosten
käytettävyys,
parantaa
niiden
tehokkuutta
ja
luotettavuutta
sekä
varmistaa
niiden
käytettävyys
ja
optimointimahdollisuudet.
Wärtsilä
Energy
on
toimittanut
79
GW
asennettua
voimalaitoskapasiteettia
ja
yli
130
energian
varastointijärjestelmää
yhteensä
180
maahan
eri
puolilla
maailmaa
.
Energialiiketoiminnassa
Wärtsilän
rooli
käsittää
sekä
laitetoimitukset
(OEM)
että
palvelut.
Tämä
sisältää
moottoreiden
ja
voimaloiden
suunnittelun,
valmistuksen
ja
toimitukset
sekä
varaosahuollon
ja
elinkaaripalvelut.
Keskeisiä
asiakassegmenttejä
ovat
sähkölaitokset,
itsenäiset
voimantuottajat
ja
teollisuusyritykset,
jotka
tuottavat
sähköä
energiamarkkinoille,
suoraan
loppukäyttäjille
tai
omaan
käyttöön.
Energian
varastointiliiketoiminnassa
Wärtsilä
toimii
järjestelmäintegraattorina,
joka
tarjoaa
asiakkaalle
akkuvarastoratkaisut
ja
niihin
liittyvät
elinkaaripalvelut.
Tähän
sisältyvät
akkumoduulien,
muiden
laitteiden
sekä
akunhallinta-
ja
muunninlaitteiden
hankinta
ja
integrointi
Wärtsilän
suunnittelemiin
varastointilaitteisiin,
asennustyöt
ja
laitosten
optimointi.
Energian
varastointiliiketoiminta
Storage
keskittyy
valituilla
kohdemarkkinoillaan
isoihin
akkuvarastoprojekteihin
ja
asiakkaisiin,
jotka
arvostavat
ennen
muuta
turvallisuutta
ja
luotettavuutta.
Wärtsilä
Energyn
ratkaisujen
tyypillisiä
asiakasetuja
ovat
energiantuotannon
luotettavuus,
joustavuusedut
sekä
energiasiirtymän
nopeuttaminen.
Wärtsilän
yli
230
toimipistettä
77
maassa
käsittävä
myynti-
ja
huoltoverkosto
tukee
tehokkaasti
koko
maailmanlaajuista
asiakaskuntaa.
Wärtsilä
toimii
ensisijaisesti
tytäryhtiöidensä
ja
strategisten
yhteisyritysten
kautta.
Wärtsilän
henkilöstöön
kuuluu
noin
18
900
työntekijää,
jotka
edustavat
128:aa
kansallisuutta.
Rekrytoimalla
ja
pitämällä
yhtiössä
parhaat
mahdolliset
osaajat
Wärtsilällä
on
edellytykset
olla
ensisijainen
yhteistyökumppani
asiakkaille
sekä
kiinnostava
työnantaja
nykyisille
ja
uusille
työntekijöille.
Wärtsilä
on
sitoutunut
harjoittamaan
liiketoimintaansa
vastuullisesti
ja
edellyttää
toimittajiensa
ja
yhteistyökumppaneidensa
noudattavan
yhtä
korkeita
juridisia
ja
eettisiä
normeja
ja
toimintatapoja.
Vuonna
2024
Wärtsilän
liikevaihto
oli
6
449
miljoonaa
euroa.
Vuoden
2024
lopussa
Wärtsilällä
oli
18
913
työntekijää.
MEUR
Marine
Energy
Portfolio
Business
Yhteensä
Liikevaihto
3
053
2
690
706
6
449
Markkina-alue
Työsuhteisten
työntekijöiden
henkilömäärä
Koko
maailma
18
913
Eurooppa
11
532
Aasia
4
006
Amerikka
2
514
Muut
861
Laskentaperiaatteet:
Wärtsilän
työsuhteisten
työntekijöiden
tiedot
raportoidaan
henkilömääränä
raportointikauden
lopussa.
Pääasiallinen
tietolähde
on
konsernin
SuccessFactors-henkilöstötietojärjestelmä.
Alle
yhdellä
prosentilla
(vaihtelee
eri
mittareiden
mukaan)
työsuhteisista
työntekijöistä
globaaleihin
HR-prosesseihin
kirjatut
työsuhdetiedot
ovat
puutteellisia.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
Toimitusketjun
hallinta
Toimittajat
ja
yhteistyökumppanit
ovat
tärkeä
ja
kiinteä
osa
Wärtsilän
tuotteiden
ja
palveluiden
kokonaisarvoketjua.
Laajaan
toimittajaverkostoon
kuuluu
lähes
24
000
aktiivista
toimittajaa.
Suurin
osa
yhtiön
keskeisistä
toimittajista
toimii
Euroopassa.
Toimittajien
odotetaan
noudattavan
samoja
korkeatasoisia
juridisia
ja
eettisiä
normeja
sekä
liiketapoja
kuin
Wärtsilä,
ja
yhtiö
myös
toteuttaa
tätä
varmistavia
toimenpiteitä.
Wärtsilä
on
asettanut
lainsäädännön
noudattamiseen,
ympäristönäkökohtiin,
laatuun,
työterveyteen
ja
-turvallisuuteen,
sosiaaliseen
vastuuseen
sekä
kyberturvallisuuteen
liittyviä
velvoittavia
toimittajavaatimuksia.
Vaatimusten
noudattamista
arvioidaan
sekä
uusia
toimittajia
valittaessa
ja
perehdytettäessä
että
jatkuvassa
toimittajien
suorituskyvyn
hallintaprosessissa.
Toimittajille
asetetut
vaatimukset
sisältyvät
vakiotoimitussopimuksiin.
Lisäksi
Wärtsilällä
on
tuote-
ja
palvelukohtaisia
vaatimuksia,
joiden
noudattamista
arvioidaan
osana
edellä
mainittua
jatkuvaa
toimittajien
suorituskyvyn
hallintaprosessia.
Wärtsilä
hyödyntää
toimittaja-arvioinneissa
useita
menetelmiä
ja
työkaluja,
kuten
perinteisiä
kyselytutkimuksia
ja
verkkokyselyjä,
globaaleja
tietokantahakuja,
paikan
päällä
tehtäviä
arviointeja
ja
erilaisia
auditointeja.
Tunnistettujen
riskien
vähentämiseksi
laaditaan
suunnitelmat
yhdessä
toimittajien
kanssa.
Arviointiprosessin
päätteeksi
suoritetaan
toimittajan
luokitus.
Vastuu
nalaisen
kategorian
johtoryhmät
suorittavat
arvioinnin
yhdessä
Wärtsilän
muiden
toimintojen
ja
toimittajien
kanssa.
Fossiilisiin
polttoaineisiin,
kemikaaleihin,
kiistanalaisiin
aseisiin
tai
tupakkaan
liittyvä
toiminta
Wärtsilällä
ei
ole
toimintaa,
joka
liittyy
fossiilisiin
polttoaineisiin,
kemikaalien
tuotantoon,
kiistanalaisiin
aseisiin
tai
tupakkateollisuuteen.
1.5.
Sidosryhmävuorovaikutus
(ESRS2
SBM-2)
Wärtsilän
sidosryhmäsuhteiden
aktiivinen
hoitaminen
on
tärkeää
yhtiön
liiketoiminnan
kehityksen
sekä
tietojen
vaihdon,
kestävien
suhteiden
rakentamisen
ja
kestävän
yhteiskunnan
kehittämisen
kannalta.
Konsernitasolla
Wärtsilän
tärkeimpiä
sidosryhmiä
ovat
asiakkaat,
henkilöstö,
sijoittajat
ja
rahoittajat,
toimittajat,
media
ja
paikallisyhteisöt.
Wärtsilän
tytäryhtiöt
määrittelevät
itse
merkittävimmät
sidosryhmänsä.
Niihin
kuuluvat
edellä
mainittujen
lisäksi
yleensä
mm.
tuotantolaitosten
naapurusto,
oppilaitokset
ja
Taloudellinen
katsaus
viranomaiset.
Wärtsilä
tekee
monipuolista
sidosryhmäyhteistyötä
esimerkiksi
erilaisissa
tapaamisissa
ja
tapahtumissa,
yhteisprojekteissa,
viestintäkanavissa
ja
yhteistyöalustoilla.
Lisäksi
Wärtsilä
osallistuu
jäsenenä
ja
muulla
tavoin
yhtiön
liiketoimintastrategioiden
ja
markkinoiden
kannalta
merkityksellisten
organisaatioiden
toimintaan.
Wärtsilä
osallistuu
useiden
kansainvälisten
ja
kansallisten
järjestöjen
toimintaan
päivittäisen
työskentelyn
ja
hallitus-
ja
työryhmätoiminnan
kautta
sekä
osallistumalla
tapaamisiin,
seminaareihin
ja
konferensseihin.
Säännöllisten
tapaamisten,
tilannekohtaisen
viestinnän,
työpajojen,
yhteisprojektien
ja
sosiaalisen
median
kanavien
lisäksi
Wärtsilän
edustajat
tapaavat
vuosittain
asiakkaita
alan
kansainvälisissä
tapahtumissa,
kansainvälisissä
ja
kansallisissa
seminaareissa,
messuilla
ja
konferensseissa.
Lisäksi
asiakkaiden
käytettävissä
on
asiakaspalautejärjestelmä
ja
palautetta
kerätään
säännöllisesti
asiakastyytyväisyystutkimuksilla
ja
laatukyselyillä.
Työnantajan
ja
henkilöstön
vuorovaikutus
on
Wärtsilässä
hyvin
monimuotoista.
Esimerkkejä
ovat
keskustelut,
eri
viestintäkanavat,
kokoukset
ja
tapahtumat.
Työterveys
-
ja
työturvallisuusasioissa
pääasiallinen
keskustelufoorumi
ovat
paikalliset
työterveys
ja
-turvallisuuskomiteat,
joissa
on
mukana
sekä
yhtiöiden
johdon
että
henkilöstön
edustus.
Jokaisella
Wärtsilän
työntekijällä
on
pääsy
Wärtsilän
WeCare
-raportointijärjestelmään,
joka
on
työterveys-
ja
työturvallisuuspoikkeamien,
läheltä
piti
-tilanteiden,
vaarallisten
olosuhteiden
sekä
negatiivisten
että
positiivisten
turvallisuushavaintojen
raportointiin
konserninlaajuisesti
käytettävä
sovellus.
Järjestelmällä
kerättyä
tietoa
käytetään
paikallisesti
toiminnan
parantamiseen
ja
tarvittaessa
korjaaviin
toimenpiteisiin.
Lisäksi
EHS-henkilöstö
ja
vastuulliset
johdon
edustajat
kokoavat
tiedon
ja
analysoivat
sitä
alue-,
liiketoiminto-
ja
konsernitasolla.
Lisäksi
henkilöstöllä
on
mahdollisuus
ilmaista
mielipiteensä
joka
toinen
vuosi
tehtävässä
konserninlaajuisessa
MyVoice
-kyselyssä
ja
säännöllisesti
toteutettavissa
Pulse-kyselyissä.
MyVoice
-
ja
Pulse-
kyselyt
antavat
tietoa
myös
työntekijöiden
näkemyksistä
ja
tarpeista
liittyen
taitojen
ja
uran
kehittämiseen.
Wärtsilän
eurooppalaisessa
yritysneuvostossa
käsitellään
lisäksi
kysymyksiä,
jotka
koskevat
vähintään
kahta
EU:n
alueella
toimivaa
Wärtsilän
yhtiötä,
sekä
koko
konsernia
koskevia
kysymyksiä.
Wärtsilä
on
säännöllisesti
vuorovaikutuksessa
sijoittajien
ja
rahoittajien
kanssa
roadshow-tapahtumissa
ja
tapaamisissa,
joissa
esitellään
yhtiötä
ja
sen
liiketoimintamallia,
strategiaa
ja
tuloksia.
Wärtsilä
julkaisee
vuosittain
useita
raportteja:
kaksi
osavuosikatsausta,
puolivuosikatsauksen,
tilinpäätöstiedotteen,
vuosikertomuksen
ja
pörssitiedotteita.
Näiden
tarkoituksena
on
antaa
oikeat,
riittävät
ja
ajantasaiset
tiedot
Wärtsilän
liiketoiminnan
kehityksestä,
strategiasta,
markkinoista
ja
taloudellisesta
asemasta.
Wärtsilän
kotisivut
ovat
ajantasaisen
tiedottamisen
pääkanava,
minkä
ansiosta
kaikki
sijoittajat
ovat
tiedon
saannissa
tasavertaisessa
asemassa.
Lisäksi
Wärtsilän
ylin
johto
ja
sijoittajasuhdetiimi
keskustelevat
säännöllisesti
analyytikkojen
ja
sijoittajien
kanssa
ja
järjestävät
heille
suunnattuja
tapahtumia
sekä
kansainvälisesti
että
paikallisesti.
Wärtsilä
pyrkii
tiiviisiin
ja
hyviin
suhteisiin
tärkeimpien
toimittajiensa
kanssa
eri
puolilla
maailmaa.
Taloudellisen
hyödyn
lisäksi
tiivis
vuorovaikutus
toimittajien
kanssa
tukee
tiedon
jakamista,
luo
innovatiivisen
toimintaympäristön
ja
integroi
strategiset
toimittajat
entistä
vahvemmin
yhtiön
arvoketjuun.
Toistuvien
,
vähintään
kolmen
vuoden
välein
suoritettavien
toimittaja-arviointien
lisäksi
Wärtsilä
keskustelee
säännöllisesti
toimittajien
suoriutumisesta,
tarjoaa
tukea
toiminnan
kehittämiseen
ja
järjestää
toimittajapäiviä.
Jos
toimittajavierailulla
tai
-auditoinnissa
ilmenee
työterveyteen
ja
-turvallisuuteen
liittyviä
sääntöjen
noudattamatta
jättämisiä,
toimittajalta
vaaditaan
korjaavia
toimenpiteitä.
Vaikka
toimittajien
tarpeiden
kuuntelemisella
on
tärkeä
merkitys
hedelmälliselle
yhteistyölle,
arvoketjun
työntekijöiden
näkemyksillä
ja
tarpeilla
ei
voi
katsoa
olevan
suoraa
vaikutusta
Wärtsilän
strategiaan
tai
liiketoimintamalliin.
Wärtsilä
ei
katso
strategiansa
tai
liiketoimintamallinsa
vaikuttavan
arvoketjun
työntekijöihin
kohdistuvien
merkittävien
olennaisten
vaikutusten
syntymiseen,
pahenemiseen
tai
lieventämiseen.
Wärtsilä
ylläpitää
aktiivisia
suhteita
ammattimediaan
sekä
yleis-
ja
talousmediaan.
Kestävyystyöhön
liittyviin
aiheisiin
kohdistuu
yleistä
mielenkiintoa.
Wärtsilä
järjestää
median
edustajille
säännöllisesti
mahdollisuuksia
haastatella
yhtiön
asiantuntijoita.
Lisäksi
yhtiön
asiantuntijat
tapaavat
ammattilehdistön
edustajia
messuilla
ja
webinaareissa.
Taloustoimittajien
keskuudessa
tehdään
vuosittain
kyselytutkimus,
ja
neljännesvuosittain
laaditaan
medianäkyvyys-
ja
share
of
voice
-raportit.
Wärtsilän
tavoitteena
on
edistää
hyvinvointia
kaikissa
yhteisöissä,
joissa
sillä
on
toimintaa.
Tämä
tarkoittaa
esimerkiksi
työpaikkojen
luomista,
koulutuksen
tarjoamista
työntekijöille,
yhteistyötä
paikallisten
sidosryhmien
kanssa
ja
paikallisten
kehityshankkeiden
tukemista.
Lisäksi
yhtiö
pitää
yhteyttä
viranomaisiin
esimerkiksi
ympäristö-,
työterveys-
ja
työturvallisuusasioissa,
järjestää
avoimien
ovien
päiviä,
myöntää
tukea
esimerkiksi
paikalliseen
nuoriso-
ja
koulutustoimintaan
ja
viestii
paikallisesti.
Lähestymistapa
sidosryhmävuorovaikutukseen
Sidosryhmävuorovaikutuksen
perustavoite
on
sidosryhmien
tarpeiden
ymmärtäminen
sekä
tehokkaimpien
tapojen
löytäminen
näihin
tarpeisiin
vastaamiseksi.
Wärtsilän
näkemyksen
mukaan
sidosryhmien
tärkeimmät
tarpeet
suhteessa
yhtiön
toimintaan
sekä
yhtiön
lähestymistapa
näihin
tarpeisiin
vastaamiseksi
ovat
seuraavat:
Asiakkaat
:
Sekä
merenkulku-
että
energiamarkkinoiden
asiakkaat
tähtäävät
menestykselliseen
toimintaan,
ja
Wärtsilän
asiakkaiden
menestys
merkitsee
myös
Wärtsilän
omaa
menestymistä.
Tukeakseen
asiakkaidensa
menestymistä
Wärtsilän
on
aidosti
ymmärrettävä
näiden
liiketoimintaa,
ja
tärkeä
osa
tätä
on
asiakkaiden
kuunteleminen
ja
keskustelu
heidän
kanssaan.
Aktiivinen
yhteydenpito
asiakkaisiin
kuuluu
siten
oleellisena
osana
tulokselliseen
strategiaan
ja
liiketoimintamalliin
sekä
kykyyn
muokata
näitä
asiakkaiden
tarpeiden
muuttuessa.
Wärtsilä
on
tunnistanut,
että
sääntelyn
ja
asiakastarpeiden
kehityksen
myötä
asiakkaiden
toiminnan
hiilineutraaliuden
tukemisesta
luotettavilla
ja
tehokkailla
ratkaisuilla
on
tullut
yksi
asiakkaiden
keskeisistä
menestystekijöistä
ja
siten
myös
Wärtsilän
oman
menestymisen
edellytys.
Työntekijät
:
Kestävät
teknologia-
ja
palveluinnovaatiot,
jotka
auttavat
Wärtsilän
asiakkaita
jatkuvasti
parantamaan
suorituskykyään
sekä
ympäristön
että
talouden
kannalta,
vaativat
sitoutunutta
ja
osaavaa
henkilöstöä.
Työntekijöillä
on
ratkaiseva
merkitys
Wärtsilän
suorituskyvylle
ja
pitkäjänteiselle
menestykselle.
Wärtsilä
on
määritellyt
pitkälti
työntekijöiltä
saadun
palautteen
perusteella
yhtiön
henkilöstöstrategian
neljä
pääpilaria,
”People
Priorities”:
Jatkuvan
oppimisen
vaaliminen,
inklusiivisen
työkulttuurin
rakentaminen,
vaikuttavan
johtajuuden
rakentaminen
ja
oikeat
osaajat
oikeissa
tehtävissä
oikeaan
aikaan.
Näiden
tavoitteiden
aktiivinen
tavoittelu
lisää
Wärtsilän
käsityksen
mukaan
yhtiön
kiinnostavuutta
työnantajana
sekä
nykyisille
että
tuleville
työntekijöille
ja
varmistaa
osaltaan,
että
henkilöstöllä
on
tarvittava
ammattitaito
ja
motivaatio.
Wärtsilä
on
sitoutunut
tarjoamaan
työntekijöilleen,
urakoitsijoilleen
ja
muille
kumppaneille
turvallisen
ja
terveellisen
työympäristön
kaikkialla,
jossa
yhtiö
toimii.
Taloudellinen
katsaus
Sijoittajat
ja
rahoittajat
:
Aktiivinen
yhteydenpito
sijoittajiin
ja
rahoittajiin
tuottaa
arvokasta
tietoa
siitä,
miten
he
näkevät
Wärtsilän
strategian
ja
sen
toteutuksen.
Wärtsilä
pyytää
säännöllisesti
palautetta
sijoittajilta
ja
analyytikoilta
tapaamisten
ja
tapahtumien
yhteydessä
saadakseen
paremman
kuvan
heidän
näkemyksistään
ja
mahdollisista
huolenaiheista.
Saadun
palautteen
perusteella
tiedottamista
ja
tiedotusmateriaaleja
pystytään
parantamaan,
jotta
niistä
välittyy
hyvä
ymmärrys
Wärtsilän
strategiasta.
Toteutettuja
toimenpiteitä
ovat
esimerkiksi
Wärtsilän
tapahtumien
avaaminen
kaikille
sijoittajille
ja
keskeisten
viestien
sekä
kysymysten
ja
vastausten
julkaiseminen
yhtiön
kotisivuilla.
Toimittajat
:
Jatkuva
toimittajayhteistyö
varmistaa,
että
Wärtsilällä
on
ajantasainen
tieto
varsinkin
tärkeimpien
toimittajien
tuotteiden
ja
palveluiden
suorituskyvystä
yhtiön
vaatimuksiin
nähden.
Yhteistyön
kautta
saadaan
tarkka
ymmärrys
esimerkiksi
toimittajien
teknisistä
mahdollisuuksista,
kapasiteettirajoituksista
sekä
kuhunkin
toimitusketjuun
mahdollisesti
liittyvistä
riskeistä.
Wärtsilä
tekee
aktiivista
yhteistyötä
toimittajien
kanssa
ja
pyrkii
mahdollisuuksien
mukaan
tukemaan
heitä
sekä
samalla
tunnistamaan
riskit,
joita
yhteistyö
ei
mahdollisesti
riittävässä
määrin
vähennä.
Wärtsilä
voi
tällöin
harkita
muita
vaihtoehtoja,
joilla
riskejä
voidaan
ehkäistä,
esimerkiksi
toimittajakunnan
monipuolistamista.
Tämä
on
jatkuva
prosessi,
jossa
päätökset
tehdään
aina
tapauskohtaisesti.
Media
:
Aktiivinen
mediayhteistyö
tarjoaa
Wärtsilälle
arvokkaan
viestintäkanavan,
jonka
kautta
voidaan
kertoa
yhtiön
tarkoituksesta,
strategiasta
ja
lähestymistavoista
strategisten
tavoitteiden
saavuttamiseksi.
Samalla
saadaan
palautetta
siitä,
miten
suuri
yleisö
näkee
Wärtsilän
toiminnan.
Jos
Wärtsilä
joutuu
kielteisen
julkisuuden
kohteeksi,
median
kautta
voidaan
oikaista
väärinkäsityksiä
tai
sen
kautta
saatu
kielteinen
palaute
voidaan
ottaa
huomioon
strategian
tai
liiketoimintamallin
jatkokehityksessä.
Paikallisyhteisöt
:
Vastaavasti
aktiivinen
yhteydenpito
paikallisyhteisöjen
edustajiin
tuottaa
Wärtsilälle
tietoa
siitä,
mitä
mieltä
he
ovat
yhtiön
liiketoiminnasta.
Jos
ilmenee,
että
Wärtsilän
toiminnassa
on
paikallisten
mielestä
parantamisen
varaa,
näin
saadaan
arvokasta
tietoa
toiminnan
kehittämismahdollisuuksista
ja
vahvistetaan
siten
yhtiön
sosiaalista
toimilupaa.
Tämä
paitsi
varmistaa
paikallisten
sääntelyvaatimusten
täyttymistä,
myöskin
parantaa
Wärtsilän
mainetta,
millä
on
merkitystä
esimerkiksi
paikallisissa
rekrytoinneissa.
Wärtsilän
johtokuntaa
ja
hallitusta
informoidaan
eri
tavoin
vaikutusten
kohteena
olevien
sidosryhmien
kestävyysvaikutuksiin
liittyvistä
näkemyksistä
ja
tarpeista.
Hallitus
saa
tietoa
kaikista
relevanteista
aiheista
pääasiassa
johtokunnalta.
Johtokunta
tapaa
säännöllisesti
avainasiakkaita
ja
keskustelee
asiakassuhteesta
kokonaisvaltaisesti.
Kestävyysaiheet
kuuluvat
lähes
aina
näiden
keskustelujen
asialistalle.
Liiketoimintojen
myyntiorganisaatiot
informoivat
johtokuntaa
liiketoimintojen
johtoryhmien
välityksellä
muiden
asiakkaiden
näkemyksistä
ja
tarpeista.
Johtoryhmien
johtajat
kuuluvat
itse
myös
johtokuntaan.
Tapaamisissa
keskustellaan
usein
etenkin
asiakkaiden
hiilineutraaliustoimenpiteistä
ja
Wärtsilän
mahdollisuuksista
tukea
niitä,
mutta
asialistalla
on
monesti
myös
muita
kestävyysaiheita.
Wärtsilän
työntekijöiden
näkemyksistä
ja
tarpeista
kerätään
tietoa
konserninlaajuisesti
joka
toinen
vuosi
toteutettavalla
MyVoice-
henkilöstökyselyllä,
johon
sisältyy
myös
kestävyysasioita.
Tiheämmin,
yleensä
puolen
vuoden
välein,
toteutetaan
lisäksi
Pulse-kyselyjä,
joilla
kerätään
tietoa
tarkemmin
rajattuja
aiheita
koskevista
työntekijöiden
näkemyksistä
ja
tarpeista.
Tulokset
kootaan
ja
analysoidaan,
ja
henkilöstöjohtaja
esittelee
ne
johtokunnalle.
Johtokunta
hyödyntää
tietoja
tehdessään
esimerkiksi
työolosuhteita,
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
ja
työhyvinvointia
koskevia
strategisia
päätöksiä.
Lisäksi
kolmesta
hallituksen
jäsenestä
koostuva
hallituksen
henkilöstövaliokunta
arvioi
organisaation
kehitystarpeita
sekä
yrityskulttuurin
ja
strategian
yhdenmukaisuutta,
valvoo
kykyjohtamisen
prosesseja
ja
strategioita
sekä
arvioi
johtajuuden
kehittämisstrategioita
ja
seuraajasuunnittelua.
Henkilöstövaliokunnan
kokouksiin
kutsutaan
tarvittaessa
tapauskohtaisesti
asianmukaisia
konsernijohdon
edustajia.
Sijoittajasuhdetoiminto
toimittaa
johtokunnalle
kahdesti
vuosineljänneksen
aikana
sijoittajasuhderaportin,
joka
on
yhteenveto
sijoittajien
näkemyksistä.
Johtokunnalle
raportoidaan
myös
viipymättä
tärkeiltä
sijoittajilta
saadut
kommentit.
Lisäksi
johtokunnan
jäsenet
tapaavat
sijoittajia
ja
osallistuvat
aktiivisesti
sijoittaja-
ja
rahoittajatapahtumiin
pitämällä
esityksiä
ja
kertomalla
Wärtsilän
näkemyksiä
esimerkiksi
kestävyysasioista.
Tietoa
toimittajien
näkemyksistä
ja
tarpeista,
myös
kestävyyteen
liittyen,
kootaan
pääasiassa
jatkuvilla
toimittaja-arvioinneilla
ja
-auditoinneilla
sekä
muiden
säännöllisten
keskustelujen
yhteydessä
ja
toimittajapäivien
yhteydessä.
Toimitusketjun
hallintatoiminto
raportoi
keskeisimmät
asiat
johtokunnalle.
On
myös
syytä
mainita,
että
asiakkaan
ja
toimittajan
välisessä
suhteessa
selvästi
suurimman
osan
vaatimuksista
asettaa
asiakas
eli
tässä
tapauksessa
Wärtsilä.
Mahdollisia
toimittajan
vaatimuksia
luonnollisesti
käsitellään
myös
yhteisissä
keskusteluissa.
Johtokunta
huomioi
median
näkemykset
ja
tarpeet
markkinointi-
ja
viestintätoiminnon
ja
johtokuntaan
kuuluvan
viestintäjohtajan
kokoaman
ja
jakaman
informaation
kautta.
Sekä
johtokunnan
että
hallituksen
jäsenet
luonnollisesti
seuraavat
itsekin
relevantteja
medioita,
joissa
Wärtsilä
hyvin
usein
tulee
esille
kestävän
kehityksen
teemoja
käsiteltäessä.
Paikallisyhteisöille
tärkeät
kestävyysasiat
vaihtelevat
laajasti
maittain
ja
paikkakunnittain.
Paikallisen
johdon
vastuulla
on
olla
tietoinen
sekä
paikallisten
viranomaisten
että
asukkaiden
kestävyysasioita
koskevista
näkemyksistä
ja
tarpeista
sekä
viestiä
niistä
asianomaisen
liiketoiminnon
johdolle.
Liiketoimintojen
johtajat
kuuluvat
johtokuntaan,
ja
heidän
vastuullaan
on
informoida
johtokunnan
muita
jäseniä
asioista,
joiden
katsotaan
edellyttävän
johtokunnan
huomiota.
1.6.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
tulokset
(ESRS2
SBM-3,
E1
SBM-3;
E2
IRO-1;
S2
SBM-3)
Wärtsilä
on
tunnistanut
olennaisimmiksi
kestävyysseikoikseen
kasvihuonekaasupäästöt,
energiankulutuksen,
ilman
pilaantumisen,
huolta
aiheuttavat
aineet,
työterveyden
ja
-turvallisuuden
sekä
taitojen
ja
uran
kehittämisen.
Näitä
kestävyysaiheita
säädellään
seuraavilla
ESRS-standardeilla:
ESRS
E1
Ilmastonmuutos,
ESRS
E2
Pilaantuminen,
ESRS
S1
Oma
työvoima
ja
ESRS
S2
Arvoketjun
työntekijät.
Tässä
raportissa
käsitellyt
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ovat
ESRS-tiedonantovaatimusten
piirissä,
joten
Wärtsilä
ei
anna
yhteisökohtaisia
tietoja.
Taloudellinen
katsaus
Olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
Wärtsilän
arvoketjun
olennaiset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ESRS-
aihe:
ESRS
Osa-aihe
Vaikutus,
riski
tai
mahdollisuus
Vaikutuksen,
riskin
tai
mahdollisuuden
kuvaus
Sijainti
arvoketjussa
Odotettavissa
oleva
aikahorisontti
Alkupää
Oma
toiminta
Loppu-
pää
Lyhyt
Keski-
pitkä
Pitkä
E1
Ilmaston
muutos
Ilmaston-
muutoksen
hillintä
Mahdollisuus
Mahdollisuus
liittyy
asiakkaiden
toiminnan
hiilineutraalius-
kehitykseen
X
X
Tosiasiallinen
kielteinen
vaikutus
Tuotteiden
käytöstä
ja
toimitusketjusta
aiheutuvien
kasvihuonekaasu-
päästöjen
vaikutus
X
X
X
X
X
Energia-
liiketoiminta
Tosiasiallinen
kielteinen
vaikutus
Tuotteiden
käytön
aikaisen
energiankulutuksen
vaikutus
X
X
X
X
E2
Pilaantu-
minen
Ilman
pilaantuminen
Tosiasiallinen
kielteinen
vaikutus
Tuotteiden
käytön
aiheuttaman
ilman
pilaantumisen
vaikutus
X
X
X
X
Huolta
aiheuttavat
aineet
Riski
Tuotteissa
käytettävien
aineiden
mahdolliseen
kieltoon
liittyvä
riski
X
X
X
Tosiasiallinen
kielteinen
vaikutus
Tuotteissa
käytettävien
vaarallisten
aineiden
vaikutus
toimitusketjussa
ja
käyttöiän
lopussa
X
X
X
X
X
S1
Oma
työvoima
Työterveys
ja
-turvallisuus
Tosiasiallinen
kielteinen
vaikutus
Työterveys
-
ja
työturvallisuusvaarojen
vaikutus
omassa
toiminnassa
X
X
X
X
Koulutus
ja
taitojen
kehittäminen
Tosiasiallinen
myönteinen
vaikutus
Työntekijöiden
taitojen
ja
uran
kehittämisen
vaikutus
X
X
X
X
S2
Arvo-
ketjun
työn-
tekijät
Työterveys
ja
-turvallisuus
Tosiasiallinen
kielteinen
vaikutus
Työterveys
-
ja
työturvallisuusvaarojen
vaikutus
toimitusketjussa
X
X
X
X
Ilmastonmuutos
Tarkasteltaessa
Wärtsilän
olennaisimpia
vaikutuksia
ympäristöön
selkeästi
kaikkein
tärkein
alue
ovat
ilmastonmuutokseen
liittyvät
kasvihuonekaasupäästöt
yhdessä
niihin
läheisesti
liittyvän
energiankulutuksen
kanssa.
Vaikutukset
aiheutuvat
pääasiassa
Wärtsilän
moottoreiden
aluksen
tai
voimalaitoksen
käytön
aikana
kuluttamista
polttoaineista
ja
tuottamista
kasvihuonekaasuista.
Wärtsilän
tuotteiden
arvoketjun
loppupäässä
aiheuttamien
päästöjen
lisäksi
myös
toimitusketju
aiheuttaa
merkittäviä
päästömääriä,
jotka
tosin
ovat
silti
pieniä
verrattuna
tuotteiden
käyttövaiheeseen.
Useiden
Wärtsilän
moottoreista
eri
olosuhteissa
sekä
eri
tyyppisissä
aluksissa
ja
voimaloissa
tehtyjen
elinkaarianalyysien
tulosten
perusteella
fossiilisia
polttoaineita
käytettäessä
yli
99%
koko
elinkaaren
aikaisista
kasvihuonekaasujen
päästöistä
syntyy
käytön
aikana.
Moottoreiden
elinkaari
on
pitkä,
25–30
vuotta.
Wärtsilän
omasta
toiminnasta
aiheutuu
myös
kasvihuonekaasujen
päästöjä,
mutta
ne
ovat
pienempiä
kuin
toimitusketjun
päästöt.
Moni
Wärtsilän
hiilineutraaliusratkaisu
vaikuttaa
myönteisesti
yhtiön
asiakkaiden
kasvihuonekaasujen
kokonaispäästöihin.
Tällaisia
ovat
esimerkiksi
biokaasuratkaisut,
digitaalinen
laivaliikenteen
optimointi,
hiilineutraaliuspalvelut
sekä
energian
akkuvarastointi
ja
järjestelmien
optimointiratkaisut.
Wärtsilän
moottorit
ja
niiden
apujärjestelmät
voidaan
tulevaisuudessa
muuttaa
useita
hiilettömiä
polttoaineita
käyttäviksi,
mikä
antaa
asiakkaille
mahdollisuuden
suunnitella
jo
nyt
siirtymää
tällaisten
energianlähteiden
käyttöön
ja
vähentää
siten
riskiä
omaisuuserien
arvon
menettämisestä.
Vaikka
ilmastoriskien
ei
arvioitu
kaksinkertaisessa
olennaisuuden
arvioinnissa
ylittävän
olennaisuuskynnystä,
Wärtsilä
on
tehnyt
resilienssianalyysin,
joka
kattaa
kaikki
Wärtsilän
toiminnot,
mukaan
lukien
arvoketjun
alkupää
ja
loppupää,
noudattaen
TCFD:n
suosituksia.
Analyysi
käsittää
kaksi
ilmastoskenaariota:
erittäin
alhaisten
kasvihuonekaasupäästöjen
skenaario
lähtee
oletuksesta,
että
maapallon
keskilämpötila
rajoittuu
1,5
°C:seen
esiteolliseen
aikaan
verrattuna
vuoteen
2100
mennessä,
ja
erittäin
korkeiden
kasvihuonekaasupäästöjen
skenaario,
jossa
oletetaan,
että
globaalit
GHG-päästöt
jatkavat
kasvuaan
nykyistä
tahtia,
mikä
nostaa
globaalia
keskilämpötilaa
vähintään
4
°C
vuoteen
2100
mennessä
esiteolliseen
aikaan
verrattuna.
Analyysissa
tarkastellut
aikahorisontit
olivat
lyhyt:
vuosi
2025,
keskipitkä:
vuosi
2030
ja
pitkä:
vuosi
2050.
Taloudellinen
katsaus
Vaikka
energiankulutus
ei
itsessään
aiheuta
merkittävää
taloudellista
riskiä
Wärtsilälle,
kasvihuonekaasujen
päästöt
aiheuttavat,
joskaan
eivät
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
mukaista
olennaista
riskiä.
Aivan
keskeisimpiä
ovat
lainsäädäntöön
liittyvät
siirtymäriskit
eli
käytännössä
tiukemmat
GHG-
päästömääräykset,
mukaan
lukien
mahdolliset
fossiilisten
polttoaineiden
kiellot.
Muita
aiheeseen
liittyviä
siirtymäriskejä
ovat
se,
että
kilpailijat
pystyisivät
kaupallistamaan
vastaavia
teknologioita
Wärtsilää
nopeammin
tai
menestyksekkäämmin
tai
kehittäisivät
jopa
uusia,
disruptiivisia
teknologioita,
jotka
kilpailisivat
Wärtsilän
tuotteiden
kanssa.
Kolmannen
tunnistetun
siirtymäriskin
muodostavat
raaka-aineiden
hinta
ja
saatavuus,
minkä
taustalla
on
maailmanlaajuisen
vihreän
siirtymän
mahdollisesti
aiheuttama
tiettyjen
materiaalien
niukkuus
sekä
ilmastonmuutokseen
liittyvä
sääntely,
kuten
EU:n
hiilirajamekanismi
(CBAM).
Wärtsilä
on
lisäksi
tunnistanut
kaksi
keskeistä
yhtiön
laitoksiin
ja
työntekijöihin
kohdistuvaa
fyysistä
ilmastoriskiä:
maapallon
keskilämpötilojen
kasvu
sekä
helleaaltojen
ja
rankkasateista
aiheutuvien
tulvien
yleistyminen
ja
voimistuminen.
Ne
eivät
kuitenkaan
kokonaisuutena
silti
muodosta
Wärtsilälle
merkittävää
taloudellista
riskiä.
Ilmastonmuutos
luo
toisaalta
Wärtsilälle
merkittäviä
olennaisia
mahdollisuuksia,
koska
yhtiön
strategian
pääpilari
on
merenkulun
ja
energia-alan
hiilineutraaliuskehitys.
Vaikka
siirtymään
selvästi
liittyy
sääntelyriskejä,
jatkuvasti
tiukkeneva
kasvihuonekaasupäästöjen
sääntely
luo
Wärtsilälle
merkittäviä
mahdollisuuksia
jo
nyt
laaja-alaisena
edistyksellisten
hiilineutraaliusratkaisujen
tarjoajana.
Wärtsilä
tunnistaa
tämän
strategiansa
ytimeksi
myös
tulevaisuudessa.
Kasvihuonekaasupäästöjen
vaikutusten
lisääntymisestä
huolimatta
tulevan
sääntelyn
kehitysnopeuteen
liittyy
epävarmuuksia,
erityisesti
pitkässä
aikahorisontissa,
mikä
tulee
vaikuttamaan
sekä
riskeihin
että
mahdollisuuksiin.
Wärtsilän
tämänhetkisen
arvion
mukaan
sekä
riskit
että
mahdollisuudet
yleisesti
ottaen
kasvavat
siirryttäessä
tarkastelussa
lyhyestä
aikahorisontista
keskipitkään
ja
edelleen
pitkään
aikahorisonttiin.
Yhtiö
näkee
mahdollisuutena
myös
sen,
että
ilmastonmuutoksen
hillintää
korostava
yritysprofiili
ja
brändikuva
tukevat
lahjakkaiden
työntekijöiden
rekrytointia
ja
sitouttamista.
Kaikki
ilmastonmuutokseen
liittyvät
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
liittyvät
toisiinsa.
Koko
ihmiskunnan
ja
siten
myös
Wärtsilän
synnyttämät
kasvihuonekaasupäästöt
aiheuttavat
ilmastonmuutosta
ja
siten
tarpeen
yhä
tiukemmille
kansainvälisille
päästörajoille.
Tämä
puolestaan
kohdistaa
merenkulun
ja
energia-
alan
asiakkaisiin
painetta
kehittää
toimintaansa
hiilineutraaliksi.
Wärtsilän
liiketoimintamalli
on
pysynyt
jo
joitakin
vuosia
pääosin
samanlaisena,
ja
yhtiön
strateginen
vastaus
sekä
siirtymäriskeihin
että
ilmastonmuutoksen
luomiin
mahdollisuuksiin
on
sama:
Merkittävät
T&K-investoinnit
vähänpäästöisten
teknologioiden
kehittämiseen
auttavat
Wärtsilää
valmistautumaan
päästörajojen
tiukkenemiseen
ja
tuovat
samalla
myös
kilpailuetua.
Voimakas
T&K-toiminta
pysyy
Wärtsilälle
merkittävänä
kulueränä,
mutta
samalla
se
vahvistaa
liiketoiminnan
tulevia
edellytyksiä.
Huolta
aiheuttavat
aineet
Huolta
aiheuttavat
aineet
ja
erityistä
huolta
aiheuttavat
aineet
on
arvioitu
Wärtsilän
liiketoimintaan
liittyväksi
olennaiseksi
vaikutukseksi.
Huolta
aiheuttavat
aineet
voivat
aiheuttaa
haitallisia
vaikutuksia
ihmisiin
tai
ympäristöön
missä
tahansa
elinkaarivaiheessaan:
raaka-aineiden
hankinnassa,
tuotannossa,
käytön
aikana
tai
lopulta
jätteenä.
Tällaisia
haitta-asteeltaan
vaihtelevia
aineita
on
tunnistettu
tuhansia,
ja
eräitä
huolta
aiheuttavia
aineita
käytetään
myös
Wärtsilän
tuotteissa.
Wärtsilän
arvion
mukaan
näiden
aineiden
vaikutukset
sijoittuvat
pääosin
Wärtsilän
arvoketjun
loppupäähän,
toisin
sanoen
tuotteiden
elinkaaren
loppuun,
jolloin
ne
puretaan
ja
käsitellään.
Tästä
voi
aiheutua
työntekijöille
terveysriski
ja
ympäristölle
saastumisriski,
jos
jätteiden
käsittelyä
ei
hoideta
asianmukaisten
suojeluvaatimusten
mukaisesti.
Wärtsilä
on
poistanut
eräät
huolta
aiheuttavat
aineet
käytöstä
ja
rajoittaa
muiden
käyttöä
tuotteissaan
EU:n
REACH-asetuksen
ja
kansainvälisen
sääntelyn
mukaisesti
(esim.
IMO:n
merenkulkua
koskevat
määräykset)
ja
tiedottaa
asiakkaitaan
tuotteissa
käytetyistä
erityistä
huolta
aiheuttavista
aineista.
Näiden
aineiden
aiheuttamat
kielteiset
vaikutukset
ovat
suurempia
Wärtsilän
toimitusketjussa
kuin
yhtiön
omassa
toiminnassa.
Wärtsilän
huolta
aiheuttavien
aineiden
käytölle
asettamat
rajoitukset
yhtiön
tuotteissa
koskevat
myös
Wärtsilän
toimittajia.
Erityistä
huolta
aiheuttavat
aineet
ovat
ainoa
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
aihe,
jonka
nähdään
aiheuttavan
Wärtsilälle
olennaisen
taloudellisen
riskin.
Riskin
aiheuttaa
esitys,
jonka
mukaan
per-
ja
polyfluorattujen
alkyyliyhdisteiden
(PFAS)
käyttöä
tulisi
rajoittaa
EU-alueella
ja
Euroopan
talousalueella.
Rajoitusasiakirjoja
koskeva
alustava
avoin
kuuleminen
päättyi
syyskuussa
2023,
ja
riskinarvioinnit
ja
sosio-ekonomiset
analyysit
ovat
parhaillaan
tekeillä
Euroopan
kemikaaliviraston
ECHA:n
tieteellisissä
komiteoissa.
Wärtsilä
osallistui
kuulemisprosessiin
ja
lausui,
että
Wärtsilän
komponenteissa
käytettävien
PFAS-
yhdisteitä
sisältävien
fluoropolymeerien
tarkoituksena
on
turvata
tuotteen
turvallisuus
ja
luotettavuus.
PFAS
-materiaaleilla
on
keskeinen
merkitys
palovaarallisten
tai
myrkyllisten
polttoaineiden
vuotojen
ehkäisylle,
sähköpalojen
ehkäisylle,
kriittisten
kohteiden
energiantuotannon
turvaamiselle
ja
alusten
ohjattavuuden
varmistamiselle.
Näiden
kriittisten
komponenttien
pettämisellä
voi
olla
vakavia
seurauksia,
mukaan
lukien
henkilö-
ja
ympäristövahingot.
Monissa
Wärtsilän
sovelluksissa
näille
materiaaleille
ei
ole
tarjolla
vaihtoehtoja,
jotka
täyttäisivät
tiukat
turvallisuus-
ja
luotettavuusvaatimukset.
PFAS
-yhdisteitä
sisältäviä
fluoropolymeereja
tarvitaan
myös
kehitettäessä
teknologioita,
joiden
avulla
voidaan
saavuttaa
EU:n
ja
kansainvälisen
yhteisön
asettamat
hiilineutraaliustavoitteet.
Wärtsilä
on
hakenut
poikkeuslupaa
ja
mahdollisimman
pitkää
siirtymäaikaa
yhtiön
sovelluksissa
käytettäville
fluoropolymeereille
ja
perfluoripolyeettereille.
Siinä
epätodennäköisessä
tilanteessa,
että
Wärtsilän
tuotteissa
käytettävät
PFAS
-yhdisteet
kiellettäisiin
ilman
mitään
poikkeuksia
tai
siirtymäaikaa,
seurauksena
olisi
Wärtsilälle
erittäin
merkittävä
riski.
Tällainen
päätös
viime
kädessä
kieltäisi
useiden
yhtiölle
keskeisten
tuotteiden
valmistuksen
ja
myynnin.
Huolta
aiheuttaviin
aineisiin
liittyvät
riskit
arvioidaan
lyhyellä
aikavälillä
pieniksi,
mutta
ne
kasvavat
merkittävästi
keskipitkässä
ja
pitkässä
aikahorisontissa.
Wärtsilä
varautuu
tähän
riskiin
etsimällä
vaihtoehtoisia
materiaaleja
ja
tuotteita,
joilla
voitaisiin
korvata
huolta
aiheuttavia
aineita
sisältävät
materiaalit.
Ympäristön
pilaantuminen
Wärtsilän
liiketoimintaan
liittyväksi
olennaiseksi
vaikutukseksi
on
arvioitu
myös
ilman,
veden
ja
maaperän
pilaantuminen.
Ympäristön
pilaantuminen,
joka
ei
sisällä
kasvihuonekaasupäästöjä,
tarkoittaa
Wärtsilän
osalta
pääasiassa
ilman
pilaantumista,
joka
osin
vaikuttaa
myös
vesistöihin
tai
maaperään.
Samoin
kuin
kasvihuonekaasupäästöjen
osalta,
elinkaariarvioinnit
osoittavat,
että
suurin
osa
päästöistä
syntyy
tuotteiden
käytön
aikana,
pääasiassa
asiakkaan
käyttäessä
moottoreita
aluksissaan
tai
voimalaitoksissaan.
Toisin
sanoen,
vaikka
ympäristön
pilaantumista
tapahtuu
myös
toimitusketjussa
ja
Wärtsilän
omassa
toiminnassa,
suurin
osa
arvoketjussa
tapahtuvasta
ympäristön
pilaantumisesta
syntyy
arvoketjun
loppupäässä,
asiakkaan
käyttäessä
tuotteita.
Tämä
huomioon
ottaen
Wärtsilä
ei
hyödyntänyt
ulkoisia
konsultaatioita
eikä
toimipaikkakohtaisia
Taloudellinen
katsaus
pilaantumisen
arviointeja.
On
kuitenkin
syytä
huomata,
että
kaikki
Wärtsilän
tehtaat
ja
korjaamot
noudattavat
toiminnassaan
paikallisia
määräyksiä
ja
ympäristölupien
ehtoja.
Vaikutusten
odotetaan
vähenevän
pitkässä
aikahorisontissa
tehokkaampien
tuotteiden
ja
päästönvähennysteknologioiden
kehittämisen
myötä.
Työterveys
ja
-turvallisuus
Työterveys
ja
-turvallisuus
on
Wärtsilän
arvion
mukaan
alue,
jossa
yhtiön
liiketoiminnalla
on
olennainen
vaikutus
ihmisiin.
Wärtsilän
toimialojen
arvoketjuihin
liittyy
olennaisia
työterveys-
ja
työturvallisuusriskejä.
Wärtsilän
omien
tehtaiden
ja
korjaamojen
toimintaan
sekä
työskentelyyn
telakoilla
ja
muissa
asiakkaiden
laitoksissa
liittyy
väistämättä
Wärtsilän
omaan
työvoimaan,
pääasiassa
tuotantotyöntekijöihin,
kohdistuvia
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskevia
vaaroja.
Tämä
ei
suoraan
vaikuta
Wärtsilän
strategiaan
tai
liiketoimintamalliin,
mutta
se
edellyttää,
että
käytössä
on
prosessit,
joilla
vaarat
minimoidaan
ja
työntekijöiden
turvallisuus
varmistetaan.
Wärtsilä
pyrkii
jatkuvasti
parantamaan
työterveyteen
ja
-turvallisuuteen
liittyviä
prosesseja
ja
toimintatapoja,
joiden
kautta
kielteisten
vaikutusten
odotetaan
ajan
mittaan
jatkuvasti
vähenevän.
Toimittajat
ja
yhteistyökumppanit
ovat
tärkeä
osa
Wärtsilän
tuotteiden
ja
palveluiden
kokonaisarvoketjua.
Toimittajaverkosto
on
laaja,
siihen
kuuluu
lähes
24
000
aktiivista
toimittajaa.
Toimittajien
odotetaan
noudattavan
samoja
korkeatasoisia
juridisia
ja
eettisiä
normeja
sekä
liiketapoja
kuin
Wärtsilä,
ja
yhtiö
myös
toteuttaa
tätä
varmistavia
toimenpiteitä.
Wärtsilä
ei
ole
kehittänyt
ymmärrystä
toimitusketjun
henkilöstöryhmistä,
joihin
kohdistuisi
erityisiä
riskejä,
mutta
olettaa
yleisesti
ottaen,
että
keskeisimmät
työterveys-
ja
työturvallisuusvaikutukset
koskevat
ruumiillista
työtä
tekeviä
henkilöitä.
Wärtsilän
arvion
mukaan
arvoketjun
työntekijöitä
koskevat
negatiiviset
työterveys-
ja
työturvallisuusvaikutukset
liittyvät
pääosin
sellaisiin
toimintoihin
kuin
raaka-aineiden
käyttöönotto
ja
monivaiheinen
jalostaminen,
komponenttien
valmistus
ja
edelleen
logistiikkapalveluiden
tarjoajien
hoitamiin
toimituksiin
Wärtsilälle.
Arvoketjun
työntekijöihin
kohdistuu
työterveys-
ja
työturvallisuusvaikutuksia
myös
Wärtsilän
projektityömailla,
telakoilla,
voimalaitoksilla
ja
energian
varastointilaitoksilla,
joissa
Wärtsilän
mahdollisuudet
ohjata
toimintaa
vaihtelevat
toimituslaajuudesta
riippuen.
Jos
toiminnan
ohjausvastuu
on
Wärtsilällä,
ulkopuolista
henkilöstöä
koskevat
samat
työterveys-
ja
työturvallisuusvaatimukset
kuin
omaakin
henkilöstöä.
Jos
toiminnan
ohjausvastuu
on
jollakin
muulla
taholla,
Wärtsilän
mahdollisuudet
vaikuttaa
työolosuhteisiin
ovat
rajallisemmat.
Wärtsilä
on
kuitenkin
ohjeistanut,
että
myös
asiakkaan
tiloissa
toimittaessa
omien
työntekijöiden
ja
urakoitsijoiden
on
noudatettava
Wärtsilän
työterveys-
ja
työturvallisuusvaatimuksia
ja
toimintatapoja.
Jokaisella
Wärtsilän
lukuun
työskentelevällä
on
velvollisuus
ja
valtuudet
puuttua
vaarallisiin
tilanteisiin
ja
keskeyttää
työ.
Arvoketjun
loppupäässä
työterveys-
ja
työturvallisuusvaikutuksia
kohdistuu
myös
Wärtsilän
asiakkaiden
työntekijöihin
sekä
lopulta
tuotteiden
loppukäsittelystä
vastaaviin
työntekijöihin.
Wärtsilän
kyky
valmistaa
turvallisia
(safe-by-design)
ja
laadukkaita
tuotteita
vaikuttaa
myös
heihin.
Taitojen
ja
uran
kehittäminen
Tarkastelun
viimeinen,
lähinnä
Wärtsilän
työsuhteisia
työntekijöitä
koskeva
olennainen
aihe
on
taitojen
ja
uran
kehittäminen.
Kestävyysraportointidirektiivin
näkökulmasta
tämä
olennainen
vaikutus
liittyy
ammatilliseen
kasvuun
ja
syrjimättömyyteen.
Kunkin
oman
työn
tulosten
ja
turvallisuuden
kannalta
keskeiset
taidot
ovat
ratkaisevan
tärkeitä
yrityksen
menestykselle.
Uraa
kehittävien
mahdollisuuksien
tarjoaminen
työntekijöille
on
Wärtsilälle
kriittinen
tekijä
osaavien
tekijöiden
houkuttelemiseksi
ja
pitämiseksi.
Taidot
ja
urakehitys
liittyvät
toisiinsa,
koska
vaativampien
tehtävien
vastaanottaminen
edellyttää
jatkuvaa
uusien
taitojen
kehittämistä.
Wärtsilä
pyrkii
vahvistamaan
jatkuvan
oppimisen
asennetta
ja
edistämään
oikeudenmukaisia
ja
tasapuolisia
mahdollisuuksia
ammatilliseen
kasvuun
siten,
Wärtsilään
saadaan
taitavia
työntekijöitä,
jotka
pysyvät
yhtiön
palveluksessa.
Tämän
arvioidaan
entisestään
kasvattavan
tämän
aiheen
merkitystä
tulevaisuudessa.
1.7.
Kuvaus
olennaisten
vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistamis-
ja
arviointiprosessista
(ESRS2
IRO-1;
E2
IRO-1)
Wärtsilä
teki
ensimmäisen
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arviointinsa
vuonna
2023.
Arvioinnissa
pyrittiin
tunnistamaan
Wärtsilälle
merkityksellisimmät
kestävyysasiat
niiden
ihmisille
tai
ympäristölle
aiheuttamien
vaikutusten
perusteella
sekä
sen
perusteella,
missä
on
nähtävissä
Wärtsilälle
isoimmat
riskit
ja
mahdollisuudet.
Prosessi
jakautui
kolmeen
vaiheeseen,
joissa
kaikissa
oli
mukana
omia
asiantuntijoita
ja
johtajia
vaihtelevin
kokoonpanoin,
jotta
prosessin
käytettävissä
oli
kaikki
tarvittava
tietämys
ja
strateginen
näkemys,
joita
kestävän
kehityksen
laajan
kentän
eri
näkökohtien
asianmukainen
arviointi
vaatii.
Prosessia
johti
konsernin
kestävän
kehityksen
toiminto,
joka
vastasi
ensimmäisen
vaiheen
arviointikontekstin
määrittelystä.
Lisäksi
kestävän
kehityksen
toiminto
keräsi
ja
analysoi
sidosryhmien
näkemykset
sekä
konsernin
riskienhallintajärjestelmän
tiedot
ja
vaatimustenmukaisuustiedot
prosessin
toista
vaihetta
varten.
Samalla
luotiin
arviointiprosessi
kolmatta
vaihetta
varten.
Wärtsilän
maailmanlaajuisesta
läsnäolosta
ja
liiketoiminnan
laajuudesta
johtuen
prosessissa
ei
keskitytty
mihinkään
tiettyihin
toimiin,
liikesuhteisiin,
maantieteellisiin
alueisiin
tai
muihin
tekijöihin,
jotka
lisäävät
haittavaikutusten
riskiä.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arviointiprosessin
suunnitteli
konsernin
kestävän
kehityksen
toiminto,
ja
sen
katselmoi
johtokunta
ja
hallituksen
tarkastusvaliokunta.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
tulokset
ja
ehdotuksen
kynnysarvoista
hyväksyi
johtokunta,
hallituksen
tarkastusvaliokunta
ja
lopulta
hallitus.
Ensimmäisen
vaiheen
tarkoituksena
oli
määritellä
Wärtsilän
kestävän
kehityksen
konteksti.
Tämä
sisälsi
kestävyysnäkökulmien
ja
-vaikutusten
kartoittamisen
yleisellä
tasolla
Wärtsilän
koko
arvoketjussa,
mukaan
lukien
raaka-aineiden
tuotanto,
tuotteiden
ja
palveluiden
toimittajat,
urakoitsijat,
yhteistyökumppanit,
logistiikkakumppanit,
Wärtsilän
oma
toiminta,
asiakkaat
ja
tuotteiden
loppukäsittelyyn
liittyvät
palveluntarjoajat.
Kartoituksen
tuloksia
verrattiin
kestävyysraportointistandardien
(ESRS)
kestävyysseikkojen
luetteloon,
ja
tässä
vaiheessa
tietyt
selvästi
merkityksettömät
aiheet
suljettiin
pois
jatkoarvioinnista.
Samassa
yhteydessä
harkittiin
myös
yhteisökohtaisten
aiheiden
tarpeellisuutta,
mutta
niille
ei
havaittu
tarvetta.
Toisessa
vaiheessa
kartoitettiin
potentiaaliset
kestävyysnäkökohdat
lopullista,
yksityiskohtaista
arviointia
varten.
Tässä
vaiheessa
päätettiin
Wärtsilälle
keskeiset
sidosryhmät
ja
koottiin
tiedot
näiden
Wärtsilää
koskevista
tarpeista
eri
kestävyysseikkojen
näkökulmasta.
Tiedonkeruumenetelmänä
käytettiin
kyselytutkimusta,
johon
vastasivat
tärkeimpien
sidosryhmien
yhdyshenkilöt.
Ulkopuolisia
asiantuntijoita
ei
konsultoitu.
Samalla
tunnistettiin
Wärtsilälle
strategisen
tärkeät
vaikutukset
sekä
riskit
ja
mahdollisuudet.
Kolmannessa
ja
viimeisessä
vaiheessa
potentiaalisesti
olennaisista
näkökohdista
tehtiin
yksityiskohtainen
olennaisuuden
arviointi.
Se
toteutettiin
työpajoissa,
joissa
Wärtsilän
eri
toimintojen
edustajat
arvioivat
yhtiön
vaikutukset
ympäristöön
ja
ihmisiin
sekä
niihin
liittyvät
riskit
ja
mahdollisuudet.
Prosessin
perusteena
käytettiin
tiettyjä
oletuksia,
joista
tärkeimmät
olivat
seuraavat:
ilmastonmuutos
jatkuu
karkeasti
ottaen
nykyisen
kehityskulun
Taloudellinen
katsaus
mukaisesti;
ilmastonmuutokseen
liittyvä
kansainvälinen
sääntely-
ympäristö
jatkaa
tiukkenemista;
vaarallisia
aineita
koskeva
sääntely
tiukkenee
tulevaisuudessa.
Riskit
ja
mahdollisuudet
arvioitiin
kestävyysvaikutusten
arvioinnin
yhteydessä
vaadittujen
kriteerien
mukaisesti,
ja
kullekin
vaikutukselle,
riskille
ja
mahdollisuudelle
määritettiin
tietty
arvo.
Kunkin
kestävyysnäkökohdan
osalta
arvioitiin
ensin
vaikutukset,
minkä
jälkeen
arvioitiin
näistä
vaikutuksista
seuraavat
riskit
ja
mahdollisuudet.
Sitten
riskit
ja
mahdollisuudet
arvioitiin
erillään
vaikutuksista,
koska
johonkin
aiheeseen
liittyvä
riski
tai
mahdollisuus
saattaa
toteutua
riippumatta
Wärtsilän
vaikutuksesta
kyseiseen
aiheeseen.
Vaikutukset
arvioitiin
erikseen
arvoketjun
alkupäässä,
omassa
toiminnassa
ja
arvoketjun
loppupäässä
siten,
että
niiden
mittakaava,
laaja-alaisuus,
korjaamaton
luonne
ja
todennäköisyys
arvioitiin
asteikolla
1–5,
ja
riskien
ja
mahdollisuuksien
todennäköisyys
ja
mahdollinen
suuruus
arvioitiin
myös
asteikolla
1–5
erikseen
kolmen
aikahorisontin
yli.
Kaikki
relevantit
kestävyysriskien
alueet
arvioitiin
yhteistyössä
konsernin
riskienhallintatoiminnon
kanssa
käyttäen
samoja
arviointiasteikkoja
kuin
yhtiön
riskienhallintajärjestelmässä
(ERM).
ERM:ssä
tunnistetut
riskit
otettiin
huomioon
myös
kaksinkertaisessa
olennaisuuden
arvioinnissa.
Mahdollisuuksien
arvioinnin
lähtötiedot
saatiin
pääasiassa
prosessiin
osallistuneilta
liiketoimintojen
strategiajohtajilta.
Vaikutusten,
riskien
ja
mahdollisuuksien
lopullisille
arvoille
asetettiin
kynnysarvo,
jonka
ylittyessä
kyseinen
vaikutus,
riski
tai
mahdollisuus
todettiin
olennaiseksi.
Lopuksi
olennaisia
kestävyysnäkökohtia
verrattiin
kestävyysraportointistandardien
kestävyysaiheiden
luetteloon,
jolloin
voitiin
määrittää
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
mukainen
raportointisisältö.
Kaksinkertaisessa
olennaisuuden
arvioinnissa
tunnistettua
olennaisten
aiheiden
luetteloa
käytetään
myös
konsernitason
tavoitteiden
ja
tarvittaessa
niihin
liittyvien
toimenpidesuunnitelmien
perusteena.
ESRS
2,
lisäys
C:
IRO-1
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
lisätiedot
liittyen
määrättyihin
epäolennaisiin
aiheisiin
ESRS
E3
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
Ei
olennainen
aihe.
Kaksinkertaiseen
olennaisuuden
arviointiin
ei
sisältynyt
yksityiskohtaista
Wärtsilän
omistusten
ja
toiminnan
arviointia,
jonka
tavoitteena
on
tunnistaa
vesivaroihin
ja
merten
luonnonvaroihin
liittyvät
tosiasialliset
ja
mahdolliset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
omassa
toiminnassa
sekä
arvoketjun
alku-
ja
loppupäässä,
koska
tämä
aihe
suljettiin
prosessin
varhaisessa
vaiheessa
pois
yksityiskohtaisesta
arvioinnista.
Vesivaroihin
ja
merten
luonnonvaroihin
liittyen
ei
järjestetty
kuulemisia.
ESRS
E4
Biologinen
monimuotoisuus
ja
ekosysteemit
Ei
olennainen
aihe.
Kaksinkertaiseen
olennaisuuden
arviointiin
ei
sisältynyt
yksityiskohtaista
todellisten
ja
mahdollisten
biologiseen
monimuotoisuuteen
ja
ekosysteemeihin
kohdistuvien
vaikutusten
arviointia
omien
toimipaikkojen
sijaintipaikoissa
ja
arvoketjun
alku-
ja
loppupäässä,
biologiseen
monimuotoisuuteen
ja
ekosysteemeihin
liittyviä
riippuvuuksia,
biologiseen
monimuotoisuuteen
ja
ekosysteemeihin
liittyviä
siirtymäriskejä
ja
fyysisiä
riskejä
sekä
mahdollisuuksia,
järjestelmäriskejä
eikä
vaikutusten
kohteena
olevien
yhteisöjen
kuulemisia.
Wärtsilällä
on
kaksi
toimipaikkaa,
joiden
lähellä
on
biologisen
monimuotoisuuden
kannalta
herkkiä
alueita:
Italian
Triestessä,
jossa
tehtaan
vieressä
on
biologisen
monimuotoisuuden
kannalta
arvokas
suojelualue,
ja
Ranskan
Le
Havressa,
jossa
kuuden
kilometrin
päässä
toimipaikasta
on
arvokas
suojelualue.
Kummankaan
toimipaikan
ei
ole
havaittu
vaikuttavan
suojelualueisiin.
Näin
ollen
biologiseen
monimuotoisuuteen
liittyviä
lieventäviä
toimenpiteitä
ei
ole
katsottu
tarpeellisiksi.
ESRS
E5
Resurssien
käyttö
ja
kiertotalous
Ei
olennainen
aihe.
Kaksinkertaiseen
olennaisuuden
arviointiin
ei
sisältynyt
yksityiskohtaista
omaisuuden
ja
toiminnan
seulontaa,
jonka
tavoitteena
on
tunnistaa
tosiasialliset
ja
mahdolliset
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
omassa
toiminnassa
sekä
arvoketjun
alku-
ja
loppupäässä.
Resurssien
käyttöön
ja
kiertotalouteen
liittyen
ei
järjestetty
kuulemisia.
ESRS
G1
Liiketoiminnan
harjoittaminen
Ei
olennainen
aihe.
Kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
perusteena
oli
epäeettisten
toimintatapojen
tarkastelu
liittyen
esimerkiksi
korruptioon,
kilpailun
rajoituksiin
tai
kauppapakotteiden
välttelyyn.
Yksittäisiin
liiketoimiin
liittyviä
sijaintipaikkoja,
toimintoja,
toimialoja
tai
rakenteita
ei
tarkasteltu
erikseen.
1.8.
Resilienssianalyysi
(E1.IRO-1)
Resilienssianalyysi
Linjassa
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
kanssa,
jossa
Wärtsilän
ainoaksi
olennaiseksi
mahdollisuudeksi
todettiin
ilmastonmuutoksen
hillintä,
yhtiön
strategiaa
tarkasteleva
resilienssianalyysi
suoritettiin.
Vaikka
ilmastoriskien
ei
arvioitu
kaksinkertaisessa
olennaisuuden
arvioinnissa
ylittävän
olennaisuuskynnystä,
Wärtsilä
arvioi
ilmastoon
liittyvät
riskinsä
resilienssianalyysissa.
Resilienssianalyysi
tarkoitettiin
kattamaan
kaikki
Wärtsilän
toiminnot
ja
toimipaikat.
Analyysi
tehtiin
ensimmäistä
kertaa
vuonna
2023
Ilmastoon
liittyvien
taloudellisten
tietojen
julkistamista
käsittelevän
työryhmän
(TCFD)
suositusten
mukaisesti,
ja
skenaarioanalyysi
päivitettiin
vuonna
2024.
Skenaarioanalyysi
Skenaarioanalyysiprosessissa
arvioitiin
ilmastonmuutokseen
liittyvät
riskit
ja
mahdollisuudet
käymällä
läpi
kerätyt
relevantit
tiedot,
kuulemalla
tärkeimpiä
sidosryhmiä
työpajoissa
ja
haastatteluissa
sekä
toteuttamalla
kyselytutkimus.
Prosessissa
käytiin
läpi
laajasti
kroonisia
ja
akuutteja
fyysisiä
riskejä
ja
siirtymäriskejä,
ja
tämän
perusteella
laadittiin
pitkä
ilmastoaiheiden
luettelo,
jota
edelleen
työstettiin
keskeisten
riskien
ja
mahdollisuuksien
priorisoimiseksi
niiden
todennäköisyyden
ja
vaikutusten
perusteella.
Laajalti
hyväksyttyjen
tieteellisten
skenaarioiden
(Hallitustenvälisen
ilmastonmuutospaneelin
IPCC:n
sosioekonomiset
kehityspolut,
SSP)
perusteella
määritettiin
kaksi
ilmastoskenaariota
hyödyntäen
myös
muiden
skenaarioiden
tietoja
(NGFS
ja
IEA).
Arviointiin
valittuja
kolmea
aikahorisonttia
tarkasteltiin
Wärtsilän
liiketoimintasyklien,
budjetointiperiaatteiden
ja
strategisen
suunnittelun
perusteella.
Siirtymäriskien
skenaarioarvio
laadittiin
laadullisin
menetelmin
todennäköisyyden
ja
vaikutusten
perusteella
hyödyntäen
sosioekonomisia
trendejä
ja
käytettävissä
olevia
tilastotietoja
ja
muuta
tietoa.
Fyysisiin
riskeihin
liittyvien
vaarojen
arviointiin
käytettiin
edellä
mainittujen
lisäksi
myös
tilastotietoja
(ks.
jäljempänä).
Tarkasteluun
sisältyi
myös
Wärtsilän
ilmastonmuutoksen
hillintätoimien
kustannusanalyysi;
tärkein
kustannusten
aiheuttaja
on
T&K-toiminta,
jota
Wärtsilän
asiakkaiden
hiilineutraaliustoimia
tukevien
tuotteiden
ja
ratkaisujen
kehittäminen
vaatii.
Nämä
kustannukset
nähdään
välttämättömiksi
Wärtsilän
tulevan
kilpailukyvyn
varmistamisen
kannalta.
Ilmastonmuutokseen
liittyvien
riskien
ja
mahdollisuuksien
tunnistaminen
ja
arviointi
Taloudellinen
katsaus
Prosessiin
osallistui
liiketoimintastrategioista
vastaavien
tahojen
sekä
keskeisten
toimipaikkojen
ja
toimintojen
edustajia,
mukaan
lukien
rahoitustoimi
ja
riskienhallinta.
Haastatteluja
tehtiin
riskin
ja
sen
sijaintipaikan
olennaisuuden
perusteella
myös
toimipaikkakohtaisesti
paremman
ymmärryksen
saavuttamiseksi
Wärtsilän
ja
yhtiön
toimitusketjujen
fyysisistä
riskeistä.
Tarkastelu
kattoi
koko
Wärtsilän
tuoteportfolion.
Siirtymäriskien,
fyysisten
riskien
ja
mahdollisuuksien
todennäköisyyttä
ja
vaikutuksia
tarkasteltiin
kolmessa
aikahorisontissa
ottaen
huomioon
muun
muassa
sääntelyn
kehitys,
alan
keskeiset
trendit
ja
teknologinen
kehitys.
Fyysisten
ilmastoriskien
osalta
tarkasteltiin
myös
seuraavia
tietoja:
◾
Wärtsilän
riskienhallintatoiminnon
maailmanlaajuinen
toimipaikkatietokanta;
◾
Olennaisten
toimipaikkojen
analyysi
määrällisten
ja
laadullisten
tietojen
perusteella
hyödyntäen
koordinaatteihin
ja
ilmastoindekseihin
perustuvia
paikallisia
tietoja;
ja
◾
kriittisimpien
tuotantoyksiköiden
edustajien
haastattelut.
Wärtsilän
arvoketjun
alku-
ja
loppupäähän
liittyviä
fyysisiä
riskejä
tarkasteltiin
toimipaikkojen
ja
riskienhallinnan
johdon
haastattelujen
yhteydessä.
Keskeisimpiä
toimittajia
ja
toimituskeskuksia
koskeva
Wärtsilän
liiketoiminnan
jatkuvuussuunnitelma
sisältää
ilmastonmuutoksesta
mahdollisesti
aiheutuvien
fyysisten
riskien
arvioinnin.
Tämä
antaa
käsityksen
fyysisistä
riskeistä
sekä
tukee
vähentämissuunnitelmien
laatimista
yhdessä
toimittajien
kanssa.
Sovelletut
ilmastoskenaariot
Tarkastelu
käsitti
kaksi
IPCC:n
laatimaa
ilmastoskenaariota.
Skenaariot
valittiin
edustamaan
lämpötilan
muutoksen
mahdollisia
ääripäitä:
Erittäin
alhaisten
kasvihuonekaasujen
(GHG)
päästöjen
skenaario
lähtee
oletuksesta,
että
maapallon
keskilämpötila
rajoittuu
1,5
°C:seen
esiteolliseen
aikaan
verrattuna
vuoteen
2100
mennessä
(IPCC
SSP1-1.9).
Erittäin
korkeiden
kasvihuonekaasujen
(GHG)
päästöjen
skenaariossa
oletetaan,
että
globaalit
GHG-päästöt
jatkavat
kasvuaan
nykyistä
tahtia,
mikä
nostaa
globaalia
keskilämpötilaa
vähintään
4
°C
vuoteen
2100
mennessä
esiteolliseen
aikaan
verrattuna
(IPCC
SSP5-8.5).
”Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt”
-skenaarion
(SSP1-1.9)
oletuksia
ovat
esimerkiksi
seuraavat:
◾
äärimmäiset
sääilmiöt
voivat
olla
tavallisia,
mutta
ilmastonmuutoksen
vaikutukset
eivät
todennäköisesti
ole
kriittisiä
◾
merenpinta
nousee
maailmanlaajuisesti
keskimäärin
0,28–0,55
metriä
vuoteen
2100
mennessä
verrattuna
vuosien
1995–2014
keskiarvoon
◾
GHG-päästöjä
ja
GHG-päästöihin
vaikuttavia
teknologioita
ja
tuotteita
koskevaa
sääntelyä
tiukennetaan
tuntuvasti
kaikkialla
maailmassa.
”Erittäin
korkeat
GHG-päästöt”
-skenaarion
(SSP5-8.5)
oletuksia
ovat
esimerkiksi
seuraavat:
◾
äärimmäiset
sääilmiöt
ovat
tavallisia
ja
ilmastonmuutoksen
vaikutukset
ovat
todennäköisesti
kriittisiä
◾
merenpinta
nousee
maailmanlaajuisesti
keskimäärin
0,63–1,01
metriä
vuoteen
2100
mennessä
verrattuna
vuosien
1995–2014
keskiarvoon
◾
GHG-päästömääräykset
voivat
tiukentua
lyhyellä
aikavälillä,
minkä
jälkeen
kehitys
pysähtyy
eikä
merkittävästi
tiukempaa
politiikkaa
oteta
globaalisti
enää
käyttöön.
Aikahorisontit
Analyysissa
tarkastellut
aikahorisontit
olivat
seuraavat:
Lyhyt
:
vuoteen
2025
asti
Keskipitkä
:
vuoteen
2030
asti
Pitkä
:
vuoteen
2050
asti.
Wärtsilän
keskeisten
hiilineutraaliustavoitteiden
määräaika
on
vuosi
2030.
Resilienssianalyysi
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
-skenaario
Skenaarioanalyysin
tulosten
perusteella
Wärtsilän
liiketoimintamalli
ja
strategia
sopivat
selkeästi
”Erittäin
alhaiset
GHG-
päästöt“
-skenaarioon,
jossa
asiakaskysyntää,
T&K-toimintaa
ja
innovointia
sekä
sääntelyä
koskevien
ilmastonmuutokseen
liittyvien
siirtymämahdollisuuksien
odotetaan
lisääntyvän
merkittävästi
ajan
myötä.
Esimerkiksi
merenkulkualalla
Kansainvälinen
merenkulkujärjestö
(IMO)
on
jo
ottanut
käyttöön
vihreää
siirtymää
tukevia
määräyksiä.
Wärtsilän
laaja
valikoima
moottoreita,
digitaalisia
teknologioita,
propulsiojärjestelmiä,
hybriditeknologioita
ja
integroituja
voimansiirtojärjestelmiä
pyrkii
tarjoamaan
tehokkuutta,
luotettavuutta,
turvallisuutta
ja
ympäristömyötäisyyttä
siten
kuin
asiakkaidemme
toiminnan
tukeminen
siirtymän
aikana
ja
sen
jälkeen
edellyttää.
Energia-alalla
Wärtsilän
visiona
on
erittäin
alhaiset
GHG-
päästöt
-skenaarion
mukainen,
pelkästään
uusiutuviin
energianlähteisiin
nojaava
tulevaisuus.
Wärtsilä
pyrkii
tukemaan
asiakkaitaan
näiden
hiilineutraaliuspyrkimyksissä
kestävillä
polttoaineilla
toimivilla
sähköjärjestelmää
tasapainottavilla
säätövoimalaitoksilla,
hybridiratkaisuilla
sekä
energian
varastointi-
ja
optimointiteknologialla.
Molemmilla
aloilla
Wärtsilän
tavoitteena
on
hiilettömille
polttoaineille
valmiin
tuotevalikoiman
tarjoaminen
vuoteen
2030
mennessä.
Tähän
skenaarioon
sisältyy
kuitenkin
siirtymäriski
raaka-
ainekustannusten
kohoamisesta
vuoteen
2030
mennessä
johtuen
pääasiassa
EU:n
päästömääräyksistä,
joihin
kuuluu
muun
muassa
hiilirajamekanismi
(CBAM),
ja
mahdollinen
akkumateriaalien
niukkuus,
mikäli
toimitusketjut
eivät
toimi
odotetusti.
Wärtsilä
vastaa
tähän
riskiin
varmistamalla
materiaalien
saatavuutta
ja
koko
toimitusketjun
kustannusten
ennakoitavuutta
tekemällä
pitkäaikaisia
toimitussopimuksia
ja
monipuolistamalla
toimittajakuntaa.
Toinen
varteenotettava
siirtymäriski
on
se,
että
kilpailijat
voivat
kaupallistaa
vastaavia
teknologioita
Wärtsilää
nopeammin
tai
onnistuneemmin
erityisesti
pitkällä
aikavälillä.
Kehittymässä
voi
olla
disruptiivisia
teknologioita,
jotka
voivat
vaikuttaa
tulevaisuuden
nolla-
tai
vähäpäästöisiin
teknologioihin.
Tämän
riskin
Taloudellinen
katsaus
vähentämiseksi
Wärtsilä
pyrkii
jatkamaan
ja
jopa
lisäämään
hiilettömiä
polttoaineita
käyttäviin
ja
hiilineutraaliutta
edistäviin
tuotteisiin
ja
palveluihin
tähtäävää
T&K-työtä.
Myös
GHG-päästöjen
rajoittamista
koskevan
sääntelyn
voi
nähdä
siirtymäriskinä.
Vaikutusten
voimakkuus
riippuu
sääntelyn
tiukkuudesta,
esimerkiksi
siitä,
saako
uusia,
fossiilisia
polttoaineita
käyttäviä
laitteita
myydä
lainkaan.
Wärtsilän
mahdollisuudet
yleisesti
torjua
tulevat
siirtymäriskit
riippuvat
myös
vihreiden,
hiilettömien
polttoaineiden
saatavuudesta
ja
niihin
tarvittavasta
infrastruktuurivalmiudesta
sekä
yhtiön
kyvystä
kehittää
sääntelyvaatimukset
täyttäviä
teknologioita.
Todennäköisyys
sille,
että
fyysiset
riskit
vaikuttaisivat
merkittävästi
Wärtsilään,
katsotaan
tässä
skenaariossa
erittäin
vähäiseksi.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
-skenaario
Tässä
skenaariossa
Wärtsilän
liiketoimintanäkymät
katsotaan
haastavammiksi,
ja
siihen
liittyvät
riskit
voivat
edellyttää
Wärtsilältä
osittaisia
muutoksia
nykyiseen
strategiaan
ja
T&K-ohjelmiin.
On
kuitenkin
syytä
huomata,
että
asiakaskysyntä
voi
silti
kasvaa
tässä
skenaariossa,
esimerkiksi
energiaratkaisujen
ja
monipolttoainevoimalaitosratkaisujen
lisääntyvän
kysynnän
myötä,
mikä
vaikuttaa
positiivisesti
Wärtsilän
kannattavuuteen
lyhyellä
ja
keskipitkällä
aikavälillä.
Tässäkin
skenaariossa
T&K-toiminta
tarjoaisi
yhä
mahdollisuuksia,
vaikkakin
pienempiä,
esimerkiksi
moottorien
suorituskyvyn
parantamiseen
liittyen.
Fyysisten
riskien,
kuten
helleaaltojen
ja
rankkasateiden
aiheuttamien
tulvien,
todennäköisyys
on
tässä
skenaariossa
suurempi
ja
niiden
vaikutukset
Wärtsilän
toimitusketjuun
ja
asiakkaisiin
vaihtelevat.
Wärtsilän
tavoitteena
on
lieventää
vaikutuksia
varotoimilla.
Vaikka
on
ennakoitavissa,
että
jotkin
pahiten
kärsivät
pienehköt
yksiköt
voivat
muuttua
tuottamattomiksi
tai
kalliiksi
ja
että
niiden
uudelleensijoitusta
voidaan
harkita,
Wärtsilän
arvion
mukaan
yhtiön
etuna
kuitenkin
on
se,
että
suurin
osa
toiminnasta
tapahtuu
vuokratiloissa
eikä
omissa
kiinteistöissä.
Kummassakaan
skenaariossa
ei
tunnistettu
arvottomaksi
jääviä
omaisuuseriä
tai
toimintaa,
lukuun
ottamatta
sitä
epätodennäköistä
mutta
mahdollista
poikkeusta,
että
lyhyellä
aikavälillä
säädettäisiin
välitön
ja
ehdoton
fossiilisten
polttoaineiden
kielto.
Wärtsilän
moottorit
ja
niiden
apujärjestelmät
voidaan
tulevaisuudessa
muuttaa
useita
nollahiilisiä
polttoaineita
käyttäviksi,
mikä
antaa
asiakkaille
mahdollisuuden
suunnitella
ennalta
siirtymää
tällaisten
energianlähteiden
käyttöön
ja
vähentää
siten
sekä
Wärtsilän
että
sen
asiakkaiden
riskiä
omaisuuserien
arvon
menettämisestä.
Wärtsilän
eri
GHG-päästölähteet
ja
-määrät
ilmoitetaan
osiossa
2.2.6,
laskentaperiaatteiden
kanssa.
Tilinpäätös
ei
sisällä
kriittisiä
ilmastoon
liittyviä
oletuksia,
jotka
liittyisivät
ilmastoskenaarioihin.
Yhteenveto
tunnistetuista
riskeistä
ja
mahdollisuuksista
ja
Wärtsilän
vastaus
Alla
olevaan
taulukkoon
on
koottu
Wärtsilälle
tärkeimmät
ilmastonmuutokseen
liittyvät
riskit
ja
mahdollisuudet
sekä
strategiset
toimenpiteet
riskien
vähentämiseksi
ja
parhaiden
edellytysten
luomiseksi
mahdollisuuksien
täysimääräiselle
hyödyntämiselle.
Kukin
riski
ja
mahdollisuus
esitetään
kolmessa
aikahorisontissa
kahdella
peräkkäisellä
rivillä,
joista
ensimmäinen
perustuu
”Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt”
-skenaarioon
ja
seuraava
rivi
”Erittäin
korkeat
GHG-päästöt”
skenaarioon.
Kohtien
”riskialtistus”
ja
”mahdollisuus”
arvot
on
ilmaistu
viisiportaisella
asteikolla:
VL
–
erittäin
alhainen,
L
–
alhainen,
M
–
kohtalainen,
H
–
korkea
ja
VH
–
erittäin
korkea.
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilän
ilmastonmuutosriskit
ja
vähentämistoimet
–
siirtymäriskit
Riski
Kuvaus
Ilmastoskenaario
Riskialtistus
Vähentämistoimet
2025
2030
2050
Sääntely
tai
vaatimukset
Tiukemmat
GHG
-päästömääräykset
(ml.
mahdollinen
fossiilisten
polttoaineiden
kielto).
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
VL
M
M
”Set
for
30”:
oman
toiminnan
hiilineutraalius
vuoteen
2030
mennessä.
Tarjotaan
hiilettömien
polttoaineiden
käyttöön
valmis
tuotevalikoima
vuoteen
2030
mennessä.
Siihen
saakka
jatketaan
asiakkaiden
hiilineutraaliussiirtymää
tukevien
tuotteiden
ja
palvelujen
kehittämist
ä.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
VL
L
M
Jatketaan
tehokkaiden
ja
luotettavien
tuotteiden
kehittämistä.
Kilpailijat
Kilpailijat
kaupallistavat
vastaavia
teknologioita
nopeammin
tai
onnistuneemmin
(ml.
disruptiiviset
teknologiat).
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
VL
M
H
Jatketaan
tai
jopa
lisätään
T&K
-työtä,
joka
tähtää
hiilettömiä
polttoaineita
käyttäviin/hiilineutraaliutta
edistäviin
tuotteisiin
ja
palveluihin.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
VL
M
H
Jatketaan
tehokkaiden
ja
luotettavien
tuotteiden
kehittämistä.
Raaka-aineiden
hinta
ja
saatavuus
Joidenkin
raaka
-aineiden,
kuten
akkumateriaalien,
saatavuus
voi
heikentyä,
mikä
nostaa
kustannuksia.
Myös
sääntely
nostaa
kustannuksia
esimerkiksi
logistiikkakustannusten
kasvun
muodossa
(esim.
CBAM).
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
L
M
H
Varmistetaan
materiaalien
saatavuus
ja
koko
toimitusketjun
kustannusten
ennakoitavuus
tekemällä
pitkäaikaisia
toimitussopimuksia
ja
monipuolistamalla
toimittajakuntaa.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
L
L
M
Varmistetaan
materiaalien
saatavuus
ja
koko
toimitusketjun
kustannusten
ennakoitavuus
tekemällä
pitkäaikaisia
toimitussopimuksia
ja
monipuolistamalla
toimittajakuntaa.
Wärtsilän
ilmastonmuutosriskit
ja
torjuntatoimet
–
fyysiset
riskit
Riski
Kuvaus
Ilmastoskenaario
Riskialtistus
Vähentämistoimet
2025
2030
2050
Maapallon
keskilämpötilan
nousu
ja
helleaaltojen
esiintymistiheyden
ja
voimakkuuden
lisääntyminen
Helleaallot
voivat
kuormittaa
terveys
-
ja
ensiapupalveluja
ja
myös
lisätä
vesi-
ja
energiahuoltoon
sekä
kuljetuksiin
kohdistuvaa
kuormitusta
ja
johtaa
sähköpulaan
tai
jopa
sähkökatkoihin.
Myös
ruokavarmuus
ja
toimeentulo
voivat
olla
uhattuna,
jos
sato
tai
karja
menetetään
äärimmäisen
kuumuuden
takia.
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
VL
L
L
Otetaan
huomioon
terveysvaikutukset,
esim.
riittävät
tauot,
viileät/varjoisat
lepotilat,
juomaveden
saatavuus,
ensiapu
lämpörasitustilanteissa
sekä
sopivat
henkilönsuojaimet.
Vaikutuksille
alttiissa
toimipaikoissa
hankitaan
tarvittavat
vesisäiliöt,
varagen
eraattorit
ja
viilennyslaitteet.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
VL
L
H
Kuten
edellä,
kiinnittäen
enemmän
huomiota
ennalta
ehkäiseviin
toimiin.
Pahiten
kärsivät
toimipaikat
voivat
muuttua
tuottamattomiksi/kalliiksi,
ja
uudelleensijoitusta
voidaan
harkita
–
näissä
tapauksissa
on
strateginen
etu,
että
Wärtsilä
ei
ole
tilojen
omistaja,
vaan
vuokralainen.
Rankkasateiden
lisääntyvästä
voimakkuudesta
johtuvat
tulvat.
Tulvat
voivat
aiheuttaa
mm.
omaisuusvahinkoja
tai
keskeytyksiä
tuotanto
-
tai
toimitusketjuun.
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
VL
L
M
Perustettaessa
tai
ostettaessa
uusia
toimipaikkoja
harkitaan
sijainteja,
jotka
ovat
vähemmän
alttiita
tulville
tai
sijaitsevat
korkeammalla
ja
kestävät
tulvatasojen
tulevia
muutoksia.
Tarvittaessa
selvitetään
investointeja
tulvantorjuntainfrastruktuuriin,
mukaan
lukien
harmaa
infrastruktuuri,
kuten
tulvavallit
ja
padot,
sekä
vihreät
infrastruktuuriratkaisut,
kuten
viherkatot,
pidätysaltaat
ja
puuston
lisääminen.
Rajoitetaan
läpäisemättömien
pintojen,
kuten
asfaltin
ja
betonin,
käyttöä
ja
tarvittaessa
vakuut
ettava
tulvariskejä.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
VL
L
M
Kuten
edellä,
kiinnittäen
enemmän
huomiota
ennalta
ehkäiseviin
toimiin.
Pahiten
kärsivät
toimipaikat
voivat
muuttua
tuottamattomiksi/kalliiksi,
ja
uudelleensijoitusta
voidaan
harkita
–
näissä
tapauksissa
on
strateginen
etu,
että
Wärtsilä
ei
ole
tilojen
omistaja,
vaan
vuokralainen.
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilän
ilmastonmuutosmahdollisuudet
ja
yhtiön
vastaus
Mahdollisuus
Kuvaus
Ilmastoskenaario
Mahdollisuuden
arvio
Wärtsilän
vastaus
2025
2030
2050
Sääntely
tai
vaatimukset
Tiukempi
GHG
-päästösääntely
(ml.
fossiilisten
polttoaineiden
kielto).
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
VL
M
H
”Set
for
30”:
oman
toiminnan
hiilineutraalius
vuoteen
2030
mennessä.
Tarjotaan
hiilettömien
polttoaineiden
käyttöön
valmis
tuotevalikoima
vuoteen
2030
mennessä.
Siihen
saakka
jatketaan
asiakkaiden
hiilineutraaliussiirtymää
tukevien
tuotteiden
ja
palvelujen
kehittämist
ä.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
VL
L
M
Jatketaan
tehokkaiden
ja
luotettavien
tuotteiden
kehittämistä,
koska
niiden
asiakaskysyntä
tulee
säilymään
ja
energian
hinnat
voivat
nousta.
Tutkimus,
kehitys
ja
innovointi
Uudet
vähäpäästöiset
teknologiat
T&K-
toiminnan
kautta
ja
innovointi
toiminnassamme
(ml.
disruptiiviset
teknologiat).
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
VL
M
H
Tarjotaan
hiilettömien
polttoaineiden
käyttöön
valmis
tuotevalikoima
vuoteen
2030
mennessä.
Siihen
saakka
jatketaan
asiakkaiden
hiilineutraaliussiirtymää
tukevien
tuotteiden
ja
palvelujen
kehittämistä.
Käynnistetään
lisää
T&K
-ohjelmia
teknologiajohtajuuden
säilyttämiseksi.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
VL
L
M
Keskipitkällä
aikavälillä
toteutetaan
hiilettömien
polttoaineiden
käyttöön
valmis
tuotevalikoima
vuoteen
2030
mennessä,
koska
sääntely
tiukkenee
yhä
lähivuosina.
Strategiaa
on
osin
tarkistettava,
kun
sääntelyn
tiukentuminen
lakkaa.
Asiakaskysyntä
Kasvava
asiakaskysyntä
vähähiiliselle
energialle
tai
vähähiilisille
tuotteille.
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
L
M
H
Wärtsilällä
on
lyhyeltä
aikaväliltä
alkaen
nykyisen
ja
tulevan
tarjooman
perusteella
hyvät
edellytykset
hyötyä
asiakkaiden
tarpeesta
tuelle
energia
-alan
ja
merenkulun
tuotteidensa
hiilineutraaliuden
saavuttamisessa.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
L
M
L
Wärtsilällä
on
lyhyellä
ja
keskipitkällä
aikavälillä
nykyisen
ja
tulevan
tarjooman
perusteella
hyvät
edellytykset
hyötyä
asiakkaiden
tukitarpeista
energia-alan
ja
merenkulun
tuotteidensa
hiilineutraaliuden
saavuttamiseksi.
Strategiaa
on
osin
tarkistettava
asiakaskysynnän
vähentyessä,
kun
sääntelyn
tiukentuminen
lakkaa.
Osaajien
saaminen
tai
pitäminen
Ilmastoriskiprofiilimme
ja
brändi-imagomme
auttaa
meitä
saamaan
työntekijöitä
ja
pitämään
heidät.
Erittäin
alhaiset
GHG-päästöt
L
M
M
Lisätään
työtä
arvoketjujemme
hiilineutraaliuden
saavuttamiseksi
ja
rakennetaan
ilmastonmuutoksen
hillitsemiseen
perustuvaa
vahvaa
brändi-imagoa.
Erittäin
korkeat
GHG-päästöt
L
L
L
Lyhyellä
aikavälillä
on
pysyttävä
johtavana
teknologiayrityksenä,
joka
saa
osaajia
hiilineutraaliuspyrkimystemme
perusteella.
Pidemmällä
aikavälillä,
kun
sääntelyn
tiukentuminen
lakkaa,
on
pidettävä
muut
kestävän
kehityksen
näkökohdat
T&K-
toimintamme
ja
operatiivisen
kehitystyömme
keskiössä.
Taloudellinen
katsaus
1.9.
Luettelo
tiedonantovaatimuksista,
joihin
kestävyysraportti
vastaa
(ESRS2
IRO-2):
Wärtsilän
antamat
tiedot
sisältävät
kaikki
ESRS-standardien
olennaiset
tietopisteet,
jotka
koskevat
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
mukaisia
olennaisia
aiheita.
Standardi
Tiedonantovaatimukset
ESRS
2
BP-1
BP-2
GOV-1
GOV-2
GOV-3
GOV-4
GOV-5
SBM-1
SBM-2
SBM-3
IRO-1
IRO-2
ESRS
E1
E1.GOV-3
E1-1
E1.SBM-3
E1.IRO-1
E1-2
E1-3
E1-4
E1-5
E1-6
E1-7
E1-8
Standardi
Tiedonantovaatimukset
ESRS
E2
E2.IRO-1
E2-1
E2-2
E2-3
E2-4
ESRS
S1
(Työterveys
ja
-turvallisuus
)
S1.SBM-2
S1.SBM-3
S1-1
S1-2
S1-3
S1-4
S1-5
S1-6
S1-14
ESRS
S2
(Työterveys
ja
-turvallisuus
)
S2.SBM-2
S2.SBM-3
S2-1
S2-2
S2-3
S2-4
S2-5
ESRS
S1
(Taitojen
ja
uran
kehittäminen)
S1.SBM-2
S1.SBM-3
S1-1
S1-2
S1-3
S1-4
Standardi
Tiedonantovaatimukset
S1-5
S1-6
S1-13
S1-16
S1-17
Taloudellinen
katsaus
EU:n
lainsäädännöstä
johdetut
tietopisteet
(ESRS2
IRO-2)
Tiedonantovaatimus
ja
siihen
liittyvä
tietopiste
Viittaus
tiedonantovelvoiteasetukseen
Viittaus
pilariin
3
Viittaus
vertailuarvoasetukseen
Viittaus
EU:n
ilmastolakiin
Kohta/Ei
olennainen
ESRS2
GOV-1
Hallituksen
sukupuolijakauma
21
kohdan
d
alakohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
13
Komission
delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
1.3.
Hallintotapa
ESRS2
GOV-1
Riippumattomien
hallituksen
jäsenten
prosenttiosuus
21
kohdan
e
alakohta
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
1.3.
Hallintotapa
ESRS2
GOV-4
Selvitys
kestävyyttä
koskevasta
due
diligence
-prosessista
30
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
10
1.3.
Hallintotapa
ESRS2
SBM-1
Osallistuminen
fossiilisiin
polttoaineisiin
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
i
alakohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
4
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU)
2022/2453
28
taulukko
1:
Ympäristöön
liittyvää
riskiä
koskevat
laadulliset
tiedot
ja
taulukko
2:
Yhteiskuntaan
liittyvää
riskiä
koskevat
laadulliset
tiedot
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
1.4.
Strategia,
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ESRS2
SBM-1
Osallistuminen
kemikaalien
tuotantoon
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
ii
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
9
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
1.4.
Strategia,
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ESRS
2
SBM-1
Osallistuminen
kiistanalaisiin
aseisiin
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
iii
alakohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
14
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
12
artiklan
1
kohta,
delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
1.4
Strategia,
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ESRS
2
SBM-1
Osallistuminen
tupakan
viljelyyn
ja
tuotantoon
liittyvään
toimintaan
40
kohdan
d
alakohdan
iv
alakohta
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
12
artiklan
1
kohta,
delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
1.4.
Strategia,
vaikutukset,
riskit
ja
mahdollisuudet
ESRS
E1-1
Siirtymäsuunnitelma
ilmastoneutraaliuden
saavuttamiseksi
vuoteen
2050
mennessä
14
kohta
Asetuksen
(EU)
2021/1119
2
artiklan
1
kohta
2.2.1.
Siirtymäsuunnitelma
ESRS
E1-1
Pariisin
sopimuksen
mukaisten
vertailuarvojen
ulkopuolelle
suljetut
yritykset
16
kohdan
g
alakohta
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU)
2022/2453
lomake
1:
Kaupankäyntivaraston
ulkopuoliset
erät
–
Ilmastonmuutokseen
liittyvä
siirtymäriski:
Vastuiden
luottoluokka
toimialan,
päästöjen
ja
jäljellä
olevan
maturiteetin
mukaan
12
artiklan
1
kohdan
d–g
alakohta
ja
12
artiklan
2
kohta
2.2.1.
Siirtymäsuunnitelma
Taloudellinen
katsaus
Tiedonantovaatimus
ja
siihen
liittyvä
tietopiste
Viittaus
tiedonantovelvoiteasetukseen
Viittaus
pilariin
3
Viittaus
vertailuarvoasetukseen
Viittaus
EU:n
ilmastolakiin
Kohta/Ei
olennainen
ESRS
E1-4
Kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteet
34
kohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
4
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU)
2022/2453
lomake
3:
Kaupankäyntivaraston
ulkopuoliset
erät
–
Ilmastonmuutokseen
liittyvä
siirtymäriski:
Mukauttamismittarit
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
6
artikla
2.2.4.
Ilmastonmuutokseen
liittyvät
tavoitteet
ESRS
E1-5
Fossiilisista
lähteistä
tuotetun
energian
kulutus
eriteltynä
lähteittäin
(ainoastaan
korkean
ilmastoriskin
alat),
kohta
38
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
5
ja
taulukon
2
indikaattori
5
2.2.5.
Energiaa
koskevat
tiedot
ESRS
E1-5
Energiankulutus
ja
energialähteiden
yhdistelmä
37
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
5
2.2.5.
Energiaa
koskevat
tiedot
ESRS
E1-5
Energiaintensiteetti,
joka
liittyy
toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla
40–43
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
6
2.2.5.
Energiaa
koskevat
tiedot
ESRS
E1-6
Kasvihuonekaasujen
scope
1-,
scope
2-
ja
scope
3
-bruttopäästöt
ja
kokonaispäästöt
44
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattorit
1
ja
2
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU)
2022/2453
lomake
1:
Kaupankäyntivaraston
ulkopuoliset
erät
–
Ilmastonmuutokseen
liittyvä
siirtymäriski:
Vastuiden
luottoluokka
toimialan,
päästöjen
ja
jäljellä
olevan
maturiteetin
mukaan
2.2.6.
Tiedot
kasvihuonekaasupäästöistä
ESRS
E1-6
Kasvihuonekaasujen
bruttopäästöjen
intensiteetti
53–55
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
3
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetuksen
(EU)
2022/2453
lomake
3:
Kaupankäyntivaraston
ulkopuoliset
erät
–
Ilmastonmuutokseen
liittyvä
siirtymäriski:
Mukauttamismittarit
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
8
artiklan
1
kohta
2.2.6.
Tiedot
kasvihuonekaasupäästöistä
ESRS
E1-7
Kasvihuonekaasujen
poistot
ja
päästöhyvitykset
56
kohta
Asetuksen
(EU)
2021/1119
2
artiklan
1
kohta
2.2.7.
Kasvihuonekaasujen
poistot
ja
varastointi,
päästöhyvitykset
ja
sisäinen
hinnoittelu
ESRS
E1-9
Vertailuarvosalkun
alttius
ilmastoon
liittyville
fyysisille
riskeille
66
kohta
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
liite
II;
delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
1.
vuosi
jätetty
pois
Taloudellinen
katsaus
Tiedonantovaatimus
ja
siihen
liittyvä
tietopiste
Viittaus
tiedonantovelvoiteasetukseen
Viittaus
pilariin
3
Viittaus
vertailuarvoasetukseen
Viittaus
EU:n
ilmastolakiin
Kohta/Ei
olennainen
ESRS
E1-9
Rahallisten
määrien
erittely
akuutin
ja
kroonisen
fyysisen
riskin
mukaan
66
kohdan
a
alakohta;
ESRS
E1-9
Sellaisten
merkittävien
omaisuuserien
sijaintipaikka,
joihin
kohdistuu
olennainen
fyysinen
riski
66
kohdan
c
alakohta
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetus
(EU)
2022/2453,
46
ja
47
kohta;
Lomake
5:
Kaupankäyntivaraston
ulkopuoliset
erät
–
Ilmastonmuutokseen
liittyvä
fyysinen
riski:
Vastuut,
joihin
kohdistuu
fyysinen
riski.
1.
vuosi
jätetty
pois
ESRS
E1-9
Yrityksen
kiinteistöomaisuuden
kirjanpitoarvo
eriteltynä
energiatehokkuusluokittain
67
kohdan
c
alakohta
Asetuksen
(EU)
N:o
575/2013
449
a
artikla;
komission
täytäntöönpanoasetus
(EU)
2022/2453,
34
kohta;
Lomake
2:
Kaupankäyntivaraston
ulkopuoliset
erät
–
Ilmastonmuutokseen
liittyvä
siirtymäriski:
Kiinteistövakuudelliset
lainat
–
Vakuuden
energiatehokkuus
1.
vuosi
jätetty
pois
ESRS
E1-9
Ilmastoon
liittyvien
mahdollisuuksien
huomioiminen
salkussa
69
kohta
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1818,
liite
II
1.
vuosi
jätetty
pois
ESRS
E2-4
Kunkin
sellaisen
ilmaan,
veteen
ja
maaperään
päätyvän
epäpuhtauden
määrä,
joka
mainitaan
E-PRTR
-asetuksen
(epäpuhtauksien
päästöjä
ja
siirtoja
koskeva
eurooppalainen
rekisteri)
liitteen
II
luettelossa
28
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
8
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
2
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
1
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
3
2.3.3
Wärtsilän
omasta
toiminnasta
johtuvaa
ympäristön
pilaantumista
koskevat
tiedot
ESRS
E3-1
Vesivarat
ja
merten
luonnonvarat
9
kohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
7
Ei
olennainen
ESRS
E3-1
Kohdennetut
toimintaperiaatteet
13
kohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
8
Ei
olennainen
ESRS
E3-1
Merien
ja
valtamerten
kestävyys
14
kohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
12
Ei
olennainen
ESRS
E3-4
Kierrätetyn
ja
uudelleenkäytetyn
veden
kokonaismäärä
28
kohdan
c
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
6.2.
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
6.2.
Ei
olennainen
ESRS
E3-4
Oman
toiminnan
kokonaisvedenkulutus
kuutiometreinä
liikevaihtoa
kohti
laskettuna
29
kohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
6.1.
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
6.1.
Ei
olennainen
ESRS
2
-
IRO
1
-
E4
16
kohdan
a
alakohdan
i
alakohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
7
Ei
olennainen
ESRS
2
-
IRO
1
-
E4
16
kohdan
b
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
10
Ei
olennainen
ESRS
2
-
IRO
1
-
E4
16
kohdan
c
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
14
Ei
olennainen
ESRS
E4-2
Kestävät
maata
tai
maataloutta
koskevat
käytännöt
tai
toimintaperiaatteet
24
kohdan
b
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
11
Ei
olennainen
ESRS
E4-2
Kestävät
meriin
liittyvät
käytännöt
tai
toimintaperiaatteet
24
kohdan
c
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
12
Ei
olennainen
ESRS
E4-2
Metsäkatoon
puuttumista
koskevat
toimintaperiaatteet
24
kohdan
d
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
15
Ei
olennainen
Taloudellinen
katsaus
Tiedonantovaatimus
ja
siihen
liittyvä
tietopiste
Viittaus
tiedonantovelvoiteasetukseen
Viittaus
pilariin
3
Viittaus
vertailuarvoasetukseen
Viittaus
EU:n
ilmastolakiin
Kohta/Ei
olennainen
ESRS
E5-5
Kierrättämätön
jäte
37
kohdan
d
alakohta
Liitteen
1
taulukon
2
indikaattori
13
Ei
olennainen
ESRS
E5-5
Vaarallinen
jäte
ja
radioaktiivinen
jäte
kohta
39
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
9
Ei
olennainen
ESRS
2
-
SBM3
-
S1
Pakkotyötapausten
riski
14
kohdan
f
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
13
Ei
olennainen
ESRS
2
-
SBM3
-
S1
Lapsityövoimatapausten
riski
14
kohdan
g
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
12
Ei
olennainen
ESRS
S1-1
Ihmisoikeuspoliittiset
sitoumukset
20
kohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
9
ja
taulukon
1
indikaattori
11
3.2.1
Työterveys
-
ja
työturvallisuuspolitiikka
3.3.1
Taitojen
ja
uran
kehittämistä
koskeva
politiikka
ESRS
S1-1
Kansainvälisen
työjärjestön
kahdeksan
perusyleissopimuksen
käsittelemiä
aiheita
koskevat
due
diligence
-käytännöt,
21
kohta
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
Ei
olennainen
ESRS
S1-1
Ihmiskaupan
ehkäisemistä
koskevat
prosessit
ja
toimenpiteet
22
kohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
11
Ei
olennainen
ESRS
S1-1
Työtapaturmien
ehkäisemistä
koskevat
toimintaperiaatteet
tai
hallintajärjestelmä
23
kohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
1
3.2.1
Työterveys
-
ja
työturvallisuuspolitiikka
ESRS
S1-3
Epäkohtien
tai
valitusten
käsittelyjärjestelmät
32
kohdan
c
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
5
3.2.3
Prosessit
kielteisten
vaikutusten
korjaamiseksi
ja
kanavat
omalle
työvoimalle
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
3.3.3
Kanavat
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
ESRS
S1-14
Kuolemantapausten
lukumäärä
ja
työtapaturmien
lukumäärä
ja
osuus
88
kohdan
b
ja
c
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
2
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
3.2.6.
Työterveyden
ja
-turvallisuuden
hallintajärjestelmä,
tiedot
ESRS
S1-14
Loukkaantumisten,
onnettomuuksien,
kuolemantapausten
tai
sairauksien
vuoksi
menetettyjen
päivien
määrä
88
kohdan
e
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
3
1.
vuosi
jätetty
pois
ESRS
S1-16
Sukupuolten
välinen
tasoittamaton
palkkaero
97
kohdan
a
alakohta
Liitteen
I
taulukon
1
indikaattori
12
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
3.3.7
Ansiotuloa
koskevat
mittarit
ESRS
S1-16
Toimitusjohtajan
suhteettoman
suuri
palkka
97
kohdan
b
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
8
3.3.7
Ansiotuloa
koskevat
mittarit
ESRS
S1-17
Syrjintätapaukset
103
kohdan
a
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattori
7
3.3.8
Syrjintää
koskevien
valitusten
ja
syrjintätapausten
lukumäärä,
mukaan
lukien
häirintä,
sekä
sakot,
rangaistukset
ja
vahingonkorvaukset
ESRS
S1-17
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden
ja
OECD:n
periaatteiden
noudattamatta
jättäminen
104
kohdan
a
alakohta
Liitteen
I
taulukon
1
indikaattori
10
ja
taulukon
3
indikaattori
14
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
12
artiklan
1
kohta
Ei
olennainen
ESRS
2
-
SBM3
–
S2
Huomattava
lapsityövoiman
tai
pakkotyön
käytön
riski
arvoketjussa
11
kohdan
b
alakohta
Liitteen
I
taulukon
3
indikaattorit
12
ja
13
Ei
olennainen
Taloudellinen
katsaus
Tiedonantovaatimus
ja
siihen
liittyvä
tietopiste
Viittaus
tiedonantovelvoiteasetukseen
Viittaus
pilariin
3
Viittaus
vertailuarvoasetukseen
Viittaus
EU:n
ilmastolakiin
Kohta/Ei
olennainen
ESRS
S2-1
Ihmisoikeuspoliittiset
sitoumukset
17
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
9
ja
taulukon
1
indikaattori
11
3.4.1.
Arvoketjun
työntekijöiden
työterveyttä
ja
turvallisuutta
koskevat
politiikat
ESRS
S2-1
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
toimintaperiaatteet
18
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattorit
11
ja
4
Ei
olennainen
ESRS
S2-1
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden
ja
OECD:n
toimintaohjeiden
noudattamatta
jättäminen
19
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
10
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
12
artiklan
1
kohta
Ei
olennainen
ESRS
S2-1
Kansainvälisen
työjärjestön
kahdeksan
perusyleissopimuksen
käsittelemiä
aiheita
koskevat
due
diligence
-käytännöt
19
kohta
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
Ei
olennainen
ESRS
S2-4
Arvoketjun
alku-
ja
loppupäähän
liittyvät
ihmisoikeusongelmat
ja
ihmisoikeuksien
loukkaukset
36
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
14
3.4.4
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
toimet
ja
resurssit
ESRS
S3-1
Ihmisoikeuspoliittiset
sitoumukset
16
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
9
ja
taulukon
1
indikaattori
11
Ei
olennainen
ESRS
S3-1
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden,
ILOn
periaatteiden
tai
OECD:n
toimintaohjeiden
noudattamatta
jättäminen
17
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
10
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
12
artiklan
1
kohta
Ei
olennainen
ESRS
S3-4
Ihmisoikeusongelmat
ja
ihmisoikeuksien
loukkaukset
36
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
14
Ei
olennainen
ESRS
S4-1
Kuluttajiin
ja
loppukäyttäjiin
liittyvät
toimintaperiaatteet
kohta
16
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
9
ja
taulukon
1
indikaattori
11
Ei
olennainen
ESRS
S4-1
Yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevien
YK:n
ohjaavien
periaatteiden
ja
OECD:n
toimintaohjeiden
noudattamatta
jättäminen
17
kohta
Liitteen
1
taulukon
1
indikaattori
10
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1816
liite
II
Delegoidun
asetuksen
(EU)
2020/1818
12
artiklan
1
kohta
Ei
olennainen
ESRS
S4-4
Ihmisoikeusongelmat
ja
ihmisoikeuksien
loukkaukset
35
kohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
14
Ei
olennainen
ESRS
G1-1
Korruption
vastainen
Yhdistyneiden
kansakuntien
yleissopimus
10
kohdan
b
alakohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
15
Ei
olennainen
ESRS
G1-1
Väärinkäytösten
paljastajien
suojelu
10
kohdan
d
alakohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
6
Ei
olennainen
ESRS
G1-4
Korruption
ja
lahjonnan
torjuntaa
koskevien
lakien
rikkomisesta
määrätyt
sakot
24
kohdan
a
alakohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
17
Delegoitu
asetus
(EU)
2020/1816,
liite
II
Ei
olennainen
ESRS
G1-4
Korruption
ja
lahjonnan
torjuntaa
koskevat
normit
24
kohdan
b
alakohta
Liitteen
1
taulukon
3
indikaattori
16
Ei
olennainen
Taloudellinen
katsaus
2.
YMPÄRISTÖTIEDOT
2.1.
EU:n
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
mukaiset
tiedot
Wärtsilä
on
tehnyt
arvioinnin
taloudellisista
toiminnoistaan
EU:n
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
delegoitujen
säädösten
perusteella,
kuten
8.
artiklaa
koskevassa
delegoidussa
säädöksessä
vaaditaan.
Luokitusjärjestelmää
koskevat
Wärtsilän
keskeiset
tulosindikaattorit
(KPI)
vuodelle
2024
esitetään
seuraavilla
sivuilla
olevissa
taulukoissa.
KPI
Tunnistetut
luokitusjärjestelmäkelpoiset
taloudelliset
toiminnot
Huomautukset
Liikevaihto
•
Energian
varastointiliiketoiminta
(CCM
3.4)
•
Biokaasuratkaisut
(CCM
3.6)
•
Digitaaliset
laivaliikenteen
optimointiratkaisut
(CCM
8.2)
Wärtsilä
pitää
energian
varastointiliiketoimintaansa
luokitusjärjestelmäkelpoisena
taloudellisena
toimintona.
Wärtsilän
energian
varastointiratkaisut
ja
energian
hallintajärjestelmät
mahdollistavat
uusiutuvan
sähkön
tehokkaan
varastoinnin.
Wärtsilän
biokaasuratkaisuja
pidetään
luokitusjärjestelmäkelpoisina
muiden
vähähiilisten
teknologioiden
valmistusta
koskevan
kategorian
kautta.
Digitaalisia
laivaliikenteen
optimointiratkaisuja
pidetään
luokitusjärjestelmäkelpoisina
kasvihuonekaasupäästöjä
vähentäviä
datavetoisia
ratkaisuja
koskevan
kategorian
kautta.
Wärtsilä
ei
pitänyt
monipolttoainemoottoriratkaisuja
luokitusjärjestelmäkelpoisin
a
tässä
vaiheessa.
Pääomamenot
•
Uudet
rakennukset
(CCM
7.1)
•
Henkilöautot
ja
kevyet
hyötyajoneuvot
(CCM
6.5)
•
Energian
varastointiin
liittyvät
aktivoidut
tutkimus-
ja
kehitysmenot
(CCM
3.4)
•
Laivaliikenteen
optimointiin
liittyvät
aktivoidut
tutkimus-
ja
kehitysmenot
(CCM
8.2)
•
Kestäviin
polttoaineisiin
liittyvät
aktivoidut
tutkimus-
ja
kehitysmenot
(CCM
4.7)
Kaikki
uusiin
rakennuksiin
tai
uusiin
ajoneuvoihin
liittyvät
pääomamenot
ovat
luokitusjärjestelmäkelpoisia.
Aktivoitujen
tutkimus
-
ja
kehitysmenojen
suhteen
luokitusjärjestelmäkelpoisuus
noudattaa
samaa
logiikkaa
kuin
liikevaihdon
kohdalla.
Aktivoituja
tutkimus-
ja
kehitysmenoja,
jotka
koskevat
moottoreiden
kykyä
käyttää
tulevaisuuden
vihreitä
ja
hiilettömiä
polttoaineita,
pidettiin
kuitenkin
luokitusjärjestelmäkelpoisina,
koska
näillä
polttoaineilla
Wärtsilän
asiakkaat
voivat
tulevaisuudessa
tuottaa
sähköä
uusiutuvista,
fossiilittomista
kaasu-
ja
nestepolttoaineista.
Luokitusjärjestelmäkelpoiseen
valmistukseen
liittyviä
pääomamenoja
ei
tunnistettu.
Toimintamenot
•
Energian
varastointiin
liittyvät
aktivoimattomat
tutkimus
-
ja
kehitysmenot
(CCM
3.4)
•
Biokaasuratkaisuihin
liittyvät
aktivoimattomat
tutkimus-
ja
kehitysmenot
(CCM
3.6)
•
Laivaliikenteen
optimointiin
liittyvät
aktivoimattomat
tutkimus
-
ja
kehitysmenot
(CCM
8.2)
•
Kestäviin
polttoaineisiin
liittyvät
aktivoimattomat
tutkimus
-
ja
kehitysmenot
(CCM
4.7)
Aktivoimattomien
tutkimus
-
ja
kehitysmenojen
suhteen
luokitusjärjestelmäkelpoisuus
noudattaa
samaa
logiikkaa
kuin
liikevaihdon
kohdalla.
Sellaisiin
aktivoimattomiin
tutkimus
-
ja
kehitysmenoihin
liittyviä
toimintamenoja,
jotka
koskevat
moottoreidemme
kykyä
käyttää
tulevaisuuden
vihreitä
ja
hiilettömiä
polttoaineita,
pidettiin
kuitenkin
luokitusjärjestelmäkelpoisina,
koska
näillä
polttoaineilla
asiakkaamme
voivat
tulevaisuudessa
tuottaa
sähköä
uusiutuvista,
fossiilittomista
kaasu-
ja
nestepolttoaineista.
Luokitusjärjestelmäkelpoiseen
valmistukseen
liittyviä
toimintamenoja
ei
tunnistettu.
Suuri
osa
Wärtsilän
taloudellisista
toiminnoista,
esimerkiksi
palvelut,
ei
tällä
hetkellä
ole
ilmastoa
koskevan
delegoidun
säädöksen
piirissä.
Palveluiden
osuus
Wärtsilän
liikevaihdosta
oli
53
%
vuonna
2024.
Palvelut
ovat
avainasemassa
laitteiden
käyttöajan,
luotettavuuden,
vähäisemmän
polttoaineenkulutuksen
ja
pienempien
päästöjen
mahdollistajana.
Wärtsilällä
on
keskeinen
rooli
alusten
toiminnan
ja
koko
merenkulun
arvoketjun
hiilineutraaliuskehityksessä.
Yhtiön
laaja
tuote-
ja
ratkaisuvalikoima,
muun
muassa
moottorit,
digitaaliset
teknologiat,
propulsiojärjestelmät,
hybridiratkaisut,
integroidut
voimansiirtojärjestelmät
ja
päästöjä
vähentävät
ratkaisut,
edistää
merkittävästi
hiilineutraalia
merenkulkua.
Valikoima
jää
kuitenkin
kokonaan
luokitusjärjestelmän
ulkopuolelle,
koska
siihen
sisältyy
ainoastaan
alusten
valmistus
–
ei
alusteknologiat
tai
-komponentit.
Energialiiketoiminnassa
hiilineutraaleja
polttoaineita
varten
valmiit,
maakaasulla
tai
muilla
fossiilisilla
polttoaineilla
toimivat
moottorit
jäävät
samoin
luokitusjärjestelmän
ulkopuolelle.
Kaikkiaan
14
%
Wärtsilän
liikevaihdosta
arvioitiin
olevan
luokitusjärjestelmäkelpoista,
mukaan
lukien
energian
varastointiliiketoiminta,
biokaasuratkaisut
ja
digitaaliset
laivaliikenteen
optimointiratkaisut.
Pääomamenoista
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi
arvioitiin
aktivoidut
tutkimus-
ja
kehitysmenot,
jotka
liittyvät
energian
varastointiin,
digitaaliseen
laivaliikenteen
optimointiin
ja
kestäviin
polttoaineratkaisuihin,
sekä
uudet
rakennukset
ja
ajoneuvot.
Toimintamenoista
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi
arvioitiin
aktivoimattomat
tutkimus-
ja
kehitysmenot,
jotka
liittyvät
energian
varastointiin,
biokaasuratkaisuihin,
digitaaliseen
laivaliikenteen
optimointiin
ja
kestäviin
polttoaineratkaisuihin.
Mitään
näistä
kategorioista
ei
voitu
katsoa
luokitusjärjestelmän
mukaisiksi.
Liike-
vaihto
Pääoma
-menot
Toiminta
-menot
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoista
86%
64%
89%
Luokitusjärjestelmäkelpoista
14%
36%
11%
Luokitusjärjestelmän
mukaista
0%
0%
0%
Näiden
tietojen
raportointia
varten
Wärtsilä
on
arvioinut
taloudellisia
toimintojaan
delegoituihin
säädöksiin
sisällytettyjen
taloudellisten
toimintojen
perusteella.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset
taloudelliset
toiminnot
on
tunnistettu
vertaamalla
delegoiduissa
säädöksissä
viitattuja
NACE-koodeja
Wärtsilän
taloudellisiin
toimintoihin.
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
taloudellisten
toimintojen
liikevaihdot,
pääomamenot
ja
toimintamenot
kerättiin
kirjanpitojärjestelmästä.
Seuraavaksi
verrattiin
taloudellisia
toimintoja
teknisiin
seulontakriteereihin,
mukaan
lukien
ei
merkittävää
haittaa
-kriteerit
ja
sosiaaliset
vähimmäistason
suojatoimet,
ja
haettiin
näyttöä
niiden
tueksi.
Koska
Wärtsilä
tulkitsee
Euroopan
unionin
luokitusjärjestelmäasetuksessa
säädettyjä
yhtenevyyskriteerejä
tiukasti,
yhtiö
ei
voi
pitää
vuoden
2024
luokitusjärjestelmäkelpoisia
tulovirtoja
myös
luokitusjärjestelmän
mukaisina.
Sama
pätee
vuoden
2024
pääoma-
ja
toimintamenoihin.
Vaikka
Wärtsilän
tuotteista
ja
palveluista
vain
pieni
osa
kuuluu
luokitusjärjestelmän
piiriin,
niillä
on
keskeinen
rooli
energia-
ja
merenkulkualojen
hiilineutraaliuspyrkimysten
edistämisessä,
ja
Wärtsilä
investoi
merkittävästi
tutkimus-
ja
kehitystoimintaan
tukeakseen
siirtymää.
Taloudellinen
katsaus
Luokitusjärjestelmän
mukaisiin
taloudellisiin
toimintoihin
liittyvistä
tuotteista
tai
palveluista
saatu
osuus
liikevaihdosta
–
vuoden
2024
tiedot
Tilikausi
2024
2024
Merkittävän
edistämisen
kriteerit
”Ei
merkittävää
haittaa”
-kriteerit
(DNSH:
Does
Not
Significantly
Harm)
Taloudelliset
toiminnat
Koodi
(a)
Liikevaihto
Osuus
liikevaihdosta,
vuosi
2024
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Vesi
Ympäristön
pilaantuminen
Kiertotalous
Biologinen
monimuotoisuus
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Vesi
Ympäristön
pilaantuminen
Kiertotalous
Biologinen
monimuotoisuus
Vähimmäistason
suojatoimet
Luokitusjärjestel
män
mukaisten
(A.1)
tai
luokitusjärjestel
mäkelpoisten
(A.2.)
osuus
liikevaihdosta,
2023
Luokka
mahdollista
va
toiminta
Luokka
siirtymätoimi
nta
Teksti
MEUR
%
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
%
M
T
A.
LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET
TOIMINNAT
A.1
Ympäristön
kannalta
kestävät
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
toiminnat
Ei
luokitusjärjestelmän
mukaisia
toimintoja
0
0%
0%
Ympäristön
kannalta
kestävistä
(luokitusjärjestelmän
mukaisista)
toiminnoista
saatu
liikevaihto
(A.1)
0
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
Josta
mahdollistavat
toiminnat
0
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
M
Josta
siirtymätoiminnat
0
0%
0%
0%
T
A.2
Luokitusjärjestelmäkelpoiset
muttei
ympäristön
kannalta
kestävät
(muut
kuin
luokitusjärjestelmän
mukaiset)
toiminnat
(g)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
Akkujen
valmistus
CCM
3.4
794
12%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
15%
Muiden
vähähiilisten
teknologioiden
valmistus
CCM
3.6
53
1%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
1%
Datavetoiset
ratkaisut
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämistä
varten
CCM
8.2
41
1%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
1%
Luokitusjärjestelmäkelpoisista
muttei
ympäristön
kannalta
kestävistä
(muista
kuin
luokitusjärjestelmän
mukaisista)
toiminnoista
saatu
liikevaihto
(A.2)
888
14%
14%
0%
0%
0%
0%
0%
17%
A.
Luokitusjärjestelmäkelpoisista
toiminnoista
saatu
liikevaihto
(A.1+A.2)
888
14%
14%
0%
0%
0%
0%
0%
17%
B.
EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET
TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista
toiminnoista
saatu
liikevaihto
5
561
86%
KEL
=
Taksonomiakelpoi
nen;
E/KEL
=
Ei-
taksonomiakelpoin
en
Yhteensä
6
449
100%
Liikevaihto
vuonna
2024:
6
449
miljoonaa
euroa
raportoitu
myös
tilinpäätöksen
osiossa
Konsernin
tuloslaskelma.
Taloudellinen
katsaus
Luokitusjärjestelmän
mukaisiin
taloudellisiin
toimintoihin
liittyvien
tuotteiden
tai
palveluiden
osuus
pääomamenoista
–
vuoden
2024
tiedot
Tilikausi
2024
2024
Merkittävän
edistämisen
kriteerit
”Ei
merkittävää
haittaa”
-kriteerit
(DNSH:
Does
Not
Significantly
Harm)
Taloudelliset
toiminnat
Koodi
(a)
Pääomamen
ot
Osuus
pääomamenoista
,
vuosi
2024
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Vesi
Ympäristön
pilaantuminen
Kiertotalous
Biologinen
monimuotoisuus
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Vesi
Ympäristön
pilaantuminen
Kiertotalous
Biologinen
monimuotoisuus
Vähimmäistason
suojatoimet
Luokitusjärjestelmän
mukaisten
(A.1)
tai
luokitusjärjestelmäkel
poisten
(A.2.)
osuus
pääomamenoista,
vuosi
2023
Luokka
mahdollistava
toiminta
Luokka
siirtymätoiminta
Teksti
MEUR
%
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
%
M
T
A.
LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET
TOIMINNAT
A.1
Ympäristön
kannalta
kestävät
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
toiminnat
Ei
luokitusjärjestelmän
mukaisia
toimintoja
0
0%
0%
Ympäristön
kannalta
kestävien
(luokitusjärjestelmän
mukaisten)
toimintojen
pääomamenot
(A.1)
0
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
Joista
mahdollistavat
toiminnat
0
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
M
Joista
siirtymätoiminnat
0
0%
0%
0%
T
A.2
Luokitusjärjestelmäkelpoiset
muttei
ympäristön
kannalta
kestävät
(muut
kuin
luokitusjärjestelmän
mukaiset)
toiminnat
(g)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
Uusien
rakennusten
rakentaminen
CCM
7.1
16
7%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
1%
Moottoripyörillä,
henkilöautoilla
ja
kevyillä
hyötyajoneuvoilla
tapahtuva
liikenne
CCM
6.5
8
3%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
3%
Akkujen
valmistus
CCM
3.4
28
12%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
7%
Datavetoiset
ratkaisut
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämistä
varten
CCM
8.2
6
3%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
2%
Sähköntuotanto
uusiutuvilla
ei-fossiilisilla
kaasumaisilla
ja
nestemäisillä
polttoaineilla
CCM
4.7
27
11%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
10%
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
muttei
ympäristön
kannalta
kestävien
(muiden
kuin
luokitusjärjestelmän
mukaisten)
toimintojen
pääomamenot
(A.2)
85
36%
36%
0%
0%
0%
0%
0%
23%
A.
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen
pääomamenot
(A.1+A.2)
85
36%
36%
0%
0%
0%
0%
0%
23%
B.
EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET
TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen
pääomamenot
152
64%
KEL
=
Taksonomiakelpoinen;
Yhteensä
237
100%
E/KEL
=
Ei-taksonomiakelpoinen
Taloudellinen
katsaus
Luokitusjärjestelmän
mukaisiin
taloudellisiin
toimintoihin
liittyviin
tuotteiden
ja
palveluiden
osuus
toimintamenoista
–
vuoden
2024
tiedot
Tilikausi
2024
2024
Merkittävän
edistämisen
kriteerit
"Ei
merkittävää
haittaa"
-kriteerit
(DNSH:
Does
Not
Significantly
Harm)
Taloudelliset
toiminnat
Koodi
(a)
Toimintam
enot
Osuus
toimintamenoist
a,
vuosi
2024
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Vesi
Ympäristön
pilaantuminen
Kiertotalous
Biologinen
monimuotoisuus
Ilmastonmuutoksen
hillintä
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Vesi
Ympäristön
pilaantuminen
Kiertotalous
Biologinen
monimuotoisuus
Vähimmäistason
suojatoimet
Luokitusjärjestelmän
mukaisten
(A.1.)
tai
luokitusjärjestelmäkelpoisten
(A.2.)
osuus
toimintamenoista,
vuosi
2023
Luokka
mahdollistava
toiminta
Luokka
siirtymätoiminta
Teksti
MEUR
%
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K;
E;
E/S
(b)
(c)
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
K/E
%
M
T
A.
LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET
TOIMINNAT
A.1.
Ympäristön
kannalta
kestävät
(luokitusjärjestelmän
mukaiset)
toiminnat
Ei
luokitusjärjestelmän
mukaisia
toimintoja
0
0%
0%
Ympäristön
kannalta
kestävien
(luokitusjärjestelmän
mukaisten)
toimintojen
toimintamenot
(A.1)
0
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
Josta
mahdollistavat
toiminnat
0
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
0%
M
Josta
siirtymätoiminnat
0
0%
0%
0%
T
A.2
Luokitusjärjestelmäkelpoiset
muttei
ympäristön
kannalta
kestävät
(muut
kuin
luokitusjärjestelmän
mukaiset)
toiminnat
(g)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
Akkujen
valmistus
CCM
3.4
19
7%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
7%
Muiden
vähähiilisten
teknologioiden
valmistus
CCM
3.6
2
1%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
0%
Datavetoiset
ratkaisut
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämistä
varten
CCM
8.2
1
0%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
0%
Sähköntuotanto
uusiutuvilla
ei-fossiilisilla
kaasumaisilla
ja
nestemäisillä
polttoaineilla
CCM
4.7
10
4%
KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
E/KEL
5%
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
mutta
ei
ympäristön
kannalta
kestävien
(muiden
kuin
luokitusjärjestelmän
mukaisten)
toimintojen
toimintamenot
(A.2)
31
11%
11%
0%
0%
0%
0%
0%
12%
A.
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen
toimintamenot
(A.1+A.2)
31
11%
11%
0%
0%
0%
0%
0%
12%
B.
EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET
TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen
toimintamenot
249
89%
KEL
=
Taksonomiakelpoinen;
E/KEL
=
Ei-taksonomiakelpoinen
Yhteensä
280
100%
Taloudellinen
katsaus
Ydinvoimaan
ja
fossiilisiin
kaasuihin
liittyvät
toiminnot
Rivi
Ydinenergiaan
liittyvät
toiminnot
1.
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
sellaisiin
innovatiivisiin
sähköntuotantolaitoksiin
liittyvää
tutkimusta,
kehittämistä,
demonstrointia
ja
käyttöönottoa,
jotka
tuottavat
energiaa
ydinreaktion
avulla
siten,
että
polttoainekierrosta
aiheutuu
mahdollisimman
vähän
jätettä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
EI
2.
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
sähkön
tai
prosessilämmön
tuottamiseen
tarkoitettujen
uusien
ydinlaitosten
rakentamista
ja
turvallista
käyttöä,
myös
kaukolämpöä
tai
teollisia
prosesseja,
kuten
vedyn
tuotantoa,
varten
sekä
niiden
turvallisuuden
parantamista,
käyttäen
parasta
käytettävissä
olevaa
teknologiaa,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
EI
3.
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
olemassa
olevien
sähköä
tai
prosessilämpöä
tuottavien
ydinlaitosten
turvallista
toimintaa,
myös
kaukolämpöä
tai
teollisia
prosesseja,
kuten
vedyn
tuotantoa
ydinenergiasta,
varten
sekä
niiden
turvallisuuden
parantamista,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
EI
Fossiiliseen
kaasuun
liittyvät
toiminnot
4.
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
sähköntuotantolaitosten
rakentamista
tai
toimintaa,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
EI
5.
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
yhdistettyjen
lämpöä
tai
jäähdytystä
ja
sähköä
tuottavien
laitosten
rakentamista,
kunnostamista
ja
käyttöä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
EI
6.
Yritys
toteuttaa
tai
rahoittaa
fossiilisia
kaasumaisia
polttoaineita
käyttävien
lämpöä
tai
jäähdytystä
tuottavien
laitosten
rakentamista,
kunnostamista
ja
käyttöä,
tai
sillä
on
tällaiseen
toimintaan
liittyviä
vastuita.
EI
Taloudellinen
katsaus
2.2.
Ilmastonmuutos
(ESRS
E1)
2.2.1
Siirtymäsuunnitelma
(E1-1)
Wärtsilällä
on
ilmastonmuutoksen
hillitsemistä
koskeva
siirtymäsuunnitelma,
jonka
nimi
on
”Set
for
30”.
Siinä
scope
1
ja
2
-päästöt
katsotaan
Pariisin
ilmastosopimuksen
mukaisiksi.
Scope
3
-päästötavoitteita
ei
voida
katsoa
Pariisin
sopimuksen
mukaisiksi,
koska
ne
eivät
ole
määrällisiä.
Siirtymäsuunnitelma
on
Wärtsilän
hallituksen
hyväksymä.
Wärtsilää
ei
ole
suljettu
Pariisin
sopimuksen
mukaisten
vertailuarvojen
ulkopuolelle.
Wärtsilä
on
määritellyt
siirtymäsuunnitelmansa
scope
1
ja
2
-päästöille
ja
tavoitteet
oman
toiminnan
hiilineutraaliuden
saavuttamiselle
vuoteen
2030
mennessä.
Tuotteiden
osalta
Wärtsilä
asetti
vuonna
2021
tavoitteeksi
hiilettömille
polttoaineille
valmiin
tuotevalikoiman
tarjoamisen
vuoteen
2030
mennessä.
Hiilineutraalius
on
yhtiölle
prioriteetti
sekä
yksittäisten
tuotteiden
että
koko
tuotevalikoiman
kehitystyössä,
mukaan
lukien
puhdistusteknologiat.
Wärtsilä
kehittää
laajaa
teknologia-
ja
ratkaisuvalikoimaa,
joka
tukee
asiakkaiden
siirtymää
hiilineutraaliuteen.
Hiilineutraalien
polttoaineiden
käyttö
on
mahdollista
jo
nyt,
ja
tuotteita
kehitetään
jatkuvasti,
jotta
niitä
voidaan
käyttää
laajalti
esimerkiksi
ammoniakilla
ja
vedyllä
ja
muilla
nollahiilisillä
polttoaineilla
vuoteen
2030
mennessä.
Wärtsilän
siirtymäsuunnitelma
on
hyvin
linjassa
yhtiön
strategian
kanssa,
jonka
ytimessä
hiilineutraalius
on.
Tärkeimmät
hiilestä
irtautumisen
keinot
ja
toimet
Oman
toiminnan
hiilineutraaliustavoitteen
kannalta
tärkeimmät
päästövähennysluokat
(scope
1
ja
2
-päästöt)
ovat
seuraavat:
◾
Energiatehokkuus
ja
kulutuksen
vähentäminen
◾
Ajoneuvojen
vaihto
vähäpäästöisempiin
malleihin
◾
Oma
energiantuotanto
ja
sähkösopimusten
ympäristökriteerit
(Wärtsilä
käyttää
uusiutuvalla
energialla
tuotettua
sähköä
sekä
fyysisestä
sähköstä
erillisten
alkuperätakuun
EAC-sertifikaattien
että
suorien
ostosopimusten
muodossa.)
◾
T&K-
ja
tehdaskoeajojen
lyhentäminen
◾
Lämpöpumppujen
hyödyntäminen
lämmitykseen
◾
Fossiilisten
polttoaineiden
korvaaminen
vaihtoehtoisilla
polttoaineilla
T&K-
ja
tehdaskoeajoissa
◾
Eri
teknologioiden
hyödyntäminen
moottoreiden
koekäytöistä
aiheutuvien
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi
Tärkeimmät
Wärtsilän
tuotekehityksen
hiilineutraaliutta
(scope
3
-päästöt)
tukevat
toimet
ovat
seuraavat:
◾
Tuotteet
ja
palvelut:
Innovatiiviset
teknologiat
ja
elinkaariratkaisut,
joilla
saavutetaan
hyvä
hyötysuhde
ja
pienet
päästöt
◾
T&K:
Kestävien,
tulevaisuudessakin
käyttökelpoisten
teknologioiden
kehittäminen
◾
Järjestelmätason
ratkaisut:
Kokonaishyötysuhteen
parantaminen
ja
optimointi
sekä
päästöjen
vähentäminen
järjestelmätasolla
◾
Operatiiviset
toimenpiteet:
Kohti
hiilineutraaliutta
ja
jatkuvaa
ympäristösuorituskyvyn
parantamista
◾
Kumppanuudet:
Yhteistyö
sidosryhmien
kanssa
ilmasto-
ja
ympäristötoimien
edistämisessä
Merkittävät
toimintasuunnitelman
toteuttamiseksi
tarvittavat
toimintamenot
(Opex)
ja
(tai)
pääomamenot
(Capex)
Oma
toiminta:
◾
Vihreän
sähkön
kustannukset
vuonna
2024:
112
TEUR
(OpEx)
◾
Aurinkopaneelien
asennukset
vuonna
2024:
Wuxi,
2.
vaihe
(Kiina),
Khopoli
(Intia),
Gazipur
(Bangladesh),
Kapkaupunki
(Etelä-Afrikka):
253
TEUR
(CapEx)
Tuotteet:
◾
Vuonna
2024
T&K-
investoinnit
olivat
yhteensä
296
miljoonaa
euroa
eli
4,6%
liike
vaihdosta.
Näistä
investoinneista
valtaosa
tähtäsi
ympäristösuorituskyvyn
parantamiseen.
Kestäviin
polttoaineisiin
liittyvien
T&K-
kulujen
osuus
pääomamenoista
oli
20
miljoonaa
euroa
ja
toimintamenoista
11
miljoonaa
euroa
(sisältyy
EU:n
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
mukaiseen
raportointiin).
On
syytä
huomata,
että
EU:n
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
mukaisessa
raportoinnissa
ilmoitetut
pääomamenot
ja
toimintamenot
sisältävät
edellä
kuvatun
siirtymäsuunnitelman
ulkopuolisia
menoja,
vaikka
myös
nämä
muut
menot
edistävät
toisilla
tavoin
ilmastonmuutoksen
hillitsemistä.
Wärtsilä
ei
toistaiseksi
aio
muuttaa
taloudellisia
toimintojaan
komission
delegoidun
asetuksen
2021/2139
(29)
vaatimusten
mukaisiksi.
Keskeisten
omaisuuserien
ja
tuotteiden
kasvihuonekaasupäästöjen
lukkiutumat
Wärtsilä
katsoo,
että
yhtiön
omaisuuseristä
tai
tuotteista
ei
aiheudu
merkittäviä
kasvihuonekaasupäästöjen
lukkiutumia,
koska
tuotteet
ja
ratkaisut
on
jo
pitkään
suunniteltu
ottaen
huomioon
tulevaisuuden
vaatimukset.
Tämä
tarkoittaa
sitä,
että
tuotantolaitokset
voidaan
melko
helposti
muuttaa
valmistamaan
esimerkiksi
nollahiilisiä
polttoaineita
käyttäviä
tuotteita
ja
että
myös
itse
tuotteita
voidaan
päivittää
kestävien
polttoaineiden
käyttämiseksi.
Wärtsilä
ei
näin
ollen
katso,
että
kasvihuonekaasupäästöjen
lukkiutumat
vaarantaisivat
yhtiön
päästövähennystavoitteiden
saavuttamisen.
Siirtymäsuunnitelman
toteutuksen
edistyminen
Oma
toiminta
(scope
1
ja
2):
Vuonna
2024
Wärtsilä
vähensi
kasvihuonekaasupäästöjään
50
163
tCO2e
perusarvosta.
Kasvihuonekaasupäästöjen
vähenemä
siirtymäsuunnitelman
käynnistämisestä
lähtien
on
50%
lopullisesta
tavoitearvosta,
mikä
vastaa
yhtiön
tavoitteita.
Tuotteet
(scope
3):
Puhtaan
vedyn
käyttökonseptien
kehittäminen
maalla
sijaitseviin
voimalaitoksiin
jatkui
koko
vuoden
2024.
Hankkeesta
tiedotettiin
markkinoille
vuoden
keskivaiheilla,
ja
teollistamiskonsepti
valitaan
vuonna
2025.
Edistyminen
tavoitteita
kohti
katsotaan
hyväksi,
vaikka
suunnitelman
yksityiskohdat
muuttuvat
jatkuvasti
liiketoiminnan
tarpeiden,
markkinatilanteen
ja
teknologian
kehityksen
mukaan.
2.2.2.
Ilmastonmuutokseen
liittyvät
politiikat
(E1-2)
Wärtsilän
arvot
ja
periaatteet
liittyen
olennaisiin
ilmastonmuutoksen
hillinnän
vaikutukseen
sekä
siihen
liittyviin
mahdollisuuksiin
määritellään
yhtiön
eettisissä
toimintaperiaatteissa,
jotka
koskevat
Taloudellinen
katsaus
sen
kaikkea
toimintaa.
Eettiset
toimintaperiaatteet
ovat
vapaasti
luettavissa
yhtiön
verkkosivuilla,
ja
niihin
sisältyy
myös
ilmastonmuutosta
käsittelevä
osa:
”Wärtsilä
tiedostaa,
että
ilmastonmuutos
vaatii
kiireellisiä
toimia
yhteiskunnassa
ja
kaikessa
toiminnassamme.
Olemme
sitoutuneet
hillitsemään
ilmastonmuutosta
kehittämällä
teknologioita
ja
palveluita,
jotka
auttavat
energia-
ja
merenkulkualaa
siirtymään
kohti
hiilineutraaliutta,
sekä
vähentämällä
oman
toimintamme
kasvihuonekaasupäästöjä.
Asetamme
mitattavia
päästövähennystavoitteita,
jotka
kattavat
myös
toimitusketjumme,
ja
seuraamme
niiden
toteutumista.
Pyrimme
aktiivisesti
vähentämään
kasvihuonekaasupäästöjä
investoimalla
jatkuvaan
tutkimukseen
ja
kehitykseen,
tukemalla
asiakkaitamme
päästöjen
vähentämisratkaisuissa,
edistämällä
energiatehokkuutta
ja
vihreän
energian
käyttöä
sekä
tekemällä
ilmasto-
ja
ympäristönäkökohdat
etusijalle
asettavia
valintoja.
Teemme
myös
tarvittavia
toimia
sopeutuaksemme
ilmastonmuutoksen
vaikutuksiin
omassa
toiminnassamme.”
Tämä
toimii
perustana
yhtiön
pysyvälle
tavoitteelle
kehittää
kestäviä
tuotteita
ja
ratkaisuja
sekä
minimoida
oman
toiminnan
ympäristöjalanjälki.
Wärtsilän
näkökulmasta
ilmastonmuutoksen
hillintätoimet
ovat
näiden
pyrkimysten
ytimessä.
Vastuu
eettisten
toimintaperiaatteiden
sekä
myös
Wärtsilän
laatua,
ympäristöä
ja
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskevan
(QEHS)
politiikan
toimeenpanosta
on
viime
kädessä
yhtiön
johtokunnalla.
Wärtsilän
QEHS-politiikka,
joka
myös
koskee
yhtiön
koko
toimintaa,
korostaa
ympäristönsuojelun,
tavoiteasetannan
ja
riskien
vähentämisen
merkitystä.
2.2.3
Ilmastonmuutoksen
hillintään
ja
siihen
sopeutumiseen
liittyvät
toimet
ja
resurssit
(E1-3)
Wärtsilällä
on
ilmastonmuutoksen
hillitsemistä
koskeva
siirtymäsuunnitelma,
”Set
for
30”,
joka
määrittelee
kaksi
tavoitetta
ja
niihin
liittyvät
toimintasuunnitelmat:
Hiilineutraaliuden
saavuttaminen
omassa
toiminnassa
ja
tuotevalikoiman
tarjoaminen
hiilettömille
polttoaineille
vuoteen
2030
mennessä.
Wärtsilän
hiilestä
irtautumisen
keinot
suhteessa
omaan
toimintaan
Johtokunta
hyväksyy
hiilineutraaliussuunnitelmat
vuosittain.
Nämä
toimet
ovat
Wärtsilän
eettisiin
toimintaperiaatteisiin
kirjatun
ilmastonmuutoksen
hillitsemistavoitteen
pääajurit.
Tavoite
kehittää
hiilettömille
polttoaineille
valmis
tuotevalikoima
vuoteen
2030
mennessä
ei
luonnollisesti
vielä
näy
konkreettisina
päästövähennyksinä.
Scope
1-
ja
scope
2
-päästöjen
osalta
Wärtsilän
hiilineutraaliussuunnitelmalle
keskeisimmät
päästövähennysluokat
ovat
seuraavat:
●
Energiatehokkuus
ja
kulutuksen
vähentäminen
:
Energiansäästöt
perustuvat
pääasiassa
pienentyneeseen
sähkön
tai
lämmön
kulutukseen
ja
energiatehokkuustoimien
toteuttamiseen.
Hallitus
asetti
Wärtsilän
eettisten
toimintaperiaatteiden
energiatehokkuuden
edistämistavoitteen
mukaisesti
vuoden
2017
alussa
tavoitteeksi
vähentää
energian
absoluuttista
kulutusta
(GWh)
vähintään
7%:lla
vuoden
2015
tasosta
vuoteen
2025
mennessä.
Vuoden
2024
loppuun
mennessä
saavutettiin
14,5
GWh:n
pysyvät
energiansäästöt,
mikä
on
49%
vuoden
2025
lopputavoitteesta.
●
Ajoneuvojen
vaihto
vähäpäästöisempiin
malleihin:
Wärtsilä
on
vahvistanut
ajoneuvoja
koskevan
politiikan,
joka
tukee
vahvasti
siirtymistä
sähköajoneuvoihin.
Politiikka
koskee
Wärtsilän
omistamia
ja
liisaamia
ajoneuvoja,
kuten
henkilö-,
kuorma-
ja
pakettiautoja
sekä
nostureita
ja
trukkeja.
Kaikkien
toimipaikkojen
on
käytävä
läpi
sähköajoneuvojen
latausinfrastruktuurinsa
ja
alettava
varautua
sähköajoneuvojen
yleistymiseen
tulevaisuudessa.
Monissa
Wärtsilän
toimipaikoissa
valmistelut
ovat
jo
käynnissä.
●
Oma
energiantuotanto
ja
sähkösopimusten
ympäristökriteerit:
Wärtsilä
käyttää
sähköä
valmistustoiminnassa,
esimerkiksi
komponenttien
koneistuksessa,
sekä
huoltokorjaamoilla
ja
toimistoissa.
Moottoreiden
koeajoissa
syntyvää
sähkö-
ja
lämpöenergiaa
hyödynnetään
mahdollisuuksien
mukaan.
Wärtsilän
tavoitteena
on
käyttää
tuotettu
sähköenergia
omiin
tarkoituksiin
ja
mahdollisesti
myydä
osa
paikallisille
energiayhtiöille.
Monissa
Wärtsilän
toimintamaissa
aurinkopaneelit
ovat
omavaraisuutensa
ja
takaisinmaksuaikansa
vuoksi
houkutteleva
vaihtoehto.
Vuonna
2024
esimerkiksi
Wärtsilä
Wuxissa
,
Kiinassa,
asennettiin
tehtaan
katolle
300
kW:n
aurinkovoimala
(projektin
2.
vaihe),
joka
tuottaa
vihreää
sähköä
päivittäisen
toiminnan
tarpeisiin.
Japanissa
sijaitsevassa
Wärtsilän
toimipisteessä
rakennukseen
asennettiin
koko
katon
peittävät
aurinkopaneelit,
joiden
tuottama
sähkö
kattaa
noin
30–40%
tehtaan
koko
sähkönkulutuksesta.
Aurinkopaneeleja
asennettiin
vuonna
2024
lisäksi
myös
Khopolissa
(Intiassa),
Hattemissa
(Alankomaissa),
Kapkaupungissa
(Etelä-Afrikassa),
Bermeossa
(Espanjassa)
ja
Frauenfeldissä
(Sveitsissä).
Wärtsilä
on
kehittänyt
vihreän
sähkön
ostoille
hankintamallin,
jossa
määritellään
yhtiön
lähestymistapa
alkuperätakuiden
(GO),
uusiutuvan
energian
sertifikaattien
(REC)
ja
kansainvälisten
uusiutuvan
energian
sertifikaattien
(I-
REC)
hankintaa
varten.
Vuonna
2024
Wärtsilä
hankki
alkuperätakuita
Tanskassa,
Suomessa,
Italiassa,
Norjassa
ja
Alankomaissa.
Lisäksi
useat
muutkin
Wärtsilän
toimipisteet
käyttävät
vihreää
sähköä.
Uusiutuvien
energianlähteiden
osuus
Wärtsilän
sähkön
kokonaiskulutuksesta
oli
64%
(58
525
MWh
).
●
T&K-
ja
tehdaskoeajojen
lyhentäminen:
Suomessa
sijaitseva
Sustainable
Technology
Hub
käyttää
polttoaineita
pääasiassa
moottoreiden
T&K-
ja
tehdaskoekäyttöihin.
Wärtsilä
on
tunnistanut
ja
toteuttanut
energiansäästötoimenpiteitä
esimerkiksi
lyhentämällä
moottoreiden
käyntiaikaa
testien
yhteydessä.
●
Lämpöpumppujen
hyödyntäminen
lämmitykseen:
Tanskassa
toimistokiinteistöä
lämmitettiin
aiemmin
maakaasulla,
jota
käyttävät
kattilat
olivat
tulossa
käyttöikänsä
päähän
ja
vaativat
uusimista.
Yhtiö
halusi
siirtyä
kestävämpään
lämmitysvaihtoehtoon,
ja
ratkaisuksi
valittiin
sähkökäyttöiset
lämpöpumput.
Lisäksi
Wärtsilä
Denmark
ostaa
sertifioitua
vihreää
sähköä,
minkä
ansiosta
kaikki
lämmitykseen
Tanskassa
käytettävä
sähkö
on
CO
2
-neutraalia.
●
Fossiilisten
polttoaineiden
korvaaminen
kestävillä
polttoaineilla
T&K-
ja
tehdaskoeajoissa:
T&K-
ja
tehdaskoeajot
aiheuttivat
vuonna
2024
Wärtsilän
scope
1
-päästöistä
75%.
Käynnissä
on
useita
toimenpiteitä
moottoreiden
koekäytöistä
aiheutuvien
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi,
ja
tuloksia
on
jo
nähtävissä.
Wärtsilä
saavutti
merkittävän
virstanpylvään
kestävien
polttoaineiden
kehitystyössä
Taloudellinen
katsaus
päättämällä
uudesta
investoinnista
metanolin
tutkimus
-
ja
moottoritestauskyvykkyyksiin
Vaasan
Sustainable
Technology
Hub
-keskuksessa.
Metanolilla
ja
muilla
kestävillä
polttoaineilla
on
tärkeä
rooli
merenkulun
kasvihuonekaasupäästöjen
pienentämisessä
ja
vihreän
siirtymän
nopeuttamisessa.
Wärtsilä
jatkaa
myös
teknologia-
ja
tuotekehitystyötään
muiden
kestävien
polttoaineiden
parissa,
mukaan
lukien
ammoniakki
ja
puhdas
vety.
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Wärtsilällä
on
käytössä
riskienhallinnan
arvioinnit
ja
prosessit,
joilla
seurataan
ja
arvioidaan
ilmastonmuutoksen
mahdollisia
vaikutuksia
yhtiön
omaisuuseriin
ja
työntekijöihin.
Tarvittaessa
toteutetaan
varotoimia,
kuten
Alankomaiden
Kampenissa,
jossa
Wärtsilällä
on
varastossa
hiekkasäkkejä
valmiina
tulvien
varalta.
Niiden
käyttöä
myös
harjoitellaan,
jotta
henkilökunta
osaa
toimia
tositilanteessa.
Wärtsilällä
on
käytössä
lämpörasituksen
hallintaa
koskevat
ohjeet
vastauksena
lämpörasituksesta
johtuvien
sairauksien
yleistymiseen.
Ohjeissa
painotetaan
kuumuuden
aiheuttamien
riskien
arvioinnin,
nesteytyksen,
viilennyslaitteiden
ja
ilmanvaihdon
sekä
asianmukaisten
taukojen
tärkeyttä.
Lisäksi
niissä
listataan
asiat,
joista
on
sovittava
ennen
kuumatyön
aloittamista
asiakkaan
toimipaikassa
ja
asiat,
jotka
on
tarkistettava
työn
aikana.
Ilmastonmuutoksesta
aiheutuvat
fyysiset
riskit
eivät
kuitenkaan
kokonaisuutena
Wärtsilän
arvion
mukaan
aiheuta
tällä
hetkellä
merkittävää
riskiä
yhtiön
toiminnalle.
Keskeiset
toimet
raportointivuoden
aikana
◾
Vihreän
sähkön
ostaminen
◾
Aurinkopaneelien
asennukset
◾
Energiatehokkuus
ja
kulutuksen
vähentäminen
◾
T&K-
ja
tehdaskoeajojen
lyhentäminen
◾
Investointi
metanolin
tutkimus-
ja
moottoritestauskyvykkyyksiin
Vaasan
Sustainable
Technology
Hub
-keskuksessa
Oma
toiminta:
Vuonna
2024
Wärtsilä
vähensi
scope
1
ja
2
-kasvihuonekaasupäästöjä
50
163
tCO2e
perusarvosta,
mikä
vastaa
yhtiön
tavoitteita.
Lisäksi
vuoteen
2030
mennessä
odotetaan
saavutettavan
scope
1
ja
2
-päästövähennyksiä
yhteensä
noin
49
837
tCO2e.
Tuotteet:
Puhtaan
vedyn
käyttökonseptien
kehittäminen
maalla
sijaitseviin
voimalaitoksiin
jatkui
koko
vuoden
2024.
Hankkeesta
tiedotettiin
markkinoille
vuoden
keskivaiheilla,
ja
teollistamiskonsepti
valitaan
vuonna
2025.
Kaikki
edellä
mainitut
toimenpiteet
kattavat
Wärtsilän
oman
toiminnan
globaalisti,
ellei
sijaintia
ole
erikseen
mainittu,
on
aloitettu
ja
saatetaan
loppuun
vuoteen
2030
mennessä.
Toimien
toteuttamisen
vaatimien
resurssien
saatavuus
ja
kohdentaminen
Suunnitellut
tulevat
toimenpiteet:
◾
Energiatehokkuus
ja
kulutuksen
vähentäminen
◾
Ajoneuvojen
vaihto
vähäpäästöisempiin
malleihin
◾
Oma
energiantuotanto
ja
sähkösopimusten
ympäristökriteerit
(Wärtsilä
käyttää
uusiutuvalla
energialla
tuotettua
sähköä
sekä
fyysisestä
sähköstä
erillisten
alkuperätakuun
EAC-sertifikaattien
että
suorien
ostosopimusten
muodossa.)
◾
T&K-
ja
tehdaskoeajojen
lyhentäminen
◾
Lämpöpumppujen
hyödyntäminen
lämmitykseen
◾
Fossiilisten
polttoaineiden
korvaaminen
kestävillä
polttoaineilla
T&K-
ja
tehdaskoeajoissa
◾
Uusiutuvalla
energialla
tuotettu
kaukolämpö
◾
Päästökompensaatiot
Oma
toiminta:
Wärtsilän
tarkoituksena
on
siirtyä
vähitellen
vihreän
sähkön
käyttöön
kaikissa
maissa,
ottaen
huomioon
vihreän
sähkön
saatavuus
eri
markkinoilla.
Aikataulu
siirtymiselle
kestäviin
polttoaineisiin
moottoreiden
testauksessa
riippuu
vaihtoehtojen
saatavuudesta
ja
hinnasta.
Tuotteet:
Wärtsilän
uusimmat
markkina-analyysit
antavat
kuvan
siitä,
milloin
eri
polttoaineet
tulevat
saataville
merenkulkualalla,
ja
niiden
todennäköistä
hintaa
ennakoidaan
mallinnustyökalun
avulla.
Wärtsilän
arvion
mukaan
ensin
käyttöön
tulevat
biopolttoaineet,
joita
valmistetaan
ihmisten
ja
eläinten
ravinnoksi
kelpaamattomista
orgaanisista
raaka-aineista.
Saatavuuden
odotetaan
kasvavan
merkittävästi
2030-luvulla.
Tähän
kategoriaan
sisältyvät
dieselöljyn
kaltaiset
biopolttoaineet,
biometanoli
ja
biometaani
sekä
myös
bioetanoli,
jota
tuotetaan
jo
nyt
merkittäviä
määriä
etenkin
Brasiliassa
ja
Yhdysvalloissa.
Seuraavaksi
saataville
tulevat
ns.
siniset
polttoaineet,
kuten
sininen
ammoniakki.
Ne
valmistetaan
fossiilisista
polttoaineista,
joiden
sisältämä
hiilidioksidi
otetaan
talteen
ja
varastoidaan.
Prosessi
on
synteettisiä
polttoaineita
helpommin
skaalautuva,
ja
siinä
voidaan
hyödyntää
öljy-
ja
kaasuteollisuuden
arvoketjun
alkupään
infrastruktuuria.
Vihreät
synteettiset
polttoaineet
saadaan
käyttöön
merkittävissä
määrin
vasta
2030-luvun
lopulta
alkaen.
Ne
valmistetaan
uusiutuvalla
sähköllä
tuotetusta
päästöttömästä
eli
”vihreästä”
vedystä,
todennäköisesti
enimmäkseen
paikoissa,
joissa
on
tarjolla
runsaasti
aurinko-
ja
tuulivoimaa.
Energiantuotanto
sovelluksissa
vety
on
tällä
hetkellä
lupaavin
ehdokas
voimalaitosten
Power-to-X
(P2X)
-polttoaineeksi.
Keskeinen
vihreään
vetyyn
liittyvä
huolenaihe
on
se,
kuinka
kauan
tarvittavan
infrastruktuurin
rakentaminen
ja
riittävän
tuotantovolyymin
saavuttaminen
vie.
Merkittävät
toimintasuunnitelman
toteuttamiseksi
tarvittavat
toimintamenot
(Opex)
ja
(tai)
pääomamenot
(Capex)
Oma
toiminta:
◾
Vihreän
sähkön
kustannukset
vuonna
2024:
112
TEUR
(OpEx)
◾
Aurinkopaneelien
asennukset
vuonna
2024:
Wuxi,
2.
vaihe
(Kiina),
Khopoli
(Intia),
Gazipur
(Bangladesh),
Kapkaupunki
(Etelä-Afrikka):
253
TEUR
(CapEx)
Tuotteet:
◾
Vuonna
2024
T&K-investoinnit
olivat
yhteensä
296
miljoonaa
euroa
eli
4,6%
liikevaihdosta.
Näistä
investoinneista
valtaosa
tähtäsi
ympäristösuorituskyvyn
parantamiseen.
Kestäviin
polttoaineisiin
liittyvien
T&K-
kulujen
osuus
pääomamenoista
oli
27
miljoonaa
euroa
ja
toimintamenoista
10
miljoonaa
euroa
(sisältyy
EU:n
Taloudellinen
katsaus
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
mukaiseen
raportointiin).
Vuonna
2025
näiden
pääomamenojen
arvioidaan
olevan
noin
29
miljoonaa
euroa
ja
toimintamenojen
18
miljoonaa
euroa.
On
syytä
huomata,
että
EU:n
kestävän
rahoituksen
luokitusjärjestelmän
mukaisessa
raportoinnissa
ilmoitetut
pääomamenot
ja
toimintamenot
sisältävät
edellä
kuvatun
siirtymäsuunnitelman
ulkopuolisia
menoja,
vaikka
myös
nämä
muut
menot
edistävät
toisilla
tavoin
ilmastonmuutoksen
hillitsemistä.
Wärtsilä
ei
toistaiseksi
aio
muuttaa
taloudellisia
toimintojaan
komission
delegoidun
asetuksen
2021/2139
(29)
vaatimusten
mukaisiksi.
2.2.4.
Ilmastonmuutokseen
liittyvät
tavoitteet
(E1-4)
Wärtsilä
on
määritellyt
siirtymäsuunnitelman,
”Set
for
30”,
scope
1
ja
2
-päästöille
ja
tavoitteet
oman
toiminnan
hiilineutraaliuden
saavuttamiselle
vuoteen
2030
mennessä.
Tavoitteet
päätettiin
ja
yhtiön
hallitus
hyväksyi
ne
vuonna
2021.
Oman
toiminnan
kasvihuonekaasupäästöjen
lähtötasoksi
määriteltiin
noin
100
000
tonnia
CO2-ekv.
Tässä
tarkastellut
scope
2
-päästöt
ovat
markkinaperusteisia.
Wärtsilä
määritteli
kasvihuonekaasupäästöjensä
arvioinnin
perusteella
hiilineutraaliussuunnitelman,
joka
sisältää
määrälliset
vähennystavoitteet.
Wärtsilä
arvioi
osana
hiilineutraaliuskehitystään
kunkin
kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystoimenpiteen
ajoitusta
ja
kypsyyttä,
riippuvuuksia
eri
hankkeista
ja
kustannusvaikutuksia.
Vuonna
2024
keskiössä
olivat
alhaisen
ja
kohtalaisen
kustannustason
toimenpiteet,
kuten
vihreän
sähkön
osto,
vähäpäästöiset
ajoneuvot
ja
moottoreiden
T&K-
ja
tehdaskoekäyttöihin
käytetyn
ajan
lyhentäminen.
Vuonna
2024
uusiutuvien
energianlähteiden
osuus
Wärtsilän
sähkön
kokonaiskulutuksesta
oli
64%
.
Johtokunta
hyväksyi
Wärtsilän
eettisten
toimintaperiaatteiden
edellyttämän
energiatehokkuuden
edistämistavoitteen
mukaisesti
vuoden
2017
alussa
tavoitteeksi
vähentää
oman
toiminnan
absoluuttista
energian
kokonaiskulutusta
(GWh)
vähintään
7
%:lla
(GWh)
vuoden
2015
tasosta
(428
GWh)
vuoteen
2025
mennessä.
Tavoite
ei
perustu
luotettavaan
tutkimusnäyttöön,
eikä
sitä
koskevaan
päätöksentekoon
osallistunut
sidosryhmiä.
Vuoden
2024
loppuun
mennessä
saavutettiin
14,52
GWh:n
pysyvät
energiansäästöt,
mikä
on
49%
vuoden
2025
lopputavoitteesta.
Energiansäästö
perustuu
pääasiassa
sähkön
tai
lämmön
kulutuksen
pienentymiseen
ja
energiatehokkuustoimien
toteuttamiseen.
Energiansäästötavoite
tukee
kokonaisuutena
edellä
kuvatun
hiilineutraaliustavoitteen
saavuttamista.
Kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteet
vuoteen
2030
mennessä
Päästökategoria
Vähennystavoite
Vuoteen
2024
mennessä
saavutettu
päästövähennys
Scope
1
+
2
100%
50%
Laskentaperiaatteet:
Tiedot
kerätään
toimipaikkatasolla,
ne
perustuvat
pysyviin
kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystoimiin
ja
ne
ovat
joko
laskettuja
tietoja
tai
arvioita
(scope
1
ja
2).
Wärtsilän
oman
toiminnan
”Set
for
30”
-hiilineutraaliustavoitteen
määrittelyssä
perusarvona
käytetään
kolmen
vuoden
keskiarvoa
(2019–2021),
koska
siten
päästöjen
perusarvo
saadaan
edustavammaksi.
Yksi
syy
kolmivuotisen
keskiarvon
käyttöön
oli
myös
se,
että
näin
pystyttiin
paremmin
ottamaan
huomioon
koronapandemian
vaikutus
liiketoimintaan.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
Tuotteiden
osalta
Wärtsilän
vuonna
2021
asetettu
”Set
for
30”
-tavoite
merkitsee
hiilettömille
polttoaineille
valmiin
tuotevalikoiman
tarjoamista
vuoteen
2030
mennessä.
Perusvuodella
tai
-arvolla
ei
ole
tässä
yhteydessä
merkitystä.
Hiilineutraalius
on
yhtiölle
prioriteetti
sekä
yksittäisten
tuotteiden
että
koko
tuotevalikoiman
kehitystyössä,
mukaan
lukien
puhdistusteknologiat.
Wärtsilä
kehittää
laajaa
teknologia-
ja
ratkaisuvalikoimaa,
joka
tukee
asiakkaiden
siirtymää
hiilineutraaliuteen.
Hiilineutraalien
polttoaineiden
käyttö
on
mahdollista
jo
nyt,
ja
tuotteita
kehitetään
jatkuvasti,
jotta
niitä
voidaan
käyttää
laajalti
hiilettömillä
polttoaineilla,
esimerkiksi
ammoniakilla
ja
vedyllä,
vuoteen
2030
mennessä.
Tavoite
tukee
Wärtsilän
vastausta
eettisissä
toimintaperiaatteissa
asetettuun
haasteeseen
”
ilmastonmuutos
vaatii
kiireellisiä
toimia
”.
Yksi
esimerkki
uusista
ratkaisuista
on
Wärtsilän
vastikään
kehittämä
ja
lanseeraama
uusi,
erittäin
vähäpäästöinen
versio
jo
ennestään
tehokkaasta
Wärtsilä
31DF
-merimoottorista.
Kun
polttoaineena
on
nesteytetty
maakaasu
(LNG),
uusi
versio
tuottaa
50%:n
kuormalla
jopa
56%
pienemmät
metaanipäästöt.
Painotetulla
keskiarvolla
mitaten
uusi
teknologia
voi
vähentää
metaanipäästöjä
41%
vakiomallisen
Wärtsilä
31DF
-moottorin
päästötasosta,
joka
on
sellaisenaankin
jo
markkinoiden
alhaisin.
Puolueettomat
tutkimukset
osoittavat,
että
Wärtsilän
nelitahtimoottorit
edustavat
maailmanlaajuisesti
johtavaa
teknologiaa
metaanipäästöjen
vähentämisessä.
Wärtsilän
hallitus
hyväksyi
vuonna
2024
uuden
tavoitteen,
joka
vastaa
eettisten
toimintaperiaatteiden
kirjaukseen
”
ilmastonmuutos
vaatii
kiireellisiä
toimia”:
toimittajien
kasvihuonekaasupäästöjä
on
vähennettävä
25%
vuoteen
2030
mennessä
verrattuna
vuoden
2024
lähtötasoon.
Tavoitteen
piirissä
ovat
suorat
toimittajat
(Tier
1)
ja
näiden
scope
1
ja
2
-päästöt,
jotka
ovat
sidoksissa
Wärtsilän
vastaanottamiin
toimituksiin.
Tavoite
on
suhteellinen
siten,
että
lähtötaso
määritellään
Wärtsilään
sidoksissa
olevien
kasvihuonekaasupäästöjen
ja
menojen
mukaan.
Vuoden
2024
lähtötasotiedot
kerätään
toimittajilta
vuoden
2025
aikana.
Tarkka
seurantamenetelmä,
jolla
tavoitteen
saavuttamista
seurataan,
on
vielä
kehitteillä.
Tavoite
ei
perustu
luotettavaan
tutkimusnäyttöön.
Ta
voitetta
asetettaessa
otettiin
huomioon
sidosryhmien
näkemyksiä
esimerkiksi
haastattelemalla
valittuja
toimittajia.
Wärtsilä
ei
ole
asettanut
tutkimustietoon
perustuvia
tavoitteita
kasvihuonekaasupäästöille
mutta
katsoo
scope
1
ja
2
-päästöille
asetetun
tavoitteen
olevan
yhdenmukainen
sen
kanssa,
että
maapallon
keskilämpötilan
nousu
rajoittuu
1,5
°C:seen
verrattuna
esiteolliseen
aikaan,
huolimatta
luotettavan
tutkimusnäytön
puutteesta.
”Set
for
30”
-tavoitteet
ovat
riippumattoman
tahon
varmentamia.
Jollei
toisin
mainita,
tavoitteen
asettamiseen
ei
ole
osallistunut
sidosryhmiä.
Tavoitteiden
asettamisessa
ei
tarkasteltu
ilmastoskenaarioita.
Siirtymäsuunnitelman
toteutuksen
edistyminen
Oma
toiminta:
Vuonna
2024
Wärtsilä
vähensi
scope
1
ja
2
-kasvihuonekaasupäästöjä
50
163
tCO2e
perusarvosta,
mikä
vastaa
yhtiön
tavoitteita.
Lisäksi
vuoteen
2030
mennessä
odotetaan
saavutettavan
scope
1
ja
2
-päästövähennyksiä
yhteensä
noin
49
837
tCO2e.
Scope
1
ja
2
-päästöt
raportoidaan
ja
niitä
seurataan
neljännesvuosittain,
jotta
voidaan
todeta,
noudattaako
edistyminen
tavoitteita.
Scope
1
ja
2
-päästöjen
vähenemiseen
vaikuttivat
pääasiassa
vihreän
sähkön
osto
ja
moottoreiden
T&K-
ja
tehdaskoekäyttöjen
aiheuttamien
päästöjen
vähentäminen.
Energiansäästötavoitteen
osalta
vuoden
2024
loppuun
mennessä
saavutettiin
14,52
GWh:n
energiansäästöt,
Taloudellinen
katsaus
mikä
on
49
%
vuoden
2025
lopputavoitteesta.
Energiansäästötoimet
raportoidaan
verkkotyökalulla,
ja
konsernin
kestävän
kehityksen
toiminto
katselmoi
ne
vuosittain.
Energiansäästötavoitteen
toteutuminen
on
tällä
hetkellä
jäljessä
alkuperäisistä
suunnitelmista.
Tuotteet:
Puhtaan
vedyn
käyttökonseptien
kehittäminen
maalla
sijaitseviin
voimalaitoksiin
jatkui
koko
vuoden
2024.
Hankkeesta
tiedotettiin
markkinoille
vuoden
keskivaiheilla,
ja
teollistamiskonsepti
valitaan
vuonna
2025.
Edistyminen
tavoitteita
kohti
katsotaan
hyväksi,
vaikka
suunnitelman
yksityiskohdat
muuttuvat
liiketoiminnan
tarpeiden,
markkinatilanteen
ja
teknologian
kehityksen
mukaan.
Kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteen
tilanne
ja
odotetut
hiilestä
irtautumisen
keinot
(oma
toiminta)
Tietopiste
Arvo
Perusvuosi
Kolmen
vuoden
keskiarvo
(2019–2021)
Perusarvo
Scope
1
+
2
yhteensä:
100
000
tCO2e*
Scope
1:
55
000
tCO2e
Scope
2:
45
000
tCO2e
Prosenttiosuus
kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämistavoitteesta
Scope
1:
100%
Scope
2:
100%
(markkinaperusteinen)
Vuo
den
2024
loppuun
mennessä
saavutettu
päästövähennys
Scope
1:
17
934
tCO2e
(33%)
Scope
2:
32
229
tCO2e
(72%)
Scope
1
+
2
yhteensä:
50
163
tCO2e
(50%)
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Energiatehokkuus
ja
kulutuksen
vähentäminen
1%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Ajoneuvojen
vaihto
vähäpäästöisempiin
malleihin
3%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Oma
energiantuotanto
ja
sähkösopimusten
ympäristökriteerit
40%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
T&K
-
ja
tehdaskoeajojen
lyhentäminen
6%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Lämpöpumppujen
hyödyntäminen
lämmitykseen
3%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Fossiilisten
polttoaineiden
korvaaminen
kestävillä
polttoaineilla
T
&
K-
ja
tehdaskoeajoissa
8%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Uusiutuvalla
energialla
tuotettu
kaukolämpö
7%
Odotettu
hiilestä
irtautumisen
keino:
Päästökompensaatiot
32%
*
Pyöristetty
kolmen
vuoden
keskiarvo
(2019
–2021)
Laskentaperiaatteet:
Tiedot
kasvihuonekaasupäästöjen
vähenemisestä
kerätään
toimipaikkatasolla,
ne
perustuvat
pysyviin
kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystoimiin
ja
ovat
joko
laskettuja
tietoja
tai
arvioita
(scope
1
ja
2).
Wärtsilän
oman
toiminnan
”Set
for
30”
-hiilineutraaliustavoitteen
määrittelyssä
perusarvona
käytetään
kolmen
vuoden
keskiarvoa,
koska
siten
päästöjen
perusarvo
saadaan
edustavammaksi.
Yksi
syy
kolmivuotisen
keskiarvon
käyttöön
oli
myös
se,
että
näin
pystyttiin
paremmin
ottamaan
huomioon
koronapandemian
vaikutus
liiketoimintaan.
Tavoitteiden
asettamisessa
ei
tarkasteltu
ilmastoskenaarioita.
Tiedot
energiankulutuksen
pienenemisestä
kerätään
toimipaikkatasolla,
ne
perustuvat
pysyviin
energiansäästötoimiin
ja
ovat
joko
laskettuja
tietoja
tai
arvioita.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
2.2.5.
Energiaa
koskevat
tiedot
(E1-5)
Energiankulutus
ja
energialähteiden
yhdistelmä
MWh
/
%
/
intensiteett
i
Hiilestä
ja
hiilituotteista
peräisin
olevan
polttoaineen
kulutus
(MWh)
0
Raakaöljystä
ja
öljytuotteista
peräisin
olevan
polttoaineen
kulutus
(MWh)
80
483
Maakaasusta
peräisin
olevan
polttoaineen
kulutus
(MWh)
67
121
Muista
fossiilisista
lähteistä
peräisin
olevan
polttoaineen
kulutus
(MWh)
35
Ostetun
tai
hankitun
fossiilisista
lähteistä
peräisin
olevan
sähkön,
lämmön,
höyryn
ja
jäähdytyksen
kulutus
(MWh)
44
202
Fossiilisen
energian
kokonaiskulutus
(MWh)
191
841
Fossiilisten
energialähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
(%)
76
Ydinvoimaan
perustuvista
lähteistä
peräisin
olevan
energian
kokonaiskulutus
(MWh)
2
782
Ydinvoimaan
perustuvista
lähteistä
peräisin
olevan
energian
kulutuksen
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
(%)
1
Uusiutuvista
lähteistä
peräisin
olevan
polttoaineen
kulutus
(MWh)
0
Ostetun
tai
hankitun
uusiutuvista
lähteistä
peräisin
olevan
sähkön,
lämmön,
höyryn
ja
jäähdytyksen
kulutus
(MWh)
57
026
Itse
tuotetun,
muusta
kuin
polttoaineesta
peräisin
olevan
uusiutuvan
energian
kulutus
(MWh)
2
231
Uusiutuv
an
energian
kokonaiskulutus
(MWh)
59
257
Uusiutuv
ien
energialähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
(%)
23
Energian
kokonaiskulutus
(MWh)
253
879
Uusiutumattoman
energian
tuotanto
(MWh)
12
203
Kokonaisenergiankulutus,
joka
liittyy
toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla
(MWh)
(kaikki
kulutettu
energia*)
253
879
Energiaintensiteetti,
joka
liittyy
toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla
(kokonaisenergiankulutus
liikevaihtoon
suhteutettuna
(MEUR)*)
39
*
Kaikki
Wärtsilän
toiminta
kuuluu
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävälle
alalle,
NACE-koodi
C28.1.1.
-
Moottorien
ja
turbiinien
valmistus
(pl.
lentokoneiden
ja
ajoneuvojen
moottorit)
.
Liikevaihto
vuonna
2024:
6
449
MEUR
raportoitu
myös
tilinpäätöksen
osiossa
Konsernin
tuloslaskelma.
Laskentaperiaatteet:
Kokonaisenergiankulutus
sisältää
sekä
suoran
että
epäsuoran
energiankulutuksen.
Suora
energiankulutus
kattaa
Wärtsilän
tytäryhtiöiden
kuluttaman
polttoaineen.
Polttoaineiden
energiankulutus
lasketaan
käyttäen
alempia
lämpöarvoja
(LHV
=
lower
heating
value).
Alemmat
lämpöarvot
perustuvat
myyjien
Taloudellinen
katsaus
toimittamiin
tietoihin
tai
polttoaineanalyyseihin
moottorien
testausta
ja
T&K-toimintaa
varten,
ja
muun
polttoaineenkulutuksen
osalta
lähteenä
on
Ison-Britannian
ympäristö-
elintarvike-
ja
maaseutuasioista
vastaava
ministeriö
(Defra).
Välillinen
energiankulutus
kattaa
ostetun
sähkön
ja
lämmön.
Koska
ostetun
sähkön
ja
lämmön
tuotannon
tehokkuutta
ei
tunneta,
energiamuunnos
perustuu
suoraan
ostoarvoihin.
Wärtsilän
energiankulutus
liittyy
kokonaisuudessaan
toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla.
Raportoinnissa
ei
ole
tehty
oletuksia,
ja
energiankulutustiedot
on
kerätty
koko
konsernin
käyttämällä
kestävyysraportointityökalulla.
Energiamittausten
menetelmät:
Ostetun
tai
hankitun
fossiilisista
lähteistä
peräisin
olevan
sähkön
ja
lämmönkulutus:
Fossiilisista
lähteistä
peräisin
oleva
ostosähkö
=
Ostettu
verkkovirta
–
uusiutuva
sähkö
–
ydinvoimaan
perustuvista
lähteistä
peräisin
oleva
sähkö;
Fossiilisista
lähteistä
peräisin
oleva
ostettu
kaukolämpö
=
Ostettu
kaukolämpö
–
uusiutuvista
lähteistä
peräisin
oleva
kaukolämpö.
Fossiilisten
energialähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
=
Fossiilisen
energian
kokonaiskulutus
/
energian
kokonaiskulutus.
Ydinvoimaan
perustuvista
lähteistä
peräisin
olevan
energian
kulutus:
Ydinenergian
osuus
kaikkien
Wärtsilän
toimintamaiden
kokonaiskulutuksesta
on
määritetty
AIB:n
(Association
of
Issuing
Bodies)
ja
Kansainvälisen
atomienergiajärjestön
IAEA:n
lähteisiin
perustuen.
Ydinvoimaan
perustuvien
lähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
=
Ydinvoimaan
perustuvista
lähteistä
peräisin
olevan
energian
kokonaiskulutus
/
energian
kokonaiskulutus.
Ostetun
tai
hankitun
uusiutuvista
lähteistä
peräisin
olevan
sähkön,
lämmön,
höyryn
ja
jäähdytyksen
kulutus:
Uusiutuvista
lähteistä
peräisin
olevan
sähkön
ja
kaukolämmön
kulutus.
Itse
tuotetun,
muusta
kuin
polttoaineesta
peräisin
olevan
uusiutuvan
sähkön
kulutus:
Oma
sähköntuotanto
aurinkopaneeleilla.
Uusiutuvien
energialähteiden
osuus
energian
kokonaiskulutuksesta
=
Uusiutuvan
energian
kokonaiskulutus
/
energian
kokonaiskulutus.
Uusiutumattoman
energian
tuotanto:
Omaan
sähkön
ja
lämmön
tuotantoon
käytetyt
fossiiliset
polttoaineet.
Energiaintensiteetti
kuvaa
oman
kokonaisenergiankulutuksen
suhdetta
Wärtsilän
kokonaisliikevaihtoon
(MWh
/
MEUR).
Wärtsilän
energiankulutus
liittyy
kokonaisuudessaan
toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan
merkittävillä
aloilla.
Kaikki
energian
kulutustiedot
ilmoitetaan
lähteittäin
Wärtsilän
kestävyysraportointityökalulla
ja
perustuvat
joko
laskutukseen
tai
mitattuihin
arvoihin,
lukuun
ottamatta
0,2%:a
energian
kokonaiskulutuksesta,
joka
perustuu
arvioon.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
Taloudellinen
katsaus
2.2.6.
Tiedot
kasvihuonekaasupäästöistä
(E1-6)
Takautuva
Välitavoitteet
ja
tavoitevuodet
Perusvuosi
*
Vertailukelpoinen
**
N
%
(N
/
N
–
1)**
2025
2030
(2050)
Vuotuinen
%-tavoite
/
perusvuosi
Scope
1
-kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen
scope
1
-bruttopäästöt
(tCO2-ekv.)
55
000
n/a
37
066
n/a
49
000
(yhdistetty
scope
1
ja
2)
0
n/a
n/a
Säänneltyjen
päästökauppajärjestelmien
piiriin
kuuluvien
scope
1
-kasvihuonekaasupäästöjen
prosenttiosuus
(%)
0%
n/a
0%
Scope
2
-kasvihuonekaasupäästöt***
Kasvihuonekaasujen
sijaintiperusteiset
scope
2
-bruttopäästöt
(tCO2-ekv.)
****
n/a
n/a
19
849
n/a
n/a
n/a
n/a
n/a
Kasvihuonekaasujen
markkinaperusteiset
scope
2
-bruttopäästöt
(tCO2-ekv.)***
**
45
000
n/a
12
771
n/a
49
000
(yhdistetty
scope
1
ja
2)
0
n/a
n/a
Merkittävät
scope
3
-kasvihuonekaasupäästöt***
Kasvihuonekaasujen
epäsuorat
(scope
3)
kokonaisbruttopäästöt
(tCO2-ekv.)
n/a
88
938
000
n/a
1
Ostetut
tavarat
ja
palvelut
n/a
n/a
2
008
600
n/a
3
Polttoaineeseen
ja
energiaan
liittyvät
toiminnat
(jotka
eivät
sisälly
scope
1-
tai
scope
2
-päästöihin)
n/a
10
000
n/a
4
Tuotantoketjun
alkupään
kuljetukset
ja
jakelu
n/a
82
900
n/a
6
Liiketoimintaan
liittyvä
matkustaminen
n/a
50
500
n/a
11
Myytyjen
tuotteiden
käyttö
n/a
86
786
000
n/a
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
(sijaintiperusteiset)
(tCO2-ekv.)
n/a
88
994
916
n/a
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
(markkinaperusteiset)
(tCO2-ekv.)
n/a
88
987
838
n/a
*
Perusarvot
perustuvat
kolmen
vuoden
keskiarvo
on
(2019
–21);
pyöristetty
luku
.
Vuodesta
2024
lähtien
päästölaskenta
raportointi
sisältää
alle
10
työntekijän
yhtiöt,
joita
ei
huomioitu
perusvuoden
laskelmissa.
**
Siirtymäsäännöksistä
johtuen
vertailukelpoisia
tietoja
ei
raportoida
***
Scope
2
ja
3
-päästöihin
sovelletut
päästökertoimet
eivät
erottele
biomassan
tai
bioperäisen
hiilidioksidin
prosenttiosuutta
****
Tavoite
perustuu
markkinaperusteisiin
scope
2
-päästöihin
***
**
64%
(58
525
MWh)
Wärtsilän
sähkön
kokonaiskulutuksesta
tuli
uusiutuvista
lähteistä
oman
tuotannon
muodossa
(aurinkopaneelit)
ja
ostosähkönä
yhdessä
sähkön
kanssa
ja
siitä
erikseen
annettavien
alkuperätakuun
sertifikaattien
(EAC)
muodossa.
Vihreän
sähkön
ostoista
92%:lle
on
hankittu
itse
sähköstä
erillinen
alkuperätakuun
sertifikaatti
(EAC)
ja
8%:lle
EAC-sertifikaatti
on
hankittu
yhdessä
sähkön
kanssa.
Taloudellinen
katsaus
Laskentaperiaatteet:
T&K-
ja
tehdaskoeajojen
osalta
luvut
perustuvat
pääasiassa
mitattuihin
arvoihin,
joiden
perusteella
on
määritetty
ominaispäästökertoimet.
Ominaispäästökertoimia
on
määritetty
erikseen
mittausten
avulla
eri
polttoaineille
ja
moottorimalleille,
ja
kertoimille
on
hankittu
riippumaton
varmennus
(DNV).
Lämpökattiloiden
päästöt
lasketaan
polttoaineenkulutuksen
perusteella.
Tiedot
mitataan
tai
kerätään
erikseen
kustakin
Wärtsilän
yhtiöstä,
ja
nimetty
henkilö
raportoi
ne
konsernin
raportointityökalulla.
Wärtsilä
määrittää
kasvihuonekaasuraportoinnin
organisaatiorajat
operatiivisen
määräysvallan
perusteella.
GHG
Protocol-
määritelmän
mukaisesti
raportointiin
sisältyvät
ne
toiminnot,
joissa
yhtiöllä
on
täysi
toimintapolitiikkojen
käyttöönottoa
ja
soveltamista
koskeva
määräysvalta.
Raportoinnin
ulkopuolelle
on
suljettu
investointikohteet,
kuten
osakkuus-
ja
yhteisyritykset
ja
konserniin
kuulumattomat
tytäryritykset.
Energiankulutuksen
scope
1,
2
ja
3
-päästöt
lasketaan
Spheran
Corporate
Sustainability
Software
-työkalulla.
Scope
1
-päästöjen
raportointi
perustuu
GHG
Protocol
-määritelmään
ja
kattaa
kaikki
Wärtsilän
suorat
kasvihuonekaasupäästöt.
Scope
2
-päästöjen
raportointi
perustuu
GHG
Protocol
-
määritelmään
ja
sisältää
epäsuorat
kasvihuonekaasupäästöt
Wärtsilän
kuluttaman
sähkön,
lämmön
ja
höyryn
tuotannosta.
Sähkön
kulutuksen
osalta
sijaintiperusteiset
scope
2
-päästöt
lasketaan
Kansainvälisen
energiajärjestön
IEA:n
päästökertoimien
avulla
ja
markkinaperusteiset
scope
2
-päästöt
lasketaan
päästökertoimien
jäännösjakaumilla,
jos
sellainen
on
saatavissa
(Eurooppa
ja
USA),
ja
muissa
maissa
IEA:n
päästökertoimilla.
Kaukolämmön
scope
2
-päästöt
lasketaan
Defran
päästökertoimilla.
Scope
3
-päästöjen
raportointi
kattaa
viisi
kategoriaa:
Kategoria
1:
Ostetut
tavarat
ja
palvelut,
Kategoria
3:
Polttoaineeseen
ja
energiaan
liittyvät
toiminnat,
Kategoria
4:
Tuotantoketjun
alkupään
kuljetukset
ja
jakelu,
Kategoria
6:
Liiketoimintaan
liittyvä
matkustaminen,
ja
vuonna
2024
ensi
kertaa
Kategoria
11:
Myytyjen
tuotteiden
käyttö.
0,1%
kasvihuonekaasujen
scope
3
-päästöistä
on
laskettu
ensisijaisista
tiedoista.
Kategoria
1:
Ostettuihin
tavaroihin
ja
palveluihin
liittyvät
kasvihuonekaasupäästöt
on
laskettu
menoperusteisten
tietojen
perusteella.
Ostettujen
tavaroiden
ja
palveluiden
rahallinen
arvo
kerrotaan
alakohtaisella
keskimääräisellä
päästökertoimella,
joka
on
saatu
EXIOBASE-tietokannasta
(v3.8.2).
Menotiedot
eritellään
Wärtsilän
sisäisten
hankintakategorioiden
mukaan
ja
kohdennetaan
sopivimpaan
EXIOBASE-tietokannan
tuoteryhmäkategoriaan.
Kategoria
3:
Energian
käyttöön
liittyvät
kasvihuonekaasupäästöt
lasketaan
IEA:n,
MLC:n
ja
Defran
päästökertoimilla.
Kategoria
4,
arvoketjun
alkupään
kuljetukset:
7%
lasketaan
ensisijaisten
tietojen
perusteella,
ts.
polttoaineen
kulutukseen
ja
käytetyn
polttoaineen
päästökertoimiin
perustuen.
93%
lasketaan
kaikkien
erillisten
kuljetusketjun
osuuksien
todellisten
etäisyyksien
ja
raportoitujen
ensisijaisten
polttoaineiden
päästökertoimien
perusteella.
Ostetun
toimituslogistiikan
osalta
kuljetuspalvelujen
päästölaskenta
perustuu
pääasiassa
Global
Logistics
Emissions
Councilin
(GLEC)
viitekehyksen,
jota
käytetään
globaalisti
logistiikkapäästöjen
laskemiseen
ja
raportointiin.
Tiedon
laatua
parannetaan
lisäksi
kuljetusajoneuvoista
kerättyjen
ensisijaisten
päästötietojen
avulla.
Tiedot
kattavat
65%
kaikista
käytetyistä
kuljetusmenoista,
ja
niiden
perusteella
ekstrapoloidaan
loput
tiedot.
Kategoria
6:
Lentomatkojen
päästöt
perustuvat
Wärtsilän
matkatoimiston
laskelmiin
sekä
Thrust
Datan
määrittämiin
päästökertoimiin.
Kategoria
11:
Myytyjen
tuotteiden
käytöstä
aiheutuvat
kasvihuonekaasupäästöt
lasketaan
raportointivuoden
aikana
myytyjen
moottoreiden
määrän,
käyttötuntien,
moottoritehon
ja
kuorman
perusteella
kerrottuna
asianmukaisella
päästökertoimella.
Myytyjen
moottoreiden
päästöt
otettiin
huomioon
suorina
käyttövaiheen
päästöinä.
Lasketut
elinkaaripäästöt
ottavat
huomioon
vähenemän
kasvihuonekaasupäästöjen
intensiteetissä
moottorien
25
vuoden
elinkaaren
aikana.
FuelEU
Maritime
-regulaatiossa
määritettyjä
vähennystavoitteita
käytettiin
määrittämään
päästövähenemän
tasoja
vuoteen
2050
asti.
Käytetyt
päästökertoimet
ovat:
Elinkaarenaikaiset
CO2e-päästöt
per
kWh
käytettyä
polttoainetta
Käyttöä
edeltävät
päästötekijät
(Well
to
tank,
WtT):
◾
LNG:lle,
dieselöljylle
ja
metanolille
käytetään
Fuel
EU
maritime
-asetuksen
liitteessä
II
annettuja
oletuspäästökertoimia.
◾
Energiasektorille
myytävissä
moottoreissa
käytettävälle
putkikaasulle
laskettiin
oma
päästökertoimensa.
Käytönaikaiset
päästötekijät
(Tank
to
wake,
TtW):
◾
Wärtsilä
ylläpitää
omille
moottoreilleen
käsikirjoja,
joissa
esitetään
moottorin
polttoaineenkulutus-
ja
päästötiedot
(esim.
CO
2
,kokonaishiilivetypitoisuus
THC).
THC
kuvaa
polttoaineen
sisältämien
hiilivetyepäpuhtauksien
mitattua
kokonaismäärää,
ja
sitä
käytetään
kaasukäyttöisten
moottoreiden
metaanipäästöjen
määrittämiseen.
Wärtsilän
moottorit
testataan
ISO
8178
-standardin
määrittelemissä
vertailuolosuhteissa.
Kullekin
moottorimallille,
polttoaineelle
ja
moottorikuormalle
on
saatavissa
CO2e-tiedot.
Muuntokertoimina
käytetään
IMOn
meriympäristön
suojelukomitean
(MEPC)
arvoja.
◾
Metaanipäästöjä
tarkastellaan
LNG-käyttöisissä
moottoreissa:
metaanin
(CH
4
)
lämmityspotentiaali
(GWP)
on
28
(yli
100
vuotta).
Raportoinnin
ulkopuolelle
suljetut
Scope
3
-kategoriat:
Ulkopuolelle
jätetty
kategoria
Perustelu
5.
Toiminnassa
muodostuva
jäte
Laskettu,
mutta
osuus
scope
3
-kokonaispäästöistä
on
alle
0,1%.
7.
Työsuhteisten
työntekijöiden
työmatkaliikenne
Laskettu,
mutta
osuus
scope
3
-kokonaispäästöistä
on
alle
0,1%.
8.
Tuotantoketjun
alkupään
vuokratut
omaisuuserät
Tuotantoketjun
alkupään
vuokratut
omaisuuserät
eivät
ole
Wärtsilälle
olennaisia.
9.
Kuljetukset
tuotantoketjun
loppupäässä
Laskettu,
mutta
osuus
scope
3
-kokonaispäästöistä
on
alle
0,1%.
10.
Myytyjen
tuotteiden
jalostus
Wärtsilä
ei
myy
puolivalmisteita.
Wärtsilän
tuotteita
ei
jatkojalosteta
tuotantoketjun
loppupäässä.
12.
Myytyjen
tuotteiden
käsittely
käyttöiän
lopussa
Laskettu,
mutta
osuus
scope
3
-kokonaispäästöistä
on
alle
0,1%.
Taloudellinen
katsaus
13.
Tuotantoketjun
loppupään
vuokratut
omaisuuserät
Wärtsilällä
ei
ole
tuotantoketjun
loppupäässä
merkittäviä
vuokrattuja
omaisuuseriä,
jotka
raportoitaisiin
konsernitasolla.
14.
Franchising
Wärtsilä
ei
harjoita
franchising-
toimintaa.
15.
Investoinnit
Wärtsilällä
ei
ole
investointeja,
joista
aiheutuu
merkityksellisiä
kasvihuonekaasu
päästöjä.
Huomautus
arvoketjun
tietoja
koskevista
arvioista:
Wärtsilä
pyrkii
jatkuvasti
tarkentamaan
tietoja
lisäämällä
scope
3
-päästöjen
laskennassa
käytettäviä
ensisijaisia
tietoja.
Kategoria
1
Ostetut
tavarat
ja
palvelut:
Wärtsilä
pyrkii
muuttamaan
laskentatavan
menoperusteisesta
ostettujen
tuotteiden
painoon
perustuvaksi
niin
pian
kuin
ensisijaiset
painotiedot
on
saatu
riittävän
tarkoiksi.
Kategoria
4
Tuotantoketjun
alkupään
kuljetukset
ja
jakelu:
Wärtsilä
pyrkii
keräämään
logistiikkapalveluiden
tarjoajilta
lisää
ensisijaisia
tietoja,
mutta
tulokset
riippuvat
palveluntarjoajien
raportointimahdollisuuksista.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
Energiaostoissa
käytettävät
sopimusvälineet
Sopimusvälineiden
prosenttiosuus
sähkön
kokonaiskulutuksesta
(MWh)
74%
Yhdessä
sähkön
kanssa
ostetut
alkuperätakuun
sertifikaatit
(EAC)
4
358
MWh
Erikseen
ostetut
alkuperätakuun
sertifikaatit
(EAC)
51,936
MWh
Yhdessä
sähkön
kanssa
ostettuihin
sopimusvälineisiin
liitettyjen
energiamyyntien
ja
-ostojen
prosenttiosuus
sähkön
kokonaiskulutuksesta
(MWh)
6%
Sähköstä
erikseen
ostettuihin
sopimusvälineisiin
liitettyjen
energiamyyntien
ja
-ostojen
prosenttiosuus
sähkön
kokonaiskulutuksesta
(MWh)
68%
Tiedot
niiden
sopimusvälineiden
tyypeistä,
jotka
liittyvät
energian
myyntiin
ja
ostamiseen
yhdessä
energiantuotantoon
liittyviä
ominaisuuksia
koskevien
väitteiden
kanssa
tai
erikseen
annettaviin
energiaominaisuusväitteisiin
Yhdessä
sähkön
kanssa
ostetut
alkuperätakuun
sertifikaatit
(EAC):
alkuperätakuut
(GO)
Erikseen
ostetut
alkuperätakuun
sertifikaatit
(EAC):
alkuperätakuut
(GO),
IREC-sertifikaatit
Kasvihuonekaasuintensiteetti
Kasvihuonekaasu-
intensiteetti
liikevaihtoon
suhteutettuna*
Vertailukelpoinen
**
N
%
N
/
N
–
1**
Kasvihuonekaasujen
(sijaintiperusteiset)
kokonaispäästöt
liikevaihtoon
suhteutettuna
(tCO2-ekv/milj.
EUR)
n/a
13
800
n/a
Kasvihuonekaasujen
(markkinaperusteiset)
kokonaispäästöt
liikevaihtoon
suhteutettuna
(tCO2-ekv/milj.
EUR)
n/a
13
799
n/a
*
Liikevaihto
vuonna
2024:
6
449
MEUR
raportoitu
myös
tilinpäätöksen
osiossa
Konsernin
tuloslaskelma.
**
Siirtymäsäännöksistä
johtuen
vertailukelpoisia
tietoja
ei
raportoida
.
Laskentaperiaatteet:
Kasvihuonekaasujen
päästöintensiteetti
kuvaa
kasvihuonekaasujen
kokonaispäästöjen
(scope
1,
2
ja
3)
suhdetta
Wärtsilän
kokonaisliikevaihtoon
raportointivuonna
(tCO2e/MEUR).
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
2.2.7.
Kasvihuonekaasujen
poistot
ja
varastointi,
päästöhyvitykset
ja
sisäinen
hinnoittelu
(E1-7,
E1-8)
Wärtsilä
kehittää
arvoketjussaan
alan
ensimmäistä
alukseen
asennettavaa
hiilen
talteenotto-
ja
varastointiteknologiaa
(CCS).
Muualla
kuin
omassa
arvoketjussaan
Wärtsilä
katsoo
päästöhyvitysten
oston
viimesijaiseksi
ratkaisuksi,
jota
käytetään
sen
jälkeen,
kun
kaikki
muut
keinot
päästöjen
vähentämiseksi
tai
välttämiseksi
on
käytetty.
Jos
päästökompensaatiot
ovat
välttämättömiä,
niitä
varten
valitaan
luotettavien
toimijoiden
kanssa
laadukkaita
päästöjenvähennysprojekteja.
Wärtsilä
ei
käytä
sisäistä
hiilipäästöjen
hinnoittelua,
eikä
vuonna
2024
käytetty
lainkaan
päästöhyvityksiä.
2.3.
Ympäristön
pilaantuminen
(ESRS
E2)
Wärtsilän
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arvioinnin
mukaisesti
ympäristön
pilaantuminen
Wärtsilän
tuotteiden
ilmapäästöistä
(arvoketjun
loppupää)
sekä
huolta
aiheuttavat
tai
erityistä
huolta
aiheuttavat
aineet
Wärtsilän
toimitusketjussa
(arvoketjun
alkupää)
ja
tuotteiden
elinkaaren
lopussa,
jolloin
ne
puretaan
ja
käsitellään
(arvoketjun
loppupää)
ovat
olennaisia
aiheita.
Lisäksi
huolta
aiheuttavat
tai
erityistä
huolta
aiheuttavat
aineet
ovat
olennainen
riski.
2.3.1.
Ympäristön
pilaantumiseen
liittyvät
politiikat
(E2-1)
Ympäristön
pilaantumista
koskeva
lähestymistapa
näkyy
erityisesti
Wärtsilän
kahdessa
julkisessa
politiikassa,
jotka
ovat
luettavissa
yhtiön
verkkosivuilla.
Politiikat
ovat
johtokunnan
hyväksymiä
ja
johtokunta
kantaa
myös
viime
kädessä
vastuun
niiden
soveltamisesta.
Hallituksen
hyväksymät
Wärtsilän
eettiset
toimintaperiaatteet
sisältävät
ympäristöä
koskevan
osuuden:
”Wärtsilä
on
sitoutunut
jatkuvasti
parantamaan
tuotteidensa,
ratkaisujensa
ja
toimintojensa
ympäristösuorituskykyä.
Meillä
on
yhteiskunnassa
tärkeä
rooli
kestävän
energiantuotannon
ratkaisujen
tarjoajana
ja
vihreän
meriliikenteen
kehityksen
edistäjänä.
Ympäristön
suojelemiseksi
ja
haitallisten
vaikutusten
vähentämiseksi
pyrimme
lisäämään
ympäristötietoisuutta,
ehkäisemään
luonnon
pilaantumista,
parantamaan
luonnonvarojen
kestävää
käyttöä
sekä
korvaamaan
ja
minimoimaan
vaarallisten
aineiden
käyttöä.
Lisäksi
arvioimme
ja
vähennämme
toimintamme
ympäristöriskejä
ennakoivasti
käytäntöjemme
ja
ohjeidemme
mukaisesti,
toteutamme
varotoimia,
raportoimme
ympäristöasioista
ja
hoidamme
ne
asianmukaisesti.”
Lisäksi
Wärtsilän
laatua,
ympäristöä
ja
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskevassa
politiikassa
todetaan
seuraavasti:
”
Toimintamme
ytimessä
on
ympäristön
suojeleminen,
asiakkaiden
liiketoiminnan
tukeminen
ja
kestävän
tulevaisuuden
rakentaminen.
Toimintamme
ja
ratkaisumme
ovat
turvallisia,
luotettavia,
tehokkaita
ja
ympäristömyötäisiä
ja
täyttävät
viranomaisvaatimukset
sekä
muut
niille
asetetut
vaatimukset.”
Nämä
konsernin
politiikat
koskevat
Taloudellinen
katsaus
kaikkia
Wärtsilän
työntekijöitä.
Lisäksi
eettisissä
toimintaperiaatteissa
todetaan,
että
Wärtsilä
odottaa
kaikilta
toimittajiltaan
ja
yhteistyökumppaneiltaan
vastaavien
periaatteiden
noudattamista.
Lisäksi
kaikkia
Wärtsilän
toimittajia
sitovissa
toimittajavaatimuksissa
todetaan
näin:
”
toimittajalla
on
oltava
vähintään
ympäristöjärjestelmä,
joka
täyttää
kansainvälisen
ISO
14001
-standardin
tai
uusimman
EMAS-järjestelmän
(Eco-
management
and
Audit
Scheme)
vaatimukset
.”
Tämä
on
pääasiallinen
tapa
ehkäistä
poikkeamia
ja
hätätilanteita
sekä
hallita
ja
rajoittaa
niiden
vaikutuksia
ihmisiin
ja
ympäristöön,
sillä
ISO-
standardi
sisältää
mm.
ympäristöriskien
hallintaa
koskevia
vaatimuksia.
Huolta
aiheuttavien
aineiden
ja
erityistä
huolta
aiheuttavien
aineiden
osalta
Wärtsilän
ympäristö-,
työterveys-
ja
työturvallisuusvaatimukset
toimittajille
edellyttävät
toimittajavaatimusten
lisäksi
seuraavaa:
”
Wärtsilän
on
näiden
määräysten
täyttämiseksi
vältettävä
ja
rajoitettava
tiettyjen
vaarallisten
aineiden
käyttöä
tuotteissaan
ja
tiedotettava
asiakkaille
tuotteiden
sisältämistä
vaarallisista
aineista.
Näiden
tietojen
kerääminen
on
mahdollista
ainoastaan
Wärtsilän
toimittajien
avustuksella
.”
Toisin
sanoen
yhteistyö
toimittajien
kanssa
on
tärkeää,
jotta
Wärtsilä
pystyy
hankkimaan
kattavan
ymmärryksen
tuotteidensa
sisältämistä
huolta
aiheuttavista
aineista.
Vaatimuksiin
sisältyvät
myös
Wärtsilän
Black
&
Grey
-lista,
josta
toimittajat
voivat
todeta
Wärtsilän
käytössä
rajoitetut
ja
kielletyt
aineet.
Listaa
päivitetään
jatkuvasti
kaikkien
huolta
aiheuttavia
aineita
koskevien
rajoitusten
ja
velvoitteiden
noudattamiseksi.
Vaatimuksissa
ohjeistetaan,
miten
huolta
aiheuttavat
aineet
tulee
minimoida
ja
korvata
turvallisemmilla
Wärtsilän
toimitusketjussa.
Arvoketjun
loppupäähän
Wärtsilä
pystyy
vaikuttamaan
ainoastaan
tuotesuunnittelun
kautta.
Huolta
aiheuttavien
aineiden
käytöstä
poistamista
ei
vaadita
suoraan,
mutta
sovellettavien
määräysten
noudattaminen
luonnollisesti
ohjaa
siihen.
Wärtsilän
on
samalla
pyrittävä
löytämään
korvaavia
vaihtoehtoja
aineille,
joiden
käyttöä
tulevaisuudessa
mahdollisesti
rajoitetaan.
2.3.2.
Ympäristön
pilaantumiseen
liittyvät
toimet
(E2-2,
E2-
3)
Wärtsilä
on
jo
kaksi
vuosikymmentä
ollut
LNG-käyttöisten
alusten
propulsioteknologian
merkittävä
kehittäjä
ja
käyttöönottaja.
Teknologia
on
merkittävästi
vähentänyt
päästöjä
verrattuna
aiempaan
teknologiaan,
kuten
höyryturbiineihin
ja
raskaalla
polttoöljyllä
käyviin
moottoreihin.
Vuonna
2024,
70%
Marinen
asiakkaille
toimitettujen
moottorien
MW:sta
olivat
kykeneviä
käyttämään
puhtaampia
kaasupolttoaineita.
Energyn
toimituksista
osuus
oli
91%.
(Toimitukset
sisältävät
myös
Wärtsilän
myymät
kahden
yhteisyrityksen
valmistamat
moottorit.
Yhteisyritykset
ovat
muutoin
tämän
raportin
ulkopuolella.)
Wärtsilän
tuotteiden
elinkaari
voi
olla
30
vuotta
ja
jopa
pidempi,
joten
ehdoton
valtaosa
niihin
liittyvästä
ympäristön
pilaantumisesta
tapahtuu
asiakkaiden
moottorien
käytön
aikana.
Wärtsilä
kehittää
aktiivisesti
tehokkaampia
tuotteita,
joiden
pilaantumisvaikutus
on
aiempaa
pienempi.
Yhtiö
kehittää
ja
parantaa
myös
monia
nykyisiä
ympäristön
pilaantumista
ehkäiseviä
teknologioita,
esimerkiksi
erittäin
vähäpäästöisiä
NO
x
-katalysaattoreita,
jotka
pystyvät
poistamaan
pakokaasuista
typen
oksidit
kaikkein
tiukimpienkin
kansainvälisten
päästövaatimusten
edellyttämälle
tasolle.
Omassa
toiminnassaan
Wärtsilä
noudattaa
tiukasti
paikallisia
pilaantumista
rajoittavia
määräyksiä.
Mahdolliset
poikkeamat
dokumentoidaan
ja
raportoidaan
kattavasti
ja
korjataan
mahdollisimman
pikaisesti.
Wärtsilä
seuraa
aktiivisesti
kansainvälistä
päästösääntelyä,
erityisesti
Euroopan
unionin,
Kansainvälisen
merenkulkujärjestön
IMOn
ja
Yhdysvaltain
ympäristönsuojeluviraston
(EPA)
määräyksiä.
Lisäksi
Wärtsilä
on
säännöllisesti
yhteydessä
asianomaisiin
päättäjiin,
joita
informoidaan
päästöjä
vähentävän
teknologian
kehityksestä,
jotta
asetettavat
uudet
päästörajat
olisivat
teknologisesti
mielekkäitä.
Wärtsilä
korostaa
sitä,
että
pilaantumista
tulee
vähentää
järjestelmätasolla
ja
tähän
tulisi
pyrkiä
myös
sääntelyssä.
Hyvä
esimerkki
uusista
ratkaisuista
on
Wärtsilän
vastikään
kehittämä
ja
lanseeraama
uusi,
erittäin
vähäpäästöinen
versio
jo
ennestään
tehokkaasta
Wärtsilä
31DF
-merimoottorista.
Nesteytettyä
maakaasua
(LNG)
käytettäessä
uusi
versio
vähentää
metaanipäästöjä
merkittävästi
ja
typen
oksidien
(NO
x
)
päästöjä
jopa
86%
(50%:n
kuormalla).
Kaikista
Wärtsilän
toimenpiteistä,
jotka
kehittävät
yhtiön
tarjoomaa
eettisten
toimintaperiaatteiden
ja
QEHS-politiikan
mukaisesti
kestävämpää
tulevaisuutta
varten,
yksi
merkittävimmistä
on
vuonna
2021
asetettu
vapaaehtoinen
päästösitoumus
”Set
for
30”,
jonka
mukaan
yhtiön
tuotevalikoiman
tulee
olla
valmis
hiilettömille
polttoaineille
vuoteen
2030
mennessä.
Vaikka
Wärtsilä
ei
ole
määritellyt
täsmällistä
tavoitetta
pilaantumisen
vähentämiselle,
uudet
kestävät
polttoaineet
tulevat
vaikuttamaan
positiivisesti
kokonaispäästöjen
vähentämiseen.
Metanoli
ja
ammoniakki
vähentävät
NO
x
-päästöjä
sekä
merkittävästi
myös
SO
x
-
ja
hiukkaspäästöjä
verrattuna
dieselöljyyn.
Vedyltä
odotetaan
maakaasua
vastaavia
NO
x
-päästöjä,
mutta
esimerkiksi
haihtuvien
orgaanisten
yhdisteiden
(VOC)
päästöt
vähenevät
dramaattisesti.
Wärtsilä
kehittää
tuotteitaan
näitä
kestäviä
polttoaineita
varten,
joskin
siirtymän
nopeus
riippuu
vihreän
vedyn,
metanolin
ja
ammoniakin
saatavuudesta,
ts.
siitä,
kuinka
nopeasti
niihin
liittyvä
infrastruktuuri
kehittyy.
Puhtaan
vedyn
käyttökonseptien
kehittäminen
maalla
sijaitseviin
voimalaitoksiin
jatkui
koko
vuoden
2024.
Hankkeesta
tiedotettiin
markkinoille
vuoden
keskivaiheilla,
ja
teollistamiskonsepti
valitaan
vuonna
2025.
Edistyminen
tavoitteita
kohti
katsotaan
hyväksi,
vaikka
suunnitelman
yksityiskohdat
muuttuvat
jatkuvasti
liiketoiminnan
tarpeiden,
markkinatilanteen
ja
teknologian
kehityksen
mukaan.
Wärtsilän
tutkimus-
ja
kehityskulut
olivat
vuonna
2024
yhteensä
296
miljoonaa
euroa
eli
4,6
%
liikevaihdosta.
Selkeä
valtaosa
kokonaissummasta
kohdistuu
eri
tavoin
kestävämpien
tuotteiden
kehittämiseen.
”Set
for
30”
-tavoitteeseen
liittyvän
T&K-ohjelman,
ts.
hiilettömille
polttoaineille
valmiin
tuotevalikoiman
kehittämisen,
pääomamenot
oliva
t
27
miljoonaa
euroa
ja
toimintamenot
10
miljoonaa
euroa.
Vuonna
2025
näiden
pääomamenojen
arvioidaan
olevan
noin
29
miljoonaa
euroa
ja
toimintamenojen
18
miljoonaa
euroa.
Näitä
T&K-kuluja
ei
ole
raportoitu
erikseen
Wärtsilän
tilinpäätöksessä.
Huolta
aiheuttaville
tai
erityistä
huolta
aiheuttaville
aineille
ei
ole
määritelty
julkista
tavoitetta,
mutta
Wärtsilä
varmistaa,
että
toiminta
täyttää
kaikki
näiden
aineiden
käyttöä
rajoittavat
määräykset.
Yhtiö
ei
näe
merkittäviä
vaarallisiin
aineisiin
liittyviä
mahdollisuuksia,
joten
sääntelyn
noudattaminen
katsotaan
siltä
osin
riittäväksi.
Pilaantumisen
suhteen
ei
ole
määritelty
erillisiä
tavoitteita,
koska
Wärtsilän
strategisena
painopisteenä
on
hiilineutraaliuskehitys.
Kuten
edellä
on
selostettu,
kestäviin
polttoaineisiin
tähtäävän
tutkimus-
ja
kehitystyön
pitäisi
kuitenkin
johtaa
myös
ympäristön
pilaantumisen
vähenemiseen.
Taloudellinen
katsaus
2.3.3.
Wärtsilän
omasta
toiminnasta
johtuvaa
ympäristön
pilaantumista
koskevat
tiedot
(E2-4)
Päästöt
(t)
2024
Typen
oksidit
440
Rikin
oksidit
3
Kokonaishiilivedyt
76
Hiukkaset
4
VOC
15
Laskentaperiaatteet:
T&K-
ja
tehdaskoeajojen
osalta
luvut
perustuvat
pääasiassa
mitattuihin
arvoihin,
joiden
perusteella
on
määritetty
ominaispäästökertoimet.
Ominaispäästökertoimet
on
määritetty
erikseen
mittausten
avulla
eri
polttoaineille
ja
moottorimalleille,
ja
kertoimille
on
hankittu
riippumaton
varmennus.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
Lämpökattiloiden
päästöt
lasketaan
polttoaineenkulutuksen
perusteella.
Ajoneuvojen
muut
kuin
kasvihuonekaasupäästöt
lasketaan
VTT:n
Lipasto-tietokannan
päästökertoimia
käyttäen.
Tiedot
mitataan
ja
kerätään
kussakin
Wärtsilän
yhtiössä,
ja
nimetty
henkilö
raportoi
ne
konsernin
raportointityökalulla.
Taloudellinen
katsaus
3.
YHTEISKUNNALLISET
TIEDOT
3.1.
Wärtsilän
työsuhteisten
työntekijöiden
yleiset
tiedot
(S1-6)
Yrityksen
työsuhteisten
työntekijöiden
ominaisuudet
–
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
sukupuolen
mukaan
eriteltynä
Henkilömäärä
vuoden
lopussa
2024
Yhteensä
18
913
Miehet
15
360
Naiset
3
553
Työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
niissä
maissa,
joissa
Wärtsilällä
on
vähintään
50
työsuhteista
työntekijää,
joiden
osuus
on
vähintään
10%
sen
työsuhteisten
työntekijöiden
kokonaismäärästä
Maa
Henkilömäärä
vuoden
lopussa
Suomi
4
745
Työsuhteisia
työntekijöitä
koskevat
tiedot
sopimustyypeittäin
ja
sukupuolen
mukaan
eriteltynä
Työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
työsopimuksen
ja
sukupuolen
mukaan
vuonna
2024
Vakinaiset
Määräaikaiset
Vaihtelevalla
työajalla
Yhteensä
17
166
1
290
457
Miehet
14
018
1
021
320
Naiset
3
148
268
137
Wärtsilästä
raportointikauden
aikana
lähteneiden
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
ja
työsuhteisten
työntekijöiden
vaihtuvuus
Wärtsilästä
lähteneiden
työsuhteisten
työntekijöiden
määrä
1
310
Vaihtuvuus
7,7%
Laskentaperiaatteet:
Työsuhteiset
työntekijät
ja
muut
kuin
työsuhteiset
työntekijät:
Wärtsilän
työntekijöiden
tiedot
raportoidaan
henkilömääränä
raportointikauden
lopussa.
Pääasiallinen
tietolähde
on
konsernin
SuccessFactors-henkilöstötietojärjestelmä.
Alle
yhdellä
prosentilla
(vaihtelee
eri
mittareiden
mukaan)
työsuhteisista
työntekijöistä
globaaleihin
HR-prosesseihin
kirjatut
työsuhdetiedot
ovat
puutteellisia.
Heidän
sukupuolijakaumansa,
työsuhteen-
ja
-sopimuksen
tyyppi
on
oletettu
koko
henkilöstön
keskiarvoa
vastaaviksi.
Lähteneiden
työntekijöiden
määrät
eivät
sisällä
arvioita
henkilöistä,
joiden
palkkausta
tai
irtisanoutumista
ei
ole
muodollisesti
kirjattu
järjestelmiin.
Muita
kuin
työsuhteisia
työntekijöitä
koskevat
tiedot
on
jätetty
pois
tästä
raportista.
Työsuhteisten
työntekijöiden
vaihtuvuus
lasketaan
jakamalla
niiden
työsuhteisten
työntekijöiden
lukumäärä,
jotka
lähtevät
vapaaehtoisesti
tai
irtisanomisen
tai
eläkkeelle
siirtymisen
vuoksi
tai
jotka
kuolevat
työsuhteessa
ollessaan,
vakinaisten
työsuhteisten
työntekijöiden
kokonaishenkilömäärällä
raportointikauden
lopussa.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
3.2.
Työterveys
ja
-turvallisuus
(ESRS
S1)
3.2.1.
Työterveys-
ja
työturvallisuuspolitiikka
(S1-1)
Wärtsilän
työterveys-
ja
työturvallisuusperiaatteet
määritellään
yhtiön
eettisissä
toimintaperiaatteissa,
laatua,
ympäristöä,
työterveyttä
ja
työturvallisuutta
(QEHS)
koskevassa
politiikassa
sekä
Wärtsilän
ympäristö-,
työterveys-
ja
työturvallisuusdirektiivissä
(EHS).
Wärtsilän
eettisten
toimintaperiaatteiden
mukaan
”Wärtsilä
on
sitoutunut
tarjoamaan
työntekijöilleen,
urakoitsijoilleen
ja
muille
kumppaneille
turvallisen
ja
terveellisen
työympäristön
kaikkialla,
jossa
toimimme.
Uskomme,
että
kaikki
onnettomuudet
voidaan
ehkäistä
edistämällä
vahvaa
työturvallisuuskulttuuria,
parantamalla
toimintaamme
ja
noudattamalla
korkeatasoisia
työterveys-
ja
-turvallisuusstandardeja.
Noudatamme
työterveys-,
työturvallisuus-
ja
suojausvaatimuksia,
tunnistamme
työturvallisuusriskit
ennakoivasti
ja
raportoimme
läheltä
piti
-tilanteista
varmistaaksemme
tehokkaat
riskienhallintatoimenpiteet.
Jokaisella
on
velvollisuus
ja
valtuudet
puuttua
ja
keskeyttää
työ
vaarallisissa
tilanteissa.
Noudatamme
myös
tiukkoja
tuoteturvallisuusvaatimuksia
varmistaaksemme
asiakkaidemme
ja
loppukäyttäjiemme
turvallisuuden.
Edistämme
työntekijöidemme
henkilökohtaista
kasvua,
hyvinvointia
ja
työn
ja
vapaa-ajan
tasapainoa.
Ylläpidämme
aktiivisin
toimin
terveellistä
ja
huolehtivaa
työympäristöä,
joka
tukee
päivittäisiä
toimiamme
ja
edistää
turvallista
ja
inklusiivista
kulttuuria.”
Johtokunta
päivittää
tarvittaessa
ja
hyväksyy
eettiset
toimintaperiaatteet
ja
QEHS-politiikan
ja
vastaa
viime
kädessä
niiden
toimeenpanosta.
Eettiset
toimintaperiaatteet
hyväksyy
lisäksi
myös
hallitus.
Kaikkien
työntekijöiden
on
suoritettava
joka
toinen
vuosi
pakollinen
eettisiin
toimintaperiaatteisiin
liittyvä
koulutus.
Lisäksi
sekä
eettiset
toimintaperiaatteet
että
QEHS-politiikka
ovat
luettavissa
Wärtsilän
intranetissä
sekä
ulkoisilla
verkkosivuilla,
ja
niistä
viestitään
laajalti
myös
esimerkiksi
tuotantotiloissa
olevilla
julisteilla.
Eettisissä
toimintaperiaatteissa
Wärtsilä
myös
sitoutuu
kunnioittamaan
kansainvälisesti
tunnustettuja
ihmisoikeuksia
ja
normeja,
jotka
on
kirjattu
International
Bill
of
Human
Rights
-normikokonaisuuteen,
Kansainvälisen
työjärjestön
julistukseen
työelämän
perusperiaatteista
ja
-oikeuksista
sekä
YK:n
yrityksiä
ja
ihmisoikeuksia
koskeviin
ohjaaviin
periaatteisiin.
Työterveys
ja
-turvallisuus
sisältyy
aiheena
edellä
mainittuihin
normeihin,
ja
niiden
kunnioittaminen
tarkoittaa
käytännössä
työterveys-
ja
työturvallisuusvaarojen
minimointia.
Tähän
liittyvä
vuorovaikutus
työntekijöiden
kanssa
tapahtuu
monin
tavoin,
esimerkiksi
avoimessa
viestinnässä
työntekijöiden
ja
yhtiön
johdon
välillä
sekä
useimmissa
Wärtsilän
yhtiöissä
myös
työsuojelutoimikunnissa.
Korjaavia
toimenpiteitä
työperäisissä
vammoissa
ja
terveysongelmissa
ovat
asianmukaisen
hoidon
varmistaminen
ja
työntekijöille
järjestetyt
vakuutukset.
Vakuutusten
kattavuus
vaihtelee
maittain
mutta
vastaa
aina
vähintään
kunkin
maan
lakisääteisiä
vaatimuksia.
3.2.2.
Työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskeva
vuorovaikutus
työsuhteisten
työntekijöiden
kanssa
(S1-2)
Työterveyden
ja
-turvallisuuden
hallintajärjestelmän
lisäksi
Wärtsilä-yhtiöissä
on
käytössä
paikallisen
lainsäädännön
edellyttämiä
työsuojeluohjelmia.
Niitä
kehitetään
yleensä
yhtiöiden
johdon
ja
henkilöstön
edustajien
muodostamissa
työsuojelutoimikunnissa.
Tällä
hetkellä
kaikista
Wärtsilän
yhtiöistä
84%:
lla
on
työsuojelutoimikunta.
Toimikunnan
kokoonpanot,
Taloudellinen
katsaus
kokoontumistiheys
sekä
toimikunnan
päätösten
tehokkuuden
arviointi
vaihtelevat
yhtiöiden
välillä
ja
perustuvat
tunnistettuihin
tarpeisiin.
Paikallisten
työsuojelutoimikuntien
lisäksi
henkilöstöllä
on
mahdollisuus
ilmaista
mielipiteensä
työterveyteen
ja
-turvallisuuteen
liittyvistä
asioista
joka
toinen
vuosi
tehtävässä
konserninlaajuisessa
MyVoice
-kyselyssä,
säännöllisesti
toteutettavissa
Pulse-kyselyissä
sekä
tarpeen
mukaan
toteutettavissa
turvallisuuskulttuuria
koskevissa
kyselyissä.
Wärtsilässä
toimii
myös
eurooppalainen
yritysneuvosto.
3.2.3.
Prosessit
kielteisten
vaikutusten
korjaamiseksi
ja
kanavat
omalle
työvoimalle
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
(S1-3)
Työterveys
ja
-turvallisuus
on
osa
kaikkien
uusien
työntekijöiden
perehdytysohjelmaa.
Basics
of
Health
&
Safety
-verkkokoulutuksessa
esitellään
Wärtsilän
työterveys-
ja
työturvallisuusasioihin
liittyvät
ohjeet
ja
toimintatavat,
kuten
Wärtsilän
turvallisuussäännöt
ja
oikeus
keskeyttää
työ,
sekä
konsernin
laajuisen
WeCare-raportointijärjestelmän
prosessi
poikkeamien
ja
läheltä
piti
-tilanteiden
ilmoittamiseksi.
Basics
of
Health
&
Safety
-kurssin
suorittamisastetta
seurataan
kuukausittain.
Työntekijöiden
luottamusta
Wärtsilän
prosesseihin
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
ja
niihin
puuttumiseksi
mitataan
joka
toinen
vuosi
toteutettavan
konsernin
laajuisen
MyVoice-
henkilöstökyselyn
väitteellä
”Turvallisuusriskeihin
puututaan
yhtiössäni
nopeasti”.
Vuoden
2024
kyselyssä
85%
vastanneista
vastasi
myönteisesti
tähän
väitteeseen.
Korjaavia
toimenpiteitä
työperäisissä
vammoissa
ja
terveysongelmissa
ovat
asianmukaisen
hoidon
varmistaminen
ja
työntekijöille
järjestetyt
vakuutukset.
Vakuutusten
kattavuus
vaihtelee
maittain
mutta
vastaa
aina
vähintään
kunkin
maan
lakisääteisiä
vaatimuksia.
Jokaisella
Wärtsilän
työntekijällä
on
pääsy
Wärtsilä
WeCare
-järjestelmään,
joka
on
työterveys-
ja
työturvallisuuspoikkeamien,
läheltä
piti
-tilanteiden,
vaarallisten
olosuhteiden
sekä
negatiivisten
että
positiivisten
turvallisuushavaintojen
raportointiin
konserninlaajuisesti
käytettävä
sovellus.
Jokainen
raportoitu
tapaus
saatetaan
automaattisesti
vastuullisen
linjaesihenkilön
tietoon
tutkimista
ja
mahdollisia
korjaavia
toimenpiteitä
varten.
EHS-
henkilöstö
ja
vastuulliset
johdon
edustajat
kokoavat
WeCaren
kautta
kerätyn
tiedon
ja
analysoivat
sitä
alueellisella
tasolla,
liiketoiminnoittain
ja
koko
konsernin
tasolla.
3.2.4.
Työterveys-
ja
työturvallisuustoimet
(S1-4)
Wärtsilä
käynnisti
vuonna
2023
nelivuotisen
Success
Through
Safety
-turvallisuusohjelman,
johon
liittyvät
toimenpiteet
jakautuvat
neljään
osa-alueeseen:
omien
työntekijöiden
työturvallisuus,
urakoitsijoiden
työturvallisuus,
tuoteturvallisuus
ja
työterveys.
Vuoden
2024
toimenpiteitä
olivat
muun
muassa:
◾
Otettiin
käyttöön
paranneltu
Job
Safety
Analysis
-digityökalu,
joka
tukee
kenttähuollon
riskiarviointeja
asiakaskohteissa
ja
aluksilla.
Tavoitteena
on
tehdä
perusteellisempia
riskiarviointeja
yksinkertaisella
tavalla
ja
hyödyntää
Wärtsilän
uusimpia
turvallisuusohjeita.
◾
Kehitettiin
ja
otettiin
käyttöön
uusi
melunhallintaa
koskeva
konsernitasoinen
ohje,
jonka
tarkoituksena
on
vähentää
altistumista
melulle.
◾
Kehitettiin
ja
otettiin
käyttöön
uusi
työturvallisuustietoisuutta
parantava
koulutus,
One
Winning
Team,
etulinjan
työntekijöille
ja
heidän
esihenkilöilleen.
Wärtsilä
jatkaa
sitoutuneesti
koulutusohjelman
toteuttamista.
Tavoitteena
on,
että
kaikki
etulinjan
työntekijät
suorittavat
koulutuksen
vuoden
2025
loppuun
mennessä.
◾
Lanseerattiin
konsernitasoinen
viitekehys
paljon
matkustavien
työntekijöiden
terveystarkastuksille.
Yhtiö
on
sitoutunut
jatkamaan
ohjelmaa
vuonna
2025
täydellisen
kattavuuden
varmistamiseksi.
Wärtsilä
järjestää
vuosittain
työturvallisuuspäivän,
jonka
tarkoituksena
on
lisätä
työturvallisuustietoisuutta,
edistää
työturvallisuutta
ja
-hyvinvointia
parantavia
tapoja,
vahvistaa
työ
turvallisuuskulttuuria
ja
juhlistaa
siihen
liittyviä
onnistumisia.
Kymmenes
työturvallisuuspäivä
järjestettiin
7.–13.10.2024.
Teemana
oli
Mind
your
head
eli
”Suojaa
päätäsi”.
Painopiste
oli
sekä
pään
suojauksessa
että
psykologisessa
turvallisuudessa
ja
hyvinvoinnissa.
Konsernitason
tapahtumia
olivat
esimerkiksi
henkilöstötilaisuudet
johtokunnan
jäsenten
kanssa
ja
keynote-
puhe.
Kukin
Wärtsilän
toimipaikka
järjesti
omien
tarpeiden
mukaista
ohjelmaa,
kuten
turvallisuuskierroksia,
asiantuntijakoulutuksia
ja
ensiapukoulutuksia.
Varsinaisissa
loukkaantumistapauksissa
järjestetään
aina
asianmukainen
hoito
ja
loukkaantunut
henkilö
voi
saada
korvausta
vakuutuksesta,
mutta
yksityisyydensuojan
vuoksi
Wärtsilällä
ei
ole
tarkkaa
tietoa
rahallisista
korvauksista.
Wärtsilä
pyrkii
tarjoamaan
kasvua,
hyvinvointia
sekä
työn
ja
yksityiselämän
yhteensovittamista
tukevan,
terveen
työympäristön.
Vuonna
2024
lanseerattiin
uusi
konsernin
laajuinen
Wellbeing-
viitekehys.
Sen
kuusi
hyvinvoinnin
eri
osa-alueisiin
liittyvää
elementtiä
liitetään
olemassa
oleviin
prosesseihin
ja
käytäntöihin.
Pääpaino
vuonna
2024
oli
tietyissä
kohderyhmissä,
paljon
matkustavissa,
johtoryhmissä
sekä
mielenterveysasioissa.
Hyvinvoinnin
hallintotapa
ja
keskeiset
tulosindikaattorit
määriteltiin
ja
toteutus
suunniteltiin
vuonna
2024.
Uusi
viitekehys
auttaa
Wärtsilää
johtamaan
ja
mittaamaan
hyvinvointia.
Kehyksen
toimenpiteiden
suorittamiselle
ei
ole
asetettu
aikarajaa.
Työ
turvallisuuden
toteutumista
mitataan
tunnusluvuin,
joita
ovat
esimerkiksi
tapaturmien
määrä,
tapaturmista
johtuvien
poissaolopäivien
määrä,
tapaturmataajuus,
raportoitujen
läheltä
piti-
ja
vaaratilannehavaintojen
määrä
sekä
johdon
turvallisuuskierrosten
määrä.
Wärtsilä
mittaa
myös
koko
konsernin
työterveys-
ja
työturvallisuuskoulutusohjelman
suorittamisastetta.
Ne
Wärtsilän
yhtiöt,
joissa
on
työsuojelutoimikunta,
seuraavat
omaa
kehitystään
ja
toteuttavat
vaadittavat
toimenpiteet
työsuojeluprosessien
tehostamiseksi
paikallisesti.
Työturvallisuusasioita
seurataan
liiketoiminnoissa
ja
yhtiöissä
kuukausittain,
ja
tulokset
käsitellään
Wärtsilän
johtokunnassa.
Työterveys
-
ja
työturvallisuusasioita
johdetaan
Wärtsilässä
useilla
organisaatiotasoilla.
Kunkin
liiketoiminnon
johtoryhmä
varmistaa
hallintajärjestelmäkehyksen
toteutumisen
viestinnän,
edistämisen,
tuen
ja
vaikuttamisen
kautta.
Liiketoimintojen
johtoryhmät
asettavat
QEHS-tavoitteet
ja
seuraavat
säännöllisesti
hallintajärjestelmien
toimivuutta
ja
tuloksia.
Linjajohto
on
vastuussa
EHS-
hallintajärjestelmien
toimeenpanosta
omissa
toiminnoissaan
sekä
EHS-asioihin
liittyvistä
operatiivisista
toimista.
Linjaesihenkilöillä
on
kokonaisvastuu,
ja
he
ovat
tilivelvollisia
alaisuudessaan
työskentelevien
työterveydestä
ja
-turvallisuudesta.
Kussakin
Wärtsilän
yhtiössä
on
vastuullinen
EHS-päällikkö,
joka
tukee
työterveyttä
ja
työturvallisuutta
koskevien
politiikoiden,
prosessien
ja
toimenpiteiden
paikallista
toimeenpanoa.
Liiketoimintojen
EHS-
organisaatiot
ovat
vastuussa
sekä
konserni-
että
paikallistason
toimenpiteistä.
Konsernin
kestävän
kehityksen
toiminto
laatii
yhdessä
EHSS-ryhmän
(Environment,
Health,
Safety,
Security)
kanssa
kaikki
asianmukaiset
työntekijät
kattavat
konsernitason
ohjeet
ja
koulutukset
ja
päättää
työskentelytavoista.
Wärtsilän
Taloudellinen
katsaus
johtokunta
on
viime
kädessä
vastuussa
vaadittavien
resurssien
osoittamisesta
työsuojelutoimintaan
sekä
asianmukaisten
konsernitason
tavoitteiden
asettamisesta.
Wärtsilä
asettaa
merkittävien
ympäristönäkökohtien
sekä
EHS-
riskien
ja
-mahdollisuuksien
perusteella
EHS-tavoitteet
ja
seuraa
niiden
toteutumista
ottaen
huomioon
Wärtsilän
QEHS-politiikan,
strategian,
auditointiraportit,
lakisääteiset
ja
muut
vaatimukset,
tekniset
ja
taloudelliset
vaihtoehdot,
operatiiviset
ja
liiketoiminnalliset
vaatimukset
sekä
sidosryhmien
palautteen.
Työterveyteen
ja
-turvallisuuteen
liittyviä
vaaroja
tunnistetaan
ja
riskejä
arvioidaan
säännöllisesti.
Jokaiselle
tavoitteelle
laaditaan
EHS-toimintasuunnitelma,
jonka
asianmukainen
johtoryhmä
hyväksyy.
EHS-toimintasuunnitelmia
arvioidaan
säännöllisesti
ja
niitä
päivitetään,
jos
toiminnassa,
tuotteissa,
palveluissa
tai
toimintaolosuhteissa
tapahtuu
merkittäviä
muutoksia.
EHS-tavoitteita
asetetaan
eri
organisaatiotasoilla:
konserni-,
liiketoiminta-/liiketoimintayksikkö-
ja
tytäryhtiötasolla.
Wärtsilän
johtokunta
hyväksyy
kaikki
konsernitason
tavoitteet
ja
ohjelmat.
Konsernitason
tavoitteita
voidaan
soveltaa
suoraan
liiketoimintoihin,
yksiköihin
tai
tytäryhtiöihin
tai
soveltamisesta
voidaan
päättää
tapauskohtaisesti.
Wärtsilän
työntekijöillä
ja
yhteistyökumppaneilla
on
vastuu
ja
oikeus
keskeyttää
työ
havaitessaan
tilanteen,
joka
vaarantaa
henkilöstön,
yhteistyökumppaneiden
ja/tai
muiden
ihmisten
turvallisuuden.
Wärtsilä
on
sitoutunut
tämän
oikeuden
kunnioittamiseen
estämällä
vastatoimet
oikeutta
käyttäviä
kohtaan.
Tämän
toiminnan
tarkkojen
kustannusten
ilmoittaminen
ei
ole
mahdollista,
sillä
toiminta
on
osa
satojen
Wärtsilän
työntekijöiden
työtehtäviä.
3.2.5.
Työturvallisuustavoite
(S1-5)
Johtokunta
on
asettanut
konsernin
pitkän
aikavälin
tavoitteeksi
nolla
tapaturmaa
Wärtsilän
omille
työntekijöille
yhtiön
eettisten
toimintaperiaatteiden
ja
QEHS-politiikan
mukaisesti.
Tavoite
osoittaa
yhtiön
pitkäjänteistä
sitoutumista
turvallisuuskulttuurin
lujittamiseen
ja
edellyttää
toimenpiteitä
kaikilta
Wärtsilän
yhtiöiltä,
liiketoiminnoilta
ja
työntekijöiltä.
Työntekijöiden
edustajat
eivät
olleet
suoraan
mukana
asettamassa
tavoitetta
tai
seuraamassa
tavoitteen
toteutumista
konsernitasolla.
Työsuojelutoimikunnissa
yhtiöiden
johdon
ja
henkilöstön
edustajat
kehittävät
yhteistyössä
paikallisia
työsuojeluohjelmia
paikallisten
olosuhteiden
perusteella.
Tällä
hetkellä
kaikista
Wärtsilän
yhtiöistä
84%:
lla
on
työsuojelutoimikunta.
Wärtsilän
työsuhteisten
työntekijöiden
ominaisuudet
(S1-6)
S1-6:n
tiedot
on
raportoitu
osiossa
3.1.
3.2.6.
Työterveyden
ja
-turvallisuuden
hallintajärjestelmä,
tiedot
(S1-14)
Wärtsilän
tytäryhtiöiltä
vaaditaan
sekä
QEHS-politiikan
että
EHS-
direktiivin
mukainen
johtamisjärjestelmä.
Johtamisjärjestelmien
keskeisiä
komponentteja
ovat
toiminnan
lainmukaisuus,
työterveys-
ja
työturvallisuusriskien
tunnistaminen
ja
minimointi,
henkilöstön
koulutus,
tehokkaat
ohjelmat
ja
ohjeet
ja
niiden
toimeenpano,
sattuneiden
poikkeamien
kirjaaminen
ja
selvittäminen,
hätätilanteiden
hallinta
sekä
työterveys-
ja
työturvallisuustason
jatkuva
parantaminen.
Vuoden
2024
lopussa
74
Wärtsilä-yhtiöllä
oli
ISO
45001
-standardin
mukaan
sertifioitu
työterveyden
ja
työturvallisuuden
hallintajärjestelmä.
Järjestelmien
piirissä
on
noin
89
%
Wärtsilän
henkilöstöstä.
Tapaturmien
tyypit
ja
suhdeluvut
sekä
työhön
liittyvät
kuolemantapaukset
2024
Omien
työsuhteisten
työntekijöiden
ja
muiden
Wärtsilän
tiloissa
työskentelevien
työntekijöiden
työperäisistä
vammoista
ja
työperäisistä
terveysongelmista
johtuvien
kuolemantapausten
lukumäärä
0
Omien
työsuhteisten
työntekijöiden
kirjattavien
työtapaturmien
lukumäärä
81
Omien
työsuhteisten
työntekijöiden
kirjattavien
työtapaturmien
osuus/miljoona
työtuntia
2,20
Laskentaperiaatteet:
Oman
työvoiman
kirjattavien
työtapaturmien
lukumäärä:
Työtapaturma,
joka
johtaa
johonkin
seuraavista:
kuolema,
poissaolopäivät,
rajoitettu
työskentely
tai
siirto
toisiin
työtehtäviin,
lääketieteellinen
hoito
pois
lukien
ensiapu.
Työmatkan
aikana
sattuneet
loukkaantumiset
eivät
sisälly
kirjattaviin
työtapaturmiin.
Työsuhteisten
työntekijöiden
kirjattavien
työtapaturmien
osuus
ilmaisee
kaikkien
kirjattavien
loukkaantumisten
määrän
miljoonaa
työtuntia
kohti.
Työtunneiksi
lasketaan
palkallinen
työaika.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
3.3.
Taitojen
ja
uran
kehittäminen
(ESRS
S1)
3.3.1.
Taitojen
ja
uran
kehittämistä
koskeva
politiikka
(S1-1)
Wärtsilän
lähestymistavassa
ammatilliseen
kasvuun
rohkaistaan
työntekijöitä
tunnistamaan
omaa
kehitystä
tukevia
tekijöitä,
asettamaan
kehitystä
tukevia
tavoitteita
ja
hakemaan
mahdollisuuksia
kehittyä.
Yhdenvertainen
kohtelu
ja
syrjimättömyys
liittyvät
erottamattomasti
Wärtsilän
ammatillista
kasvua
koskevaan
lähestymistapaan,
sillä
kaikilla
on
oikeus
oppia
uusia
taitoja,
kehittää
uraansa
ja
kasvaa
ammatissaan.
Wärtsilän
eettisissä
toimintaperiaatteissa
on
ihmisoikeuksien
ja
työelämän
oikeuksien
kunnioittamista
koskevan
osion
lisäksi
osio
oikeudenmukaisista
työsuhdekäytännöistä:
”Edistämme
tasavertaisia
mahdollisuuksia
ja
luomme
monimuotoisen
ja
inklusiivisen
työympäristön,
jossa
kaikkien
panos
otetaan
huomioon.
Noudatamme
oikeudenmukaisia
ja
tasapuolisia
palkitsemisperiaatteita,
joissa
huomioidaan
maantieteellisten
toiminta-alueidemme
erityispiirteet.
Työntekijämme
valitaan
ansioiden,
osaamisen,
potentiaalin
ja
tehtävään
sopivuuden
perusteella.
Panostamme
jatkuvasti
henkilöstömme
kehittämiseen.
Wärtsilä
ei
hyväksy
kiusaamista,
häirintää,
epäasiallista
kohtelua
eikä
väkivaltaa
missään
muodossa.
Wärtsilä
on
sitoutunut
tarjoamaan
työympäristön,
jossa
ei
syrjitä
ketään
rodun,
etnisen
tai
kansallisen
alkuperän,
ihonvärin,
sukupuolen,
siviilisäädyn,
sukupuolisen
suuntautuneisuuden,
vakaumuksen,
vamman,
iän
tai
uskonnollisen
tai
poliittisen
mielipiteen
perusteella.”
Eettiset
toimintaperiaatteet
ovat
luettavissa
Wärtsilän
intranetissä
sekä
ulkoisilla
verkkosivuilla,
ja
kaikkien
työntekijöiden
on
suoritettava
periaatteisiin
liittyvä
koulutus
vähintään
joka
toinen
vuosi.
Johtokunta
vastaa
viime
kädessä
eettisten
toimintaperiaatteiden
toteuttamisesta.
Mahdollisesta
toimintaperiaatteiden
rikkomuksesta
hyvässä
uskossa
ilmoittaneet
työntekijät
eivät
joudu
minkäänlaisen
häirinnän,
kostotoimenpiteiden
tai
muun
kielteisen
seuraamuksen
kohteeksi.
Taloudellinen
katsaus
Kaikki
raportoidut
tapaukset
tutkitaan,
ja
korjaaviin
toimenpiteisiin
ryhdytään
tarpeen
mukaan.
Ylennyksen
saaneiden
osuus
Wärtsilässä
oli
7,4%
vuonna
2024,
mikä
viittaa
siihen,
että
työntekijät
voivat
edistää
uraansa
ja
kehittää
taitojaan
sisäisesti.
Ylennysten
lisäksi
työntekijät
voivat
siirtyä
liiketoiminnosta
tai
toiminnosta
toiseen
uransa
edistämiseksi.
Organisaatioiden
välinen
liikkuvuus
vuonna
2024
o
li
1,2%.
Laskentaperiaatteet:
Ylennyksen
saaneiden
osuus:
Ylennykseksi
katsotaan
työntekijän
eteneminen
organisaation
sisällä.
Tähän
liittyy
usein
korkeampi
asema,
suurempi
vastuu
ja
korkeampi
palkka.
Teknisesti
ylennyksestä
seuraa
korkeampi
vaativuustaso.
Ylennyksen
saaneiden
osuus
on
yhtä
kuin
raportointivuoden
aikana
ylennettyjen
työntekijöiden
osuus
edellisen
vuoden
lopussa
yhtiön
palveluksessa
olleista
työntekijöistä.
Organisaatioiden
välinen
liikkuvuus:
Tarkoittaa
työntekijän
siirtymistä
organisaatiosta
toiseen.
Se
sisältää
siirrot
liiketoimintojen
ja
toimintojen
välillä
mutta
ei
niiden
sisällä
(esim.
siirto
liiketoimintayksiköstä
toiseen
saman
liiketoiminnan
sisällä
ei
sisälly
tähän).
Organisaation
sisäinen
liikkuvuus
on
yhtä
kuin
raportointivuoden
aikana
organisaatiosta
toiseen
siirtyneiden
työntekijöiden
osuus
edellisen
vuoden
lopussa
yhtiön
palveluksessa
olleista
työntekijöistä.
3.3.2.
Wärtsilän
kuulemisstrategia
(S1-2)
Wärtsilän
eettisissä
toimintaperiaatteissa
edellytetään
jatkuvaa
avointa
vuoropuhelua
yhtiön
johdon
ja
työntekijöiden
välillä.
Tavoitteena
on,
että
työntekijät
voivat
avoimesti
keskustella
linjaesihenkilönsä
kanssa
asioista,
jotka
liittyvät
esimerkiksi
taitojen
ja
uran
kehittämiseen.
Henkilöstöjohtajalla
on
kokonaisvastuu
vuorovaikutuksesta
työntekijöiden
kanssa,
tähän
liittyvän
toiminnan
varmistamisesta
ja
tulosten
tiedottamisesta
johtokunnalle.
Vuorovaikutuksen
tehokkuutta
yhtiön
työvoiman
kanssa
arvioidaan
joka
toinen
vuosi
toteutettavalla
henkilöstökyselyllä,
joka
sisältää
viisi
keskeistä
tulosmittaria
(vuorovaikutus,
hyvinvointi,
inkluusio,
sitoutuminen
ja
yleiskokemus)
sekä
25
edistävää
teemaa
(kuten
viestintä,
yhteistyö,
eettinen
toiminta
sekä
kasvu
ja
kehitys).
Edistävien
teemojen
kautta
myös
johtajuutta
arvioidaan
ja
pisteytetään
kokonaisuutena.
Vuoden
2024
MyVoice
-henkilöstökyselyn
vastausprosentti
oli
88%.
Henkilöstön
sitoutuneisuusindeksi
oli
82%.
Kyselyn
tulosten
perusteella
linjaesihenkilöiden
vastuulla
on
toteuttaa
toimintasuunnitelmia
ja
aloitteita
yhdessä
tiimiensä
kanssa.
Tavoitteena
on
puuttua
huolenaiheisiin
ja
parantaa
myönteisesti
arvioituja
osa-alueita
entisestään.
Aloitteiden
edistymistä
seurataan
myös
vuosittaisilla
Pulse-kyselyillä,
millä
varmistetaan
mitattavissa
olevien
parannusten
toteutuminen
ja
henkilöstön
motivaation
kasvu.
3.3.3.
Kanavat
huolenaiheiden
esiin
tuomiseksi
(S1-3)
Wärtsilän
henkilöstöä
kehotetaan
tuomaan
esille
kaikki
epäilemänsä
eettisten
toimintaperiaatteiden
ja
niitä
tukevien
muiden
politiikoiden
ja
ohjeiden
rikkomukset.
Epäillyt
väärinkäytökset
tulee
ensisijaisesti
raportoida
omalle
linjaesihenkilölle,
mutta
henkilöstö
voi
ilmoittaa
epäilyksistään
myös
muilla
tavoin,
kuten
raportoimalla
millä
tahansa
kielellä
ulkoisesti
ylläpidetyn
Whistleblowing-ilmoituskanavan
kautta
tai
suoraan
laki-
tai
Compliance-toiminnolle.
Mahdollisesta
eettisten
toimintaperiaatteiden
rikkomuksesta
hyvässä
uskossa
ilmoittaneet
työntekijät
eivät
joudu
minkäänlaisen
häirinnän,
kostotoimenpiteiden
tai
muun
kielteisen
seuraamuksen
kohteeksi.
Kaikki
raportoidut
tapaukset
tutkitaan,
ja
korjaaviin
toimenpiteisiin
ryhdytään
tarpeen
mukaan.
3.3.4.
Taitojen
ja
uran
kehittämistä
koskevat
toimintasuunnitelmat
ja
resurssit
(S1-4)
Työnantajalupaus
Wärtsilä
julkisti
vuonna
2024
työnantajalupauksena
(Employee
Value
Proposition,
EVP),
”Fuel
Your
Power”,
jonka
tarkoituksena
on
edistää
kestävää,
ihmislähtöistä
työympäristöä,
jossa
yksilön
kehittyminen
ja
organisaation
menestys
kulkevat
käsi
kädessä.
Wärtsilä
palkkaa
vuosittain
yli
3
000
työntekijää
työmarkkinoilta,
joilla
kilpailu
parhaista
tekijöistä
on
kovaa,
joten
erottuminen
haluttuna
työpaikkana
on
erittäin
tärkeää.
Työnantajalupaus
toimii
kokonaisvaltaisena
viestintäkehyksenä,
joka
sitoo
tavoitejohtamisen,
ammatillisen
kasvun
sekä
hyvinvoinnin
kaltaiset
tärkeät
osa-alueet
selkeäksi
sitoumukseksi
sekä
nykyisiä
että
tulevia
työntekijöitä
kohtaan.
Sen
tarkoituksena
on
houkutella,
sitouttaa
ja
pitää
huippuosaajia
ja
varmistaa
organisaation
pitkän
aikavälin
menestys.
Työnantajalupauksen
kahden
tärkeimmän
elementin,
kasvun
ja
vaikutuksen,
tukena
on
kovat
faktat,
jotka
tähdentävät
mahdollisuuksia
henkilökohtaiseen
kehittymiseen
ja
mielekkääseen
vaikuttamiseen
–
nämä
ovat
kriittisiä
tekijöitä,
kun
osaajia
palkataan
ja
sitoutetaan
Wärtsilään.
Vuoden
2024
MyVoice
-henkilöstökyselyn
tulosten
mukaan
81%
kaikista
työntekijöistä
haluaa
pysyä
Wärtsilällä
yli
kolme
vuotta.
Tulos
on
14,8
prosenttiyksikköä
globaalia
vertailuryhmää
parempi
ja
koko
vertailuryhmän
paras
tulos
tällä
alueella.
Suoritustason
ja
kasvun
johtaminen
Wärtsilässä
tavoitejohtamisella
pyritään
tukemaan
liiketoiminnan
menestystä
◾
asettamalla
tulostavoitteita,
jotka
ovat
linjassa
organisaation
strategisten
tavoitteiden
kanssa
◾
arvioimalla
edistystä,
poistamalla
esteitä
ja
ryhtymällä
tarvittaessa
toimenpiteisiin
◾
varmistamalla
jatkuva
vuoropuhelu
ja
palaute
◾
kehittämällä
henkilöstön
tietämystä,
taitoja
ja
kykyjä.
Vuosittainen
tulos-
ja
kehitysarviointiprosessi
liittää
yhtiön
The
Wärtsilä
Way
-strategian
ja
liiketoiminnan
strategiset
prioriteetit
tiimien
ja
yksilöiden
tuloksiin
ja
kehitykseen.
Prosessi
käynnistyy
vuoden
alussa
tulos-
ja
kehitystavoitteiden
asettamisella.
Linjaesihenkilö
ja
työntekijä
muodostavat
keskustelemalla
yhteisen
käsityksen
siitä,
miten
työntekijän
työ
ja
tavoitteet
liittyvät
tiimin
ja
koko
liiketoiminnan
menestykseen.
Kaikilla
on
oikeus
tietää,
mitä
heiltä
työssään
odotetaan
ja
mitä
hyvät
tulokset
tarkoittavat.
Tavoitteiden
asettamisen
jälkeen
keskusteluja
käydään
ja
palautetta
annetaan
läpi
vuoden,
kunnes
vuoden
lopussa
suoritetaan
tulos-
ja
kehitysarviointi.
Tarkasti
määritellyt
kehitystavoitteet
ja
selkeät
toimintasuunnitelmat
(henkilökohtaiset
kehityssuunnitelmat)
auttavat
jokaista
kehittämään
taitojaan
ja
osaamistaan.
Vuonna
2024
pyrittiin
kehittämään
tavoitejohtamisen
laatua
parantamalla
vuotuista
prosessia
(esim.
lisäämällä
ammatilliseen
kasvuun
ja
osaamisen
tunnistamiseen
liittyviä
elementtejä)
sekä
kehittämällä
johtamiskyvykkyyttä
vaikuttavalla
koulutuksella.
Vuonna
2023
Wärtsilä
uudisti
myös
tapaa,
jolla
puututaan
alisuoriutumiseen,
ja
otti
käyttöön
suoritustason
parantamissuunnitelmaan
liittyvän
prosessin.
Tammikuussa
2024
käynnistettiin
korkean
suorituskyvyn
kulttuurin
johtamiseen
keskittyvä
ohjelma.
Ohjelman
pääkohderyhmään
Taloudellinen
katsaus
kuuluvat
2
500
linjaesihenkilöämme.
Heidän
välityksellään
ohjelman
keskustelut
ja
harjoitukset
käydään
myös
heidän
tiimeissään.
Ohjelma
koostuu
useista
vuorovaikutteisista
työpajoista,
joista
yksi
keskittyy
ammatilliseen
kasvuun.
Vuoden
2024
loppuun
mennessä
yli
2
000
linjaesihenkilöä
oli
osallistunut
ohjelmaan
ja
saanut
oppia
tulosjohtamisesta
ja
ammatillisen
kasvun
tukemisesta
tiimeissä.
Ohjelmaa
on
tarkoitus
jatkaa
vuonna
2025,
minkä
jälkeen
se
otetaan
osaksi
yhtiön
perehdytyskäytäntöjä.
Vaikuttavan
johtajuuden
rakentaminen
Wärtsilän
johtamismalli
tukee
yhtiön
strategista
kasvua
kuvaamalla
johtajalta
toivottavaa
käytöstä.
Malli
käsittää
kolme
aluetta
ja
15
oikeanlaista
johtamiskäyttäytymistä.
Se
ohjaa
Wärtsilän
johtajien
toimintaa
erilaisissa
yhteistyö-,
viestintä-
ja
johtamistilanteissa.
Johtamismallia
koskeva
verkkokurssi
on
kaikkien
Wärtsilän
työntekijöiden
saatavilla
12
kielellä.
Kurssi
on
pakollinen
linjajohdolle,
ja
tähän
mennessä
sen
on
suorittanut
89%
linjaesihenkilöistä.
Kurssin
tavoitteena
on
vahvistaa
johtamista
varmistamalla,
että
johtajat
ymmärtävät
mallin
perinpohjaisesti
ja
osaavat
soveltaa
toivottua
johtamiskäyttäytymistä.
Tärkeimmät
johdolle
tarkoitetut
kehitysohjelmat,
Orchestrator,
Accelerator
ja
Wärtsilä
Leader,
tukevat
keskeisesti
johtamiskäyttäytymisen
jalkauttamista
käytäntöön
ja
toivotun
johtamisosaamisen
hankkimista.
Vuonna
2024
jatkettiin
johtamismallin
käyttöönottoa
kaikissa
keskeisissä
henkilöstökäytännöissä.
Malli
on
integroitu
Wärtsilän
360-johtajuusarviointiin,
osaamisenarviointiprosessiin
sekä
tulos-
ja
kehitysarviointiprosessiin.
Wärtsilä
haluaa
olla
työantajana
sekä
nykyisten
että
tulevien
työntekijöiden
kärkivalinta.
Siksi
osaamisen
johtamisen
käytäntöjä
kehitetään
yhtiössä
jatkuvasti.
Vuonna
2024
osaamisen
arvioinnin
prosessimme
kattoi
1
160
ylemmän
johdon
edustajaa
ja
yksittäistä
henkilöä,
joista
8%
tunnistettiin
avainosaajiksi.
Avainosaajissa
sukupuolten
monimuotoisuus
on
korkeampi
kuin
kaikilla
arvioiduilla;
naisia
on
35%
(28,8%)
ja
miehiä
65%
(71,2%).
Vuonna
2024
painopisteinä
olivat
prosessien
laatu,
linjaesihenkilöiden
osaamisen
rakentaminen
seuraajasuunnittelussa
sekä
vaikuttavien
osaamisen
johtamisen
käytäntöjen,
esimerkiksi
sisäisen
uraliikkuvuuden,
toteutus.
Oppivan
organisaation
rakentaminen
Oppivassa
organisaatiossa
kaikki
organisaation
jäsenet
ovat
sitoutuneita
uuden
oppimiseen,
vanhasta
luopumiseen,
tiedon
jakamiseen
ja
toiminnan
parantamiseen.
Wärtsilä
tähtää
kohti
tätä
pysyäkseen
kilpailukykyisenä
ja
innovatiivisena
ja
voidakseen
innostaa
ihmisiä
todella
merkityksellisiin
ja
vaikuttaviin
tuloksiin.
Yhtiö
kannustaa
työntekijöitään
oppimaan
uutta
ja
kehittämään
taitojaan
ja
osaamistaan.
Oppiminen
on
jatkuva
prosessi,
jota
kuvaa
70-20-10-periaate:
70%
oppimisesta
tapahtuu
tekemällä,
20%
muilta
oppimalla
ja
10%
opiskelemalla.
MyVoice
-henkilöstökyselyn
väitteeseen
”Minulla
on
hyvät
mahdollisuudet
oppia
ja
kehittyä
tässä
yhtiössä”
myönteisesti
vastanneiden
osuus
on
erittäin
suuri.
Väitteeseen
myönteisesti
vastanneiden
osuus
on
kasvanut
johdonmukaisesti
ja
noussut
21,3
prosenttiyksiköllä
vuosina
2020–2024.
Wärtsilän
työntekijöistä
80%
on
väitteen
kanssa
samaa
mieltä
tai
vahvasti
samaa,
mikä
on
6,9
prosenttiyksikköä
globaalia
vertailuryhmää
parempi
tulos.
Yhtiön
pyrkimykset
kehittyä
oppivaksi
organisaatioksi
tuottaa
selviä
tuloksia,
mitä
työntekijät
arvostavat.
Kehitysohjelma
Grow
–
Building
our
Learning
Organisation
on
ollut
keskeisessä
roolissa,
kun
Wärtsilässä
on
yhdessä
kehitetty
ymmärrystä
siitä,
millainen
oppiva
organisaatio
on
ja
miten
yritys
voi
tukea
psykologista
turvallisuutta,
kasvuajattelua,
palautekulttuuria
ja
jatkuvaa
parantamista.
Vuoden
2024
loppuun
mennessä
ohjelmaan
oli
osallistunut
yhteensä
537
työntekijää.
Vuonna
2023
otettiin
käyttöön
jatkuvan
parantamisen
Wärtsilä
Continuous
Improvement
(WCI)
-malli.
WCI-malli
pohjautuu
arvoille,
periaatteille,
menetelmille
ja
tuloksille.
Kyseessä
on
ajattelutapa,
jossa
halutaan
jatkuvasti
löytää
parempia
tapoja
palvella
asiakkaita.
Vuoden
2023
lopussa
otettiin
käyttöön
WCI
Foundation
-koulutusohjelma,
johon
kuuluu
11
kaikille
Wärtsilän
työntekijöille
suunnattua
verkkokurssia.
Tarkoituksena
on
tutustua
jatkuvan
parantamisen
malliin
ja
ajattelutapaan.
Vuoden
2024
alussa
käyttöön
tuli
johtajille
suunnattu
WCI
Transformation
-koulutusohjelma.
Sen
seitsemän
verkkokurssia
syventävät
jatkuvan
parantamisen
tietoja
ja
pureutuvat
periaatteiden
soveltamiseen
käytännössä.
Vuoden
2024
loppuun
mennessä
8
490
henkilöä
oli
suorittanut
kaikki
WCI
Foundation
-verkkokurssit
ja
3
042
henkilöä
oli
suorittanut
kaikki
WCI
Transformation
-
verkkokurssit.
Vuonna
2024
Wärtsilä
jatkoi
valmentavan
ja
mentoroivan
johtamisen
kehittämistä,
millä
edistetään
kasvua
ja
kehittämistä
arvostavaa
avoimuuden
kulttuuria,
ja
tietoista
panostusta
aiheeseen.
Valmentava
ja
mentoroiva
johtaminen
tuo
organisaatiolle
monia
etuja.
Wärtsilä
odottaa,
että
se
esimerkiksi
auttaa
ihmisiä
vapauttamaan
omaa
henkilökohtaista
kehityspotentiaaliaan,
rakentaa
suhteita
ja
yhteistyötä
kollegoiden
kesken,
edistää
rajat
ylittävää
tiedon
siirtoa,
ruokkii
johtajuutta
ja
ammatillista
kasvua
sekä
laajentaa
organisaation
sisäisiä
ammatillisia
verkostoja.
Vuonna
2024
Wärtsilän
sisäisten
valmentajien
määrä
oli
noin
50,
ja
noin
150
paria
on
käynyt
valmennusprosessin
läpi.
Vuonna
2024
oli
kolme
muodollista
mentorointiohjelmaa,
joihin
osallistui
157
mentori/mentoroitava-
paria.
Lisäksi
21
mentoroitavaa
osallistui
Catalyst-
ryhmämentorointiohjelmaan,
jossa
johtokunnan
jäsenet
toimivat
mentoreina.
Wärtsilän
henkilöstön
taitoja
ja
osaamista
kehitetään
entisestään
konserninlaajuisen
Competence
Management
-kehyksen
avulla,
jonka
uudistettu
osaamisluettelo
rakennetaan
vuosina
2025–2026.
Kehystä
hyödynnetään
useissa
Wärtsilän
henkilöstöprosesseissa.
Esimerkiksi
kehitystavoitteita
asetettaessa
työntekijät
voivat
arvioida
osaamistaan
ja
siten
tunnistaa
kehitystarpeita
sekä
niitä
vastaavia
kehitysmahdollisuuksia.
Tätä
tarkoitusta
varten
vuosina
2025–2026
rakennetaan
Career
Management
-kehys.
Career
Management
-kehys
tukee
linjajohtoa
työntekijöiden
uratoiveita
koskevissa
keskusteluissa
ja
työntekijöitä
tulevaisuuteen
katsovien,
etuihin
ja
tarpeisiin
pohjautuvien
urakehityssuunnitelmien
laatimisessa.
Visualisoimalla
dynaamisia
urapolkuja
työntekijät
voivat
tunnistaa
eri
vaihtoehtoja
uransa
edistämiseksi:
vertikaalinen,
lateraalinen
tai
diagonaalinen
urakehitys.
Tämä
on
Wärtsilälle
tärkeää,
sillä
urakehitysmahdollisuuksien
tarjoaminen
on
oleellista
osaavien
tekijöiden
pitämiseksi.
Wärtsilässä
järjestettiin
vuonna
2024
yhteensä
16,3
koulutustuntia
työntekijää
kohden.
Muodollisen
koulutuksen
keskimääräiset
kustannukset
työntekijää
kohden
olivat
647
euroa
vuonna
2024.
On
kuitenkin
syytä
huomata,
että
merkittävä
osa
oppimisesta
tapahtuu
muodollisen
koulutuksen
sijasta
päivittäisen
työskentelyn
ohessa.
Wärtsilälle
on
kunnia
asia,
että
työntekijöille
tarjotaan
70-20-10-
periaatteen
mukaisesti
laajalti
oppimis-
ja
kehittymismahdollisuuksia.
Suurin
osa
oppimisesta
tapahtuu
muualla
kuin
luokkahuoneessa,
joten
sitä
ei
voi
mitata
perinteiseen
tapaan
koulutustunteina
tai
-päivinä.
Tarkkojen
kustannusten
Taloudellinen
katsaus
ilmoittaminen
ei
ole
mahdollista,
sillä
monet
työntekijät
osallistuvat
edellä
kuvattuihin
ohjelmiin
ja
toimintaan
osana
työtehtäviään.
Työntekijöihin
kohdistuvien
kielteisten
vaikutusten
eli
tässä
yhteydessä
syrjinnän
ehkäiseminen
pohjautuu
Wärtsilän
eettisiin
toimintaperiaatteisiin.
Mahdollisesta
toimintaperiaatteiden
rikkomuksesta
hyvässä
uskossa
ilmoittaneet
työntekijät
eivät
joudu
minkäänlaisen
häirinnän,
kostotoimenpiteiden
tai
muun
kielteisen
seuraamuksen
kohteeksi.
Kaikki
raportoidut
tapaukset
tutkitaan,
ja
korjaaviin
toimenpiteisiin
ryhdytään
tarpeen
mukaan.
Vuonna
2024
ei
raportoitu
ainuttakaan
todellista,
korjaamista
vaativaa
syr
jintätapausta.
3.3.5.
Henkilökohtaisia
kehityssuunnitelmia
koskeva
tavoite
(S1-5)
Tarkasti
määritellyt
kehitystavoitteet
ja
selkeät
toimintasuunnitelmat
(henkilökohtaiset
kehityssuunnitelmat)
auttavat
jokaista
kehittämään
taitojaan
ja
osaamistaan.
Wärtsilän
eettisissä
toimintaperiaatteissa
todetaan,
että
”panostamme
jatkuvasti
henkilöstömme
kehittämiseen”.
Yhtiön
uusi
julkinen
pitkän
aikavälin
tavoite
on
saada
100%
kohdehenkilöstöstä
henkilökohtaisten
kehityssuunnitelmien
piiriin.
Tavoitteen
laati
henkilöstöhallinnon
johtoryhmä,
ja
johtokunta
hyväksyi
sen
elokuussa
2024.
Työntekijöiden
edustajia
ei
ollut
mukana
asettamassa
tavoitetta
eikä
heitä
osallistu
tavoitteen
saavuttamisen
seurantaan.
Wärtsilän
työsuhteisten
työntekijöiden
ominaisuudet
(S1-6)
S1-6:n
tiedot
on
raportoitu
osiossa
3.1.
3.3.6.
Taitojen
ja
uran
kehittämistä
koskevat
tiedot
(S1-13)
Tulos-
ja
urakehitysarvioinnit
2024
Kattavuus
työntekijöistä
(%
kokonaishenkilömäärästä)
96
Miehet
(%
miesten
määrästä)
97
Naiset
(%
naisten
määrästä)
95
Henkilökohtaisen
kehityssuunnitelman
kattavuus
kohdehenkilöstöstä
2024
Kattavuus
(%
kohdehenkilöstöstä)
57,8
Miehet
(%
miespuolisesta
kohdehenkilöstöstä)
57,7
Naiset
(%
naispuolisesta
kohdehenkilöstöstä)
58,1
Koulutustun
nit
/
työntekijä
2024
Kaikki
työntekijät
16,3
Miehet
17,0
Naiset
13,6
3.3.7.
Ansiotuloa
koskevat
mittarit
(S1-16)
Sukupuolten
välinen
palkkaero
-0,23%
Vuotuista
kokonaisansiota
koskeva
suhdeluku,
joka
on
yrityksestä
korkeinta
ansiota
saavan
henkilön
(CEO)
ja
kaikille
työsuhteisille
työntekijöille
yrityksen
maksamien
vuotuisten
kokonaisansioiden
mediaanin
välinen
suhde*
43,6
/1
*Työntekijöiden
ansiodatasta
puuttuvat
luontoisedut,
eläkkeet
ja
ylityökorvaukset.
3.3.8.
Syrjintää
koskevien
valitusten
ja
syrjintätapausten
lukumäärä,
mukaan
lukien
häirintä,
sekä
sakot,
rangaistukset
ja
vahingonkorvaukset
(S1-17)
Syrjintätapausten
lukumäärä
0
Syrjintävalitusten
lukumäärä
,
jotka
on
tehty
yrityksen
omaan
työvoimaan
kuuluvien
henkilöiden
käytössä
olevien
kanavien
kautta
1
Syrjintävalitusten
lukumäärä
,
jotka
on
tehty
OECD:n
monikansallisille
yrityksille
tarkoitetuille
kansallisille
yhteyspisteille
0
Syrjinnän
perusteella
maksettujen
olennaisten
sakkojen,
seuraamusten
ja
vahingonkorvausten
kokonaismäärä
0
Laskentaperiaatteet:
Tulos
-
ja
kehitysarviointikeskustelujen
prosessi:
◾
Prosessi
käynnistyy
vuoden
alussa
tulos-
ja
kehitystavoitteiden
asettamisella.
Linjaesihenkilö
ja
työntekijä
muodostavat
keskustelemalla
yhteisen
käsityksen
siitä,
miten
työntekijän
työ
ja
tavoitteet
liittyvät
tiimin
ja
koko
liiketoiminnan
menestykseen.
Tu
los-
ja
kehitystavoitteista
sovitaan
yhdessä,
ja
ne
kirjataan
SuccessFactors-sovellukseen.
◾
Tavoitteiden
asettamisen
jälkeen
keskusteluja
käydään
ja
palautetta
annetaan
läpi
vuoden.
Esimerkiksi
kommentit,
palaute
ja
mahdolliset
muutokset
voidaan
kirjata
SuccessFactors-sovellukseen.
◾
Prosessi
päättyy
vuoden
lopussa
suoritettavaan
tulos-
ja
kehitysarviointiin.
Arvioinnin
aluksi
työntekijä
täyttää
SuccessFactors-sovelluksessa
itsearvion,
jossa
hän
arvioi
suoritustaan
vuoden
aikana.
Tämän
jälkeen
käytävässä
keskustelussa
arvioidaan
tulostavoitteita
ja
keskustellaan
edistymisestä
kehitystavoitteiden
suhteen.
Henkilökohtainen
kehityssuunnitelma:
Yksi
tulos-
ja
kehitysprosessikeskustelujen
tuloksista
on
henkilökohtainen
kehityssuunnitelma,
joka
sisältää
tarkasti
määritellyt,
kehitystarpeisiin
pohjautuvat
kehitystavoitteet
ja
selkeät
toimintasuunnitelmat.
Kaikkia
kannustetaan
laatimaan
pitkän
aikavälin
suunnitelma,
joka
kattaa
osaamisen,
taitojen
ja
uran
kehittämisen
liiketoimintastrategian
ja
omien
tavoitteiden
mukaisesti.
Wärtsilällä
kehittämistä
ohjaa
70-20-10-malli,
mikä
tarkoittaa,
että
työntekijöiden
kehittyminen
tapahtuu
muodollisten
koulutusten
ja
ohjelmien
(10%
oppimisesta)
lisäksi
myös
epämuodollisesti
muilta
oppimalla
(20%
oppimisesta)
ja
työn
ohessa
(70%
oppimisesta).
Suurin
osa
oppimisesta
tapahtuu
työn
ohessa.
Työntekijäkohtaisten
koulutuspäivien
seuraamisessa
keskitymme
muodollisten
koulutusten
ja
ohjelmien
mittaamiseen,
sillä
työn
ohessa
ja
muilta
tapahtuvaa
oppimista
on
vaikea
mitata.
Taloudellinen
katsaus
Tulos
-
ja
kehitysarviointikeskustelujen
prosessin
kattavuus:
Vuosittainen
tulos-
ja
kehitysarviointikeskustelujen
prosessi
kattaa
kohdehenkilöstön.
Prosessin
edistymistä
ja
loppuun
suorittamista
seurataan
Wärtsilän
SuccessFactorsissa
(Wärtsilän
henkilöstötietojärjestelmä).
Prosessin
loppuun
suorittamisen
aikaraja
kuluvan
vuoden
tavoitteenasetannalle
ja
edellisen
vuoden
tavoitteiden
arvioinnille
on
kunkin
vuoden
helmikuun
loppu.
Henkilökohtaisen
kehityssuunnitelman
kattavuus:
Kullakin
kohdehenkilöstöön
kuuluvalla,
Wärtsilän
palveluksessa
ennen
30.
syyskuuta
aloittaneella
työntekijällä
tulisi
olla
henkilökohtainen
kehityssuunnitelma
osana
tulos-
ja
kehitysarviointikeskustelujen
prosessia.
Kattavuusprosentti
lasketaan
seuraavalla
kaavalla:
(Kohdehenkilöstön
työntekijät,
jotka
ovat
suorittaneet
prosessin
ja
joilla
on
vähintään
yksi
kirjattu
kehitystavoite
/
raportointivuonna
aktiiviset
työntekijät,
joilla
prosessi
on
aloitettu
edeltävänä
vuonna)
*
100.
Tulos
-
ja
kehitysarviointikeskustelujen
prosessin
ja
henkilökohtaisen
kehityssuunnitelman
kohdehenkilöstö:
Oletuksena
Wärtsilän
aktiiviset
työntekijät
koko
konsernissa
osallistuvat
tulos-
ja
kehitysarviointikeskustelujen
prosessiin.
Seuraavat
työntekijäryhmät
eivät
kuulu
kohdehenkilöstöön:
harjoittelijat,
tuotantotyöntekijät,
30.
syyskuuta
jälkeen
palkatut
työntekijät,
työntekijät,
joilla
ei
ole
pääsyä
SuccessFactorsiin,
pitkällä
poissaolovapaalla
olevat
työntekijät
(jos
työntekijä
on
pitkällä
poissaolovapaalla,
tavoitteet
asetetaan,
kun
työntekijä
palaa
töihin)
ja
yhtiön
palveluksesta
lähtevät
työntekijät.
Koulutustunnit:
Muodolliset
koulutustunnit
raportoidaan
Wärtsilän
oppimisen
hallintajärjestelmään
(WeLearn).
Koulutuskustannukset:
Muodollisen
koulutuksen
ja
kehittämistoimien
kustannukset
työntekijää
kohden
lasketaan
seuraavalla
kaavalla:
koulutuskustannukset
/
työsuhteisten
työntekijöiden
lukumäärä.
Kustannukset
ilmoitetaan
euroina.
Sukupuolten
välinen
palkkaero:
Lasketaan
seuraavalla
kaavalla:
(Miespuolisten
työntekijöiden
keskimääräinen
bruttotuntipalkkataso
–
naispuolisten
työntekijöiden
keskimääräinen
bruttotuntipalkkataso)
/
(Miespuolisten
työntekijöiden
keskimääräinen
bruttotuntipalkkataso)
*
100.
Vuotuista
kokonaisansiota
koskeva
suhdeluku,
joka
on
yrityksestä
korkeinta
ansiota
saavan
henkilön
(CEO)
ja
kaikille
työsuhteisille
työntekijöille
yrityksen
maksamien
vuotuisten
kokonaisansioiden
mediaanin
välinen
suhde:
Lasketaan
seuraavalla
kaavalla:
Yrityksestä
korkeinta
ansiota
saavan
henkilön
vuotuinen
kokonaisansio
/
työsuhteisten
työntekijöiden
vuotuisten
kokonaisansioiden
mediaani
(pois
lukien
korkeinta
ansiota
saava
henkilö).
Syrjintää
koskevien
valitusten
ja
syrjintätapausten,
mukaan
lukien
häirintä,
lukumäärä
sekä
sakot,
rangaistukset
ja
vahingonkorvaukset:
Lukujen
tietolähde
on
Wärtsilän
compliance-
toiminto.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
3.4.
Työterveys
ja
-turvallisuus:
arvoketjun
työntekijät
(ESRS
S2)
3.4.1.
Arvoketjun
työntekijöiden
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskeva
politiikka
(S2
-1)
Wärtsilän
eettisten
toimintaperiaatteiden
mukaisesti
”
Wärtsilä
on
sitoutunut
tarjoamaan
työntekijöilleen,
urakoitsijoilleen
ja
muille
kumppaneille
turvallisen
ja
terveellisen
työympäristön
kaikkialla,
jossa
toimimme
.”
Lisäksi
toimintaperiaatteissa
todetaan,
että
Wärtsilä
odottaa
toimittajiltaan
ja
yhteistyökumppaneiltaan
vastaavien
periaatteiden
noudattamista.
Siten
Wärtsilän
eettisten
toimintaperiaatteiden
työterveyttä
ja
-turvallisuutta
koskevat
periaatteet
ulottuvat
myös
yhtiön
toimittajien
ja
muiden
yhteistyökumppaneiden
työntekijöihin.
Toimintaohjeet
on
hyväksytty
hallituksen
toimesta
ja
ne
ovat
saatavilla
Wärtsilän
verkkosivuilla.
Vuorovaikutuksesta
arvoketjun
työntekijöiden
kanssa
toimintaperiaatteissa
todetaan
seuraavaa:
”
Rakennamme
luottamusta
kaikkien
sidosryhmiemme
kanssa
antamalla
selkeää,
rehellistä
ja
tarkkaa
tietoa.
Edistämme
avoimuutta
ja
läpinäkyvyyttä
sekä
jatkuvaa
vuoropuhelua
sidosryhmiemme
ja
työntekijöidemme
kanssa
.”
Toimintaperiaatteet
ovat
myös
linjassa
kansainvälisesti
tunnustettujen
asiakirjojen
kanssa
seuraavasti:
”Olemme
sitoutuneet
kunnioittamaan
kansainvälisesti
tunnustettuja
ihmisoikeuksia
ja
standardeja,
jotka
on
määritelty
ihmisoikeuksien
yleismaailmallisessa
julistuksessa,
Kansainvälisen
työjärjestön
julistuksessa
työelämän
perusperiaatteista
ja
-oikeuksista
sekä
YK:n
yritystoimintaa
ja
ihmisoikeuksia
koskevissa
periaatteissa.
Pyrimme
tunnistamaan,
ehkäisemään
ja
lieventämään
haitallisia
ihmisoikeusvaikutuksia
toiminnassamme
ja
liikesuhteissamme
.”
3.4.2.
Vuorovaikutus
arvoketjun
työntekijöiden
kanssa
(S2-
2)
Vuorovaikusta
Wärtsilän
asiakkaiden
ja
toimittajien
kanssa
kuvataan
osassa
1.5
Sidosryhmävuorovaikutus.
Toimittaja-
arviointien
yhteydessä
Wärtsilän
toimitusketjunhallinnan
henkilöstö
tekee
läheistä
yhteistyötä
toimittajien
edustajien
kanssa.
Työsuojeluasiat
kuuluvat
keskusteluiden
ja
arviointien
piiriin,
mutta
käytössä
ei
ole
muodollista
prosessia,
joka
koskee
suoraa
vuorovaikutusta
arvoketjun
työntekijöiden
kanssa.
3.4.3.
Prosessit
epäkohtien
korjaamiseksi
tai
korjaamisen
edistämiseksi
(S2-3)
Wärtsilän
anonyymi,
ulkoisesti
hallinnoitu
verkkopohjainen
ilmoituskanava
on
myös
toimittajien,
konsulttien
ja
muiden
työssään
Wärtsilän
kanssa
toimivien
osapuolten
käytettävissä.
Wärtsilä
ei
kuitenkaan
pysty
varmistamaan,
että
kanava
on
arvoketjun
työntekijöiden
kaikilla
työpaikoilla
käytettävissä
ilman
verkkoyhteyttä
tai
että
he
ovat
tietoisia
kanavasta
ja
luottavat
siihen
tapana
tuoda
esiin
huolenaiheita
tai
tarpeita
ja
saada
ne
käsitellyksi.
Ilmoituskanava
löytyy
Wärtsilän
julkiselta
verkkosivustolta.
Compliance-toiminto
seuraa
kanavaa
jatkuvasti,
ja
kaikki
tapaukset
tutkitaan
sisäisten
prosessiemme
mukaisesti.
Prosessit
vaihtelevat
tapaustyypeittäin.
Prosessin
vaiheet
ovat:
1.
Raportin
ottaminen
vastaan
ja
arviointi
2.
Tutkinta
3.
Päätöksenteko
4.
Korjaavat
toimenpiteet
Wärtsilä
edistää
tapahtuneiden
tapaturmien
korjaamista
vaatimalla
toimittajia
suorittamaan
heihin
sovellettavan
lain
mukaiset
korjaavat
toimenpiteet.
Tämän
laajempia
mahdollisuuksia
arvioida
korjaavien
toimenpiteiden
tehokkuutta
ei
ole.
Arvoketjun
työntekijöitä
ei
ole
ollut
mukana
kehittämässä
ilmoituskanavaa
tai
seuraamassa
sen
tehokkuutta.
Koskien
arvoketjun
työntekijöiden
ilmoituskanavan
käyttöä,
vaikka
ei
ole
politiikkaa
mikä
suojaisi
heitä
vastatoimilta,
suojaus
on
olemassa
mahdollisuutena
raportoida
anonyymisti.
Taloudellinen
katsaus
3.4.4.
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
toimet
ja
resurssit
(S2-4)
Toimitusketjun
hallinnan
kategoriatiimit
vastaavat
toimittajien
hallinnasta
ja
työ
turvallisuusasioiden
arvioinnista.
Työ
turvallisuusarvioinneista
vastaavat
toimittajayhteistyön
kehitysinsinöörit,
jotka
ovat
kategoriatiimien
jäseniä.
Tällä
hetkellä
toimittajayhteistyön
kehitysinsinöörejä
on
yli
60.
Liiketoimintayksiköiden
ympäristö-,
työterveys-
ja
työturvallisuusasiantuntijat
tukevat
heitä
tarvittaessa.
Koska
Wärtsilän
toimitusketjun
hallintatoiminto
suorittaa
työ
turvallisuusarvioinnit
osana
toimittajavaatimusten
noudattamisen
varmentamisprosessia
(SCA),
työturvallisuusarvioinnin
nimenomaisia
kustannuksia
on
mahdoton
määrittää.
Wärtsilän
toimintamalli
arvoketjun
asianmukaisten
työterveys-
ja
työturvallisuusprosessien
ja
-käytäntöjen
edistämisessä
ja
ylläpidossa
perustuu
pääosin
SCA-prosessiin,
jonka
avulla
vastuullinen
kategoriahankintatiimi
varmistaa,
että
Wärtsilän
toimittajavaatimuksia
noudatetaan.
Vuodesta
2024
lähtien
toimittajavaatimusten
varmentamiskysely
on
sisältänyt
tapaturma-
ja
läheltä
piti
-tietoihin,
työntekijöiden
osaamiseen
ja
työterveys-
ja
työturvallisuusasioiden
johtamiseen
liittyviä
kysymyksiä.
Wärtsilän
eettiset
toimintaperiaatteet
ohjaavat
toimitusketjun
hallintahenkilöstöä
kiinnittämään
toimittajien
luona
vieraillessaan
erityistä
huomiota
toiminnan
turvallisuuteen
ja
nostamaan
tekemänsä
havainnot
esille
toimittajan
johdon
kanssa.
Wärtsilän
jatkuva
tavoite
on,
että
96%
globaaleista
suorista
hankintakustannuksista
(joiden
osuus
kaikista
materiaalit
ja
palvelut
menoista
vuonna
2024
on
67%)
kuuluu
toimittajavaatimusten
varmentamisprosessin
arvioinnin
ja
luokittelun
piiriin.
Vuonna
2024
93%
hankintakustannuksista
kuului
luokittelun
piiriin.
Wärtsilän
tavoitteena
ja
odotettuna
lopputuloksena
on
varmistaa
asianmukainen
työterveys-
ja
työturvallisuusasioiden
(OHS)
johtaminen
toimittajakannassa
valitsemalla
kriteerit
täyttäviä
toimittajia
ja
jos
tämä
ei
toteudu
valintahetkellä,
toimittajalle
annetaan
mahdollisuus
parantaa
prosessejaan
siten,
että
ne
täyttävät
Wärtsilän
vaatimukset.
Siten
toimittajia
kannustetaan
myönteisiin
muutoksiin
OHS-asioiden
johtamisessa.
Toteutettavat
muutokset
toimittajan
OHS-prosesseissa
ja
-käytännöissä
vaihtelevat
kulloinkin
sen
mukaan,
mitä
toimittajan
on
tehtävä
Wärtsilän
vaatimusten
täyttämiseksi.
Toimittajavierailulla
tai
-auditoinnissa
ilmenneistä
työterveyteen
ja
-turvallisuuteen
liittyvistä
riskeistä
viestitään
viiveettä
toimittajan
johdolle,
jolta
edellytetään
korjaavia
toimenpiteitä.
Havainnot
ja
niiden
seurantatoimet
kirjataan
auditointi-
tai
arviointiraportteihin
tai
WeCare-järjestelmään.
Jos
toimittaja
ei
tilaisuuden
saatuaankaan
täytä
Wärtsilän
vaatimuksia,
toimittajan
yhteistyö
Wärtsilän
kanssa
lopulta
katkaistaan.
Wärtsilä
ei
kuitenkaan
tällä
hetkellä
pysty
varmistamaan,
että
käytettävissä
on
aina
prosesseja,
joilla
toteutetaan
tai
mahdollistetaan
työterveys-
ja
työturvallisuustapausten
korjaaminen
sen
arvoketjussa,
ja
että
prosessien
täytäntöönpano
ja
tulokset
ovat
tehokkaita.
Wärtsilä
ei
toteuttanut
vuonna
2024
toimia
tarjotakseen
tai
mahdollistaakseen
korjaavia
toimia,
jotka
liittyvät
todelliseen
työperäiseen
loukkaantumiseen
tai
sairauteen
sen
toimitusketjussa
lukuun
ottamatta
asianmukaisen
hoidon
järjestämistä
kaikille
Wärtsilän
hallinnoimilla
työmailla
tapahtuville
urakoitsijoiden
loukkaantumisille.
Muista
kuin
yrityksen
urakoitsijoista
Wärtsilällä
ei
ole
keinoja
saada
tietoa
mahdollisista
loukkaantumisista
tai
kuolemantapauksista
toimitusketjussaan.
Wärtsilän
eettisiin
toimintaperiaatteisiin
viitataan
yleisissä
toimitus-
ja
hankintaehdoissa,
jotka
sisältävät
myös
muita
OHS-
velvollisuuksia.
Ehdot
sisältyvät
jokaiseen
ostotilaukseen.
Lisäksi
Wärtsilän
toimittajavaatimukset,
jotka
on
pitkälti
sisällytetty
myös
toimittajasopimuksiin,
ovat
luettavissa
Wärtsilän
julkisilla
verkkosivuilla.
Vaatimuksissa
esitetään
kaikki
toimittajan
työterveys-
ja
työturvallisuusjohtamiselle
asetettavat
vaatimukset,
esimerkiksi
seuraavat:
◾
Toimittajan
on
tuettava
ja
kunnioitettava
YK:n
Ihmisoikeuksien
yleismaailmallisessa
julistuksessa
määriteltyjä
ihmisoikeuksia
ja
tuettava
Kansainvälisen
työjärjestön
määrittelemiä
työntekijöiden
perusoikeuksia.
◾
Toimittajalla
on
oltava
sertifioitu
(ISO
45001)
työterveys-
ja
työturvallisuusjohtamisen
järjestelmä,
tai
tämän
puuttuessa
toimittajalla
on
oltava
käytössään
työterveys-
ja
työturvallisuusjohtamista
koskevat
toimintaperiaatteet
ja
menettelytavat,
mukaan
lukien
ajantasainen,
toimeenpantu
turvallisuussuunnitelma.
Näiden
olemassaolo
varmistetaan
jokaisen
toimittajan
kohdalla.
◾
Toimittajan
on
hoidettava
työnantajavelvoitteensa.
◾
Toimittajalla
on
oltava
kompleksisille
laitteille
asennus-
ja
käyttöönotto-ohjeet,
joihin
sisältyy
selkeät
turvallisuusohjeet.
◾
Toimittajalla
on
oltava
käytössä
riittävät
ja
täysin
toimintakunnossa
olevat
turvalaitteet
työntekijöiden
ja
omaisuuden
suojelemiseksi.
◾
Toimittajan
on
varmistettava,
että
sen
työntekijöillä
on
riittävä
osaaminen,
jotta
he
pystyvät
suorittamaan
tehtävänsä
turvallisesti
ja
toimia
oikein
hätätilanteissa.
◾
Toimittajan
on
varmistettava,
että
tapaturmat
ja
läheltä
piti
-tilanteet
raportoidaan
ja
että
raporttien
pohjalta
ryhdytään
asianmukaisiin
toimiin.
◾
Toimittajan
on
oltava
tietoinen
paikallisista
työterveys-
ja
työturvallisuuslaeista
ja
-määräyksistä,
seurattava
niiden
kehitystä
ja
pystyttävä
osoittamaan
niiden
noudattaminen.
3.4.5.
Arvoketjun
työntekijöihin
liittyvät
tavoitteet
(S2-5)
Wärtsilän
jatkuva
tavoite
on,
että
96%
globaaleista
suorista
hankintakustannuksista
(joiden
osuus
kaikista
materiaalit
ja
palvelut
menoista
vuonna
2024
on
67%)
kuuluu
toimittajavaatimusten
varmentamisprosessin
arvioinnin
ja
luokittelun
piiriin.
Vuonna
2024
93%
hankintakustannuksista
kuului
luokittelun
piiriin.
Toimittajan
luokittelu
on
voimassa
kolme
vuotta,
ellei
sen
suorituskyky
laske
tai
tapahdu
muita
olennaisia
muutoksia.
Keskitetty
toimitusketjun
hallintatiimi
tekee
tavoitteiden
asettamista
varten
ehdotuksen
keskeisistä
tulosindikaattoreista
ja
tavoitteiden
laskentalogiikasta
konsernin
toimittajahallintatoimikunnan
hyväksyttäväksi.
Hyväksynnän
jälkeen
keskeiset
tulosindikaattorit
annetaan
tiedoksi
koko
toimitusketjun
hallintaorganisaatiolle,
joka
asettaa
niiden
pohjalta
tavoitteet
tiimeille
ja
yksittäisille
työntekijöille.
Toimitusketjun
tuloksia
seurataan
kuukausittain
useilla
tasoilla:
globaaleissa
kategoriatiimeissä,
konsernin
toimitusketjuhallinnan
foorumissa,
paikallisissa
kategoriatiimeissä
ja
liiketoimintayksiköiden
organisaatioissa.
Kun
Wärtsilän
omissa
toimitiloissa
tai
Wärtsilän
hallinnoimassa
projektikohteessa,
kuten
avaimet
käteen
-voimalatoimitusprojektissa,
työskentelee
ulkoista
työvoimaa,
Wärtsilän
työterveys-
ja
työturvallisuusjohtamisen
käytännöt
koskevat
myös
näitä
työntekijöitä.
Heidän
on
muun
muassa
Taloudellinen
katsaus
raportoitava
WeCare-alustan
kautta
vaarallisista
tilanteista,
läheltä
piti
-tilanteista
ja
poikkeamista.
Wärtsilä
käynnisti
vuonna
2023
nelivuotisen
Success
Through
Safety
-turvallisuusohjelman,
johon
liittyvät
toimenpiteet
jakautuvat
neljään
osa-alueeseen:
omien
työntekijöiden
työturvallisuus,
urakoitsijoiden
työturvallisuus,
tuoteturvallisuus
ja
työterveys.
Vuonna
2024
otettiin
käyttöön
uusi
urakoitsijoita
koskeva
kestävän
kehityksen
tavoite:
”Nolla
urakoitsijatapaturmaa:
tavoitteenamme
on
pienentää
urakoitsijoiden
tapaturmataajuutta
(TRIF)
vuosittain”.
Kyseessä
on
jatkuva,
pitkän
aikavälin
tavoite.
Tarkoituksena
on
pienentää
kokonaistapaturmataajuutta,
jotta
Wärtsilä
voi
täyttää
eettisten
toimintaperiaatteidensa
sitoumuksen
tarjota
”työntekijöilleen,
urakoitsijoilleen
ja
muille
kumppaneille
turvallisen
ja
terveellisen
työympäristön
kaikkialla,
jossa
toimimme.”
Tavoitteen
perusvuosi
on
2024
ja
perusarvo
TRIF
on
5.01
(34
kirjattavaa
työtapaturmaa).
Arvoketjun
työntekijöitä
ei
ollut
mukana
asettamassa
tavoitetta
eikä
heitä
osallistu
tavoitteen
saavuttamisen
seurantaan
tai
kehityskohteiden
tunnistamiseen
saavutettujen
tulosten
perusteella.
Urakoitsijan
määritelmä
on:
”Yritys
tai
henkilö,
joka
ei
ole
Wärtsilän
työntekijä
ja
joka
suorittaa
työtä
Wärtsilän
lukuun
Wärtsilän
toimitiloissa
tai
Wärtsilän
valvonnan
alaisuudessa
asiakkaan
tiloissa
tai
työmaalla”.
Määritelmä
käsittää
myös
muut
kuin
työsuhteiset
työntekijät,
jotka
täyttävät
edellä
annetut
kriteerit.
Urakoitsijat
suorittavat
pääasiassa
tuotanto-
tai
palvelutöitä
Wärtsilän
tehtaissa,
korjaamoissa
ja
varastoilla
tai
heidät
on
määrätty
projekteihin
Wärtsilän
asiakkaiden
toimipaikoilla.
Lisäksi
ulkopuoliset
työntekijät
toimittavat
huoltopalveluita
Wärtsilän
toimitiloissa
tai
esimerkiksi
tiedonhallintaan,
taloushallintaan,
tekniseen
suunnitteluun
tai
projektinhallintaan
liittyviä
asiantuntijapalveluita.
Työntekijät
palkataan
vuokratyöyritysten
kautta
tai
he
ovat
Wärtsilän
urakoitsijoiden
työntekijöitä.
Työso
pimukset
voivat
olla
lyhyt-
tai
pitkäkestoisia.
Laskentaperiaatteet:
Urakoitsijoiden
kirjattavien
työtapaturmien
lukumäärä
(urakoitsijoiden
TRI):
Urakoitsijalle
tapahtuva
työtapaturma,
joka
johtaa
johonkin
seuraavista:
kuolema,
poissaolopäivät,
rajoitettu
työskentely
tai
siirto
toisiin
työtehtäviin,
lääketieteellinen
hoito
pois
lukien
ensiapu.
Työmatkan
aikana
sattuneet
loukkaantumiset
eivät
sisälly
kirjattaviin
työtapaturmiin.
Wärtsilän
edustaja
raportoi
urakoitsijoiden
vammat
WeCare-työkalulla.
Joillakin
urakoitsijoilla
on
pääsy
työkaluun,
ja
he
voivat
raportoida
tapauksista
itse,
mutta
Wärtsilä
on
aina
vastuussa
WeCare-työkalun
kautta
tapahtuvasta
raportoinnista.
Urakoitsijoiden
kirjattavien
työtapaturmien
osuus
(urakoitsijoiden
TRIF)
ilmaisee
urakoitsijoiden
kaikkien
kirjattavien
tapaturmien
määrän
miljoonaa
työtuntia
kohti.
Työtunneiksi
lasketaan
palkallinen
työaika.
Paikalliset
tytäryhtiöt
tai
Energy-liiketoiminnan
projekteissa
projektiorganisaatio
vastaavat
urakoitsijoiden
työtuntien
kirjaamisesta.
Urakoitsijoiden
TRIF-lukua
tarkastellaan
vuosittain
edellisvuoden
tuloksiin
nähden.
Mikään
muu
ulkopuolinen
elin
kuin
varmennuspalvelujen
tarjoaja
ei
ole
validoinut
mittareiden
mittauksia.
Taloudellinen
katsaus
VIISIVUOTISKATSAUS
Wärtsilä
esittää
tiettyjä
taloudellisia
tunnuslukuja,
joita
ei
ole
määritelty
IFRS-tilinpäätösstandardeissa.
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut,
kuten
vertailukelpoinen
liiketulos,
vertailukelpoinen
oikaistu
EBITA,
liiketoiminnan
rahavirta
ja
nettovelkaantumisaste,
ovat
johdon
seuraamia
ja
käyttämiä
tunnuslukuja
heidän
arvioidessaan
yhtiön
liiketoiminnan
kehitystä
ja
taloudellisesta
tilannetta.
Tietyt
vaihtoehtoiset
tunnusluvut,
kuten
vertailukelpoinen
liiketulos
ja
nettovelkaantumisaste,
ovat
myös
Wärtsilän
taloudellisen
tuloksen
tavoitteita.
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
antavat
hyödyllistä
tietoa
pääomamarkkinoille.
Wärtsilän
esittämiä
vaihtoehtoisia
tunnuslukuja
ei
pidä
tarkastella
erillään
tilinpäätösstandardien
tunnusluvuista.
Tunnuslukujen
laskentakaavat
ovat
luettavissa
osiossa
Tunnuslukujen
laskentakaavat.
MEUR
2024
2023
2022
2021
2020
Liikevaihto
6
449
6
015
5
842
4
778
4
604
josta
Suomen
ulkopuolella
%
98,4
98,3
99,2
98,5
97,9
Vienti
Suomesta
2
466
2
060
1
975
1
845
1
702
Henkilöstö
keskimäärin
18
110
17
666
17
482
17
461
18
307
josta
Suomessa
4
187
3
957
3
808
3
687
3
706
Tilauskanta
8
366
6
694
5
906
5
859
5
057
Tietoja
konsernin
tuloslaskelmasta
Poistot
ja
arvonalentumiset
131
193
263
162
174
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
12
9
6
3
3
Vertailukelpoinen
liiketulos
694
497
325
357
275
prosentteina
liikevaihdosta
%
10,8
8,3
5,6
7,5
6,0
Liiketulos
716
402
-26
314
234
prosentteina
liikevaihdosta
%
11,1
6,7
-0,4
6,6
5,1
Vertailukelpoinen
oikaistu
EBITA
712
518
349
388
308
prosentteina
liikevaihdosta
%
11,0
8,6
6,0
8,1
6,7
Rahoitustuotot
ja
-kulut
-29
-37
-6
-18
-43
Tulos
ennen
veroja
687
364
-32
296
191
prosentteina
liikevaihdosta
%
10,7
6,1
-0,5
6,2
4,2
Tilikauden
tulos
507
269
-58
193
133
prosentteina
liikevaihdosta
%
7,9
4,5
-1,0
4,0
2,9
Tietoja
konsernin
taseesta
Pitkäaikaiset
varat
2
581
2
551
2
558
2
539
2
427
Lyhytaikaiset
varat
4
928
4
247
3
997
3
982
3
706
Myytävänä
olevat
omaisuuserät
184
5
54
2
99
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
oma
pääoma
2
525
2
225
2
136
2
315
2
177
Määräysvallattomien
omistajien
osuus
6
8
12
8
11
Korolliset
velat
766
858
949
973
1
327
Korottomat
velat
4
264
3
713
3
489
3
227
2
648
Myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
velat
132
22
68
Oma
pääoma
ja
velat
yhteensä
7
694
6
803
6
608
6
523
6
232
Tietoja
konsernin
rahavirtalaskelmasta
Liiketoiminnan
rahavirta
1
208
822
-62
731
681
Investointien
rahavirta
-149
-138
-151
-128
-55
Rahoituksen
rahavirta
-323
-308
-289
-580
-44
Bruttoinvestoinnit
170
149
161
143
117
prosentteina
liikevaihdosta
%
2,6
2,5
2,8
3,0
2,5
Tutkimus
-
ja
kehitysmenot
296
258
241
196*
153
prosentteina
liikevaihdosta
%
4,6
4,3
4,1
4.1*
3,3
Osingonjako
259**
188
153
142
118
Tunnuslukuja
Tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
EUR
0,85
0,44
-0,11
0,33
0,23
Tulos/osake
(EPS),
laimennettu
EUR
0,85
0,44
-0,11
0,33
-
Osinko/osake
EUR
0,44**
0.32
0,26
0,24
0,20
Osinko/tulos
%
51,5**
73.2
-234,9
73,2
88,2
Korkokate
12,3
9,2
7,3
15,0
7,1
Sijoitetun
pääoman
tuotto
(ROI)
%
23,7
13,9
0,1
9,7
7,1
Oman
pääoman
tuotto
(ROE)
%
21,3
12,3
-2,6
8,6
5,8
Omavaraisuusaste
%
37,4
37,0
35,3
38,6
38,1
Nettovelkaantumisaste
-0,31
0,02
0,23
0,00
0,18
Oma
pääoma/osake
EUR
4,29
3,78
3,62
3,92
3,68
Nettokäyttöpääoma
(WCAP)
MEUR
-787
-169
179
-100
257
Tunnusluvut
sisältävät
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
varat
ja
velat.
*
Vertailukauden
2021
luku
on
oikaistu
vastaamaan
muutosta
tutkimus-
ja
kehitysmenojen
määrittelyssä.
**
Hallituksen
esitys.
Taloudellinen
katsaus
KVARTAALITUNNUSLUKUJA
MEUR
10–12
/2024
7–9
/2024
4–6
/2024
1–3
/2024
10–12
/2023
7–9
/2023
4–6
/2023
1–3
/2023
10–12
/2022
Tilauskertymä
Marine
918
902
901
916
844
902
771
744
Marine
Power
693
Marine
Systems
126
Energy
1
335
553
705
774
868
679
750
744
646
Portfolio
Business
239
348
248
234
144
207
166
252
173
Yhteensä
2
491
1
803
1
854
1
924
1
856
1
787
1
687
1
739
1
638
Tilauskanta
tilikauden
lopussa
Marine
3
409
3
289
3
155
3
008
2
808
2
751
2
535
2
493
Marine
Power
2
273
Marine
Systems
434
Energy
3
413
2
803
3
120
3
033
2
693
2
620
2
548
2
483
2
376
Portfolio
Business
1
544
1
491
1
332
1
252
1
192
1
222
1
165
1
177
823
Yhteensä
8
366
7
583
7
607
7
294
6
694
6
594
6
249
6
153
5
906
Liikevaihto
Marine
847
739
759
708
759
671
701
669
Marine
Power
589
Marine
Systems
207
Energy
817
804
617
452
720
613
633
645
856
Portfolio
Business
190
175
179
162
165
168
120
151
118
Yhteensä
1
854
1
718
1
556
1
321
1
644
1
452
1
454
1
465
1
770
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
3
4
3
2
2
2
3
1
3
Vertailukelpoinen
oikaistu
EBITA
214
181
180
137
182
130
113
93
99
prosentteina
liikevaihdosta
11,5
10,6
11,6
10,4
11,1
8,9
7,8
6,4
5,6
Poistot
ja
arvonalentumiset
-21
-38
-37
-35
-45
-34
-81
-33
-56
hankintamenojen
allokointeihin
liittyvät
poistot
-5
-5
-5
-5
-5
-5
-5
-5
-5
Vertailukelpoinen
liiketulos
209
177
176
132
177
125
108
88
93
prosentteina
liikevaihdosta
11,3
10,3
11,3
10,0
10,8
8,6
7,4
6,0
5,3
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
yhteensä
20
15
-8
-5
-49
-8
-42
4
-56
Liiketulos
229
192
168
127
128
117
66
92
37
prosentteina
liikevaihdosta
12,4
11,2
10,8
9,6
7,8
8,0
4,5
6,3
2,1
Rahoitustuotot
ja
-kulut
-11
-2
-8
-9
-8
-9
-12
-8
-2
Tulos
ennen
veroja
219
190
160
118
120
107
53
84
35
Tuloverot
-58
-47
-43
-32
-24
-25
-24
-23
-7
Tilikauden
tulos
161
144
117
86
96
82
30
61
28
Tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
ja
laimennettu,
euroa
0,27
0,24
0,20
0,14
0,16
0,14
0,05
0,09
0,05
Bruttoinvestoinnit
59
37
39
36
51
31
35
32
49
osakkeet
ja
yrityshankinnat
1
Liiketoiminnan
rahavirta
437
296
216
258
389
213
75
145
51
Nettokäyttöpääoma
(WCAP)
tilikauden
lopussa
-787
-501
-420
-329
-169
43
134
105
179
Henkilöstö
tilikauden
lopussa
Marine
10
794
10
702
10
817
10
657
10
602
10
530
10
441
10
369
Marine
Power
9
157
Marine
Systems
1
584
Energy
5
669
5
639
5
571
5
460
5
430
5
416
5
380
5
342
5
320
Portfolio
Business
1
875
1
830
1
835
1
792
1
774
1
750
1
732
2
002
1
520
Yhteensä
18
338
18
171
18
224
17
909
17
807
17
696
17
553
17
713
17
581
Vertailukauden
2023
segmenttiluvut
on
oikaistu
vastaamaan
nykyistä
organisaatiorakennetta.
Taloudellinen
katsaus
TUNNUSLUKUJEN
LASKENTAKAAVAT
Liiketulos
Liikevaihto
+
liiketoiminnan
muut
tuotot
–
kulut
+/–
tuotot
nettopositioiden
suojista
–
poistot
ja
arvonalentumiset
+/–
osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
Tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
tilikauden
aikana
Tulos/osake
(EPS),
laimennettu
emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
keskimäärin
tilikauden
aikana
+
laimennusvaikutteisten
potentiaalisten
kantaosakkeiden
lukumäärä
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
Tietyt
tuotot
ja
kulut
esitetään
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina
erinä,
kun
niillä
on
merkittävä
vaikutus
konsernin
tuloslaskelmaan.
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
muodostuvat
uudelleenjärjestelyistä
johtuvista
tuotoista
ja
kuluista,
jotka
tähtäävät
konsernin
toiminnan
kapasiteetin
sopeuttamiseen.
Niihin
voi
sisältyä
myös
muita
tavanomaisen
liiketoiminnan
ulkopuolella
syntyneitä
tuottoja
ja
kuluja,
kuten
arvonalentumisia,
yrityshankintaan
liittyviä
kustannuksia,
kolmansien
osapuolten
oikeudenkäynteihin
liittyviä
kirjattuja
suorituksia
tai
aikaisemmin
lopetettuihin
liiketoimintoihin
liittyviä
ennakoimattomia
velvoitteita.
Vertailukelpoinen
liiketulos
liiketulos
–
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
Vertailukelpoinen
oikaistu
EBITA
liiketulos
–
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
–
hankintamenojen
allokointeihin
liittyvät
poistot
Bruttoinvestoinnit
sijoitukset
osakkeisiin
ja
yrityshankintoihin
+
sijoitukset
aineettomiin
ja
aineellisiin
hyödykkeisiin
Korolliset
nettovelat
pitkä-
ja
lyhytaikaiset
vuokrasopimusvelat
+
pitkä-
ja
lyhytaikaiset
muut
korolliset
velat
–
korolliset
saamiset
–
rahavarat
Oma
pääoma/osake
emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
oma
pääoma
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
tilikauden
lopussa
Omavaraisuusaste
oma
pääoma
yhteensä
x
100
oma
pääoma
ja
velat
yhteensä
–
saadut
ennakkomaksut
Nettovelkaantumisaste
korolliset
velat
–
rahavarat
oma
pääoma
yhteensä
Sijoitetun
pääoman
tuotto
(ROI)
tulos
ennen
veroja
+
korko-
ja
muut
rahoituskulut
x
100
oma
pääoma
ja
velat
yhteensä
–
korottomat
velat
–
varaukset,
keskimäärin
tilikauden
aikana
Oman
pääoman
tuotto
(ROE)
tilikauden
tulos
x
100
oma
pääoma
yhteensä,
keskimäärin
tilikauden
aikana
Tilauskertymä
Tilikauden
aikana
vastaanotettujen
tilausten
kokonaismäärä,
jotka
toimitetaan
joko
kuluvana
tilikautena
tai
sen
jälkeen.
Tilauskanta
Asiakkaiden
tekemien,
mutta
vielä
toimittamattomien
tilausten
arvo.
Palvelusopimusten
osalta
vain
seuraavan
24
kuukauden
odotettu
liikevaihto
sisältyy
tilauskantaan.
Nettokäyttöpääoma
(WCAP)
(vaihto-omaisuus
+
myyntisaamiset
+
verosaamiset
+
muut
korottomat
saamiset)
–
(ostovelat
+
saadut
ennakot
+
eläkevelvoitteet
+
varaukset
+
verovelat
+
muut
korottomat
velat
–
osingonmaksuvelka)
Taloudellinen
katsaus
Korkokate
tulos
ennen
veroja
+
poistot
ja
arvonalentumiset
+
korko-
ja
muut
rahoituskulut
korko-
ja
muut
rahoituskulut
Osinko/osake
tilikaudelta
jaettu
osinko
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
tilikauden
lopussa
Osinko/tulos
osinko/osake
x
100
tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
Efektiivinen
osinkotuotto
osinko/osake
x
100
oikaistu
osakekurssi
tilikauden
lopussa
Hinta/voitto
(P/E)
oikaistu
osakekurssi
tilikauden
lopussa
tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
Hinta/osakekohtainen
oma
pääoma
(P/BV)
oikaistu
osakekurssi
tilikauden
lopussa
oma
pääoma/osake
Taloudellinen
katsaus
TILINPÄÄTÖS
KONSERNITILINPÄÄTÖS
Konsernin
tuloslaskelma
MEUR
2024
2023
Liite
Liikevaihto
6 449
6 015
2.1.,
2.2.
Liiketoiminnan
muut
tuotot
75
96
2.3.
Materiaalit
ja
palvelut
-3 474
-3 419
2.4.
Työsuhde
-etuuksista
aiheutuvat
kulut
-1 493
-1 456
2.5.
Tuotot
nettopositioiden
suojista
0
-9
Poistot
ja
arvonalentumiset
-131
-193
3.5.
Liiketoiminnan
muut
kulut
-720
-641
2.3.
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
12
9
6.5.
Liiketulos
716
402
prosentteina
liikevaihdosta
11,1
6,7
Rahoitustuotot
44
31
5.1.
Rahoituskulut
-73
-68
5.1.
Tulos
ennen
veroja
687
364
Tuloverot
-180
-95
2.6.
Tilikauden
tulos
507
269
Jakautuminen:
emoyhtiön
osakkeenomistajat
503
258
määräysvallattomat
omistajat
4
12
507
269
Emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
osakekohtainen
tulos:
Tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
ja
laimennettu,
euroa
0,85
0,44
2.7.
Liitetiedot
ovat
osa
tätä
tilinpäätöstä.
Taloudellinen
katsaus
Laaja
tuloslaskelma
MEUR
2024
2023
Liite
Tilikauden
tulos
507
269
Muut
laajan
tuloksen
erät:
Erät,
joita
ei
siirretä
tulosvaikutteisiksi
Etuuspohjaisen
nettovelan
uudelleenmäärittämisestä
johtuvat
erät
-9
1
4.7.
Verot
eristä,
joita
ei
siirretä
tulosvaikutteisiksi
2
Erät,
joita
ei
siirretä
tulosvaikutteisiksi,
yhteensä
-7
1
Erät,
jotka
saatetaan
myöhemmin
siirtää
tulosvaikutteisiksi
Muuntoerot
emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
osuus
31
-25
määräysvallattomien
omistajien
osuus
-2
siirretty
tuloslaskelmaan
-11
Osakkuus-
ja
yhteisyritysten
osuus
laajasta
tuloksesta
1
-2
Rahavirran
suojaukset
arvonmuutokset
-80
20
5.5.
siirretty
tuloslaskelmaan
17
4
Verot
eristä,
jotka
saatetaan
myöhemmin
siirtää
tulosvaikutteisiksi
Rahavirran
suojaukset
arvonmuutokset
12
-2
siirretty
tuloslaskelmaan
-3
-1
Erät,
jotka
saatetaan
myöhemmin
siirtää
tulosvaikutteisiksi,
yhteensä
-22
-19
Tilikauden
muut
laajan
tuloksen
erät
verojen
jälkeen
-29
-17
Tilikauden
laaja
tulos
yhteensä
478
252
Laajan
tuloksen
jakautuminen:
emoyhtiön
osakkeenomistajat
474
247
määräysvallattomat
omistajat
3
4
478
252
Liitetiedot
ovat
osa
tätä
tilinpäätöstä.
Taloudellinen
katsaus
Konsernin
tase
MEUR
31.12.2024
31.12.2023
Liite
Varat
Pitkäaikaiset
varat
Liikearvo
1 299
1 273
3.1.
Muut
aineettomat
hyödykkeet
446
402
3.2.
Aineelliset
hyödykkeet
306
307
3.3.
Käyttöoikeusomaisuuserät
251
255
3.4.
Osuudet
osakkuus
-
ja
yhteisyrityksissä
41
33
6.5.
Muut
sijoitukset
17
19
5.2.
Korolliset
sijoitukset
0
4
5.2.
Laskennalliset
verosaamiset
175
212
4.6.
Myyntisaamiset
6
2
4.2.,
5.2.
Muut
saamiset
39
46
4.3.
Pitkäaikaiset
varat
yhteensä
2 581
2 551
Lyhytaikaiset
varat
Vaihto
-omaisuus
1 483
1 485
4.1.
Myyntisaamiset
1 018
991
4.2.,
5.2.
Verosaamiset
32
35
Sopimukseen
perustuvat
varat
571
630
4.2.
Muut
saamiset
269
287
4.3.
Rahavarat
1 554
819
5.3.,
5.4.
Lyhytaikaiset
varat
yhteensä
4 928
4 247
Myytävänä
olevat
omaisuuserät
184
5
6.4.
Varat
yhteensä
7 694
6 803
Oma
pääoma
ja
velat
Oma
pääoma
Osakepääoma
336
336
5.5.
Ylikurssirahasto
61
61
5.5.
Muuntoerot
-156
-188
5.5.
Arvonmuutosrahasto
-23
31
5.5.
Etuuspohjaisen
nettovelan
uudelleenmäärittämisestä
johtuvat
erät
-29
-4
4.7.
Kertyneet
voittovarat
2 337
1 989
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
oma
pääoma
2 525
2 225
Määräysvallattomien
omistajien
osuus
6
8
Oma
pääoma
yhteensä
2 531
2 232
Velat
Pitkäaikaiset
velat
Vuokrasopimusvelat
215
224
3.4.,
5.4.
Muut
korolliset
velat
409
515
5.2.,
5.4.,
5.6.
Laskennalliset
verovelat
57
69
4.6.
Eläkevelvoitteet
82
83
4.7.
Varaukset
144
126
4.5.
Sopimukseen
perustuvat
velat
121
126
4.2.
Muut
velat
12
16
3.4.,
4.4.
Pitkäaikaiset
velat
yhteensä
1 041
1 159
Lyhytaikaiset
velat
Vuokrasopimusvelat
43
44
3.4.,
5.4.
Muut
korolliset
velat
99
76
5.2.,
5.4.,
5.6.
Varaukset
207
246
4.5.
Ostovelat
793
686
4.4.,
5.2.,
5.6.
Verovelat
84
75
Sopimukseen
perustuvat
velat
1 825
1 534
4.2.
Muut
velat
938
751
3.4.,
4.4.
Lyhytaikaiset
velat
yhteensä
3 990
3 412
Velat
yhteensä
5 030
4 571
Myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
velat
132
6.4.
Oma
pääoma
ja
velat
yhteensä
7 694
6 803
Liitetiedot
ovat
osa
tätä
tilinpäätöstä.
Taloudellinen
katsaus
Konsernin
rahavirtalaskelma
MEUR
2024
2023
Liite
Liiketoiminnan
rahavirta:
Tilikauden
tulos
507
269
Oikaisut:
Poistot
ja
arvonalentumiset
131
193
3.5.
Rahoitustuotot
ja
-kulut
29
37
5.1.
Aineettomien
ja
aineellisten
hyödykkeiden
myyntivoitot
ja
-
tappiot
ja
muut
oikaisut
5
-1
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
-12
-9
6.5.
Tuloverot
180
95
2.6.
Muut
oikaisut,
joihin
ei
liity
maksutapahtumaa
15
-4
Liiketoiminnan
rahavirta
ennen
käyttöpääoman
muutosta
856
581
Käyttöpääoman
muutos:
Korottomien
saamisten
lisäys
(-)
/
vähennys
(+)
19
209
Vaihto
-omaisuuden
lisäys
(-)
/
vähennys
(+)
-71
-134
4.1.
Korottomien
velkojen
lisäys
(+)
/
vähennys
(-)
552
275
Käyttöpääoman
muutos
501
350
Liiketoiminnan
rahavirta
ennen
rahoituseriä
ja
veroja
1 357
931
Rahoituserät
ja
verot:
Korkotuotot
33
13
Korkokulut
-29
-23
Muut
rahoitustuotot
ja
-kulut
-25
-17
Maksetut
verot
-128
-82
Rahoituserät
ja
verot
-149
-109
Liiketoiminnan
rahavirta
1 208
822
Investointien
rahavirta:
Yrityshankinnat
0
-1
6.2.
Investoinnit
aineellisiin
ja
aineettomiin
hyödykkeisiin
-170
-148
3.2.,
3.3.
Aineellisten
ja
aineettomien
hyödykkeiden
myynnit
11
3
3.2.,
3.3.
Tytäryhtiöosakkeiden
myynnit
0
7
6.3.
Muiden
investointien
myynnit
6
1
Lainasaamisten
lisäys
(-)
/
vähennys
(+)
ja
muut
muutokset
4
Investointien
rahavirta
-149
-138
Rahavirta
investointien
jälkeen
1 059
683
Rahoituksen
rahavirta:
Takaisinmaksut
määräysvallattomille
omistajille
0
-5
Omien
osakkeiden
takaisinosto
0
-10
Pitkäaikaisten
lainojen
nostot
0
176
Pitkäaikaisten
lainojen
takaisinmaksut
ja
muut
muutokset
-124
-321
5.6.
Lainasaamisten
lisäys
(-)
/
vähennys
(+)
-4
1
Lyhytaikaisten
lainojen
lisäys
(+)
/
vähennys
(-)
-1
7
Maksetut
osingot
-194
-156
Rahoituksen
rahavirta
-323
-308
Rahavarojen
muutos,
lisäys
(+)
/
vähennys
(-)
736
375
Rahavarat
tilikauden
alussa*
819
464
Valuuttakurssien
muutosten
vaikutus
2
-19
Rahavarat
tilikauden
lopussa*
1 557
819
*
Rahavarat
sisältävät
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
rahavarat.
Liitetiedot
ovat
osa
tätä
tilinpäätöstä.
Taloudellinen
katsaus
Laskelma
oman
pääoman
muutoksista
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
oma
pääoma
Määräysval
-
lattomien
omistajien
osuus
Oma
pääoma
yhteensä
MEUR
Osake-
pääoma
Ylikurssi-
rahasto
Muunto
-
erot
Arvonmuu
-
tosrahasto
Etuuspohaisen
nettovelan
uudelleenmää
-
rittämisestä
johtuvat
erät
Kertyneet
voittovarat
Yhteensä
Oma
pääoma
1.1.2024
336
61
-188
31
-4
1 989
2 225
8
2 232
Tilikauden
tulos
503
503
4
507
Laajan
tuloksen
erät
Muuntoerot
32
32
32
Rahavirran
suojaukset
käyvän
arvon
nettomuutos
verojen
jälkeen
-67
-67
-67
siirretty
tuloslaskelmaan,
veroilla
vähennettynä
13
13
13
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
-7
-7
-7
Muut
muutokset
-18
18
Laajan
tuloksen
erät
yhteensä
32
-54
-25
18
-29
-29
Tilikauden
laaja
tulos
yhteensä
32
-54
-25
521
474
3
478
Liiketoimet
emoyhtiön
osakkeenomistajien
ja
määräysvallattomien
omistajien
kanssa
Maksetut
osingot
-188
-188
-6
-194
Osakeperusteiset
maksut
15
15
15
Oma
pääoma
31.12.2024
336
61
-156
-23
-29
2 337
2 525
6
2 531
Taloudellinen
katsaus
Emoyhtiön
omistajille
kuuluva
oma
pääoma
Määräysval
-
lattomien
omistajien
osuus
Oma
pääoma
yhteensä
MEUR
Osake-
pääoma
Ylikurssi-
rahasto
Muunto
-
erot
Arvonmuu
-
tosrahasto
Etuuspohaisen
nettovelan
uudelleenmää
-
rittämisestä
johtuvat
erät
Kertyneet
voittovarat
Yhteensä
Oma
pääoma
31.12.2022
336
61
-156
9
-5
1 889
2 135
12
2 146
Oikaisu
IAS
12:n
mukaisesti
1
1
1
Oma
pääoma
1.1.2023
336
61
-156
9
-5
1 891
2 136
12
2 148
Tilikauden
tulos
258
258
12
269
Laajan
tuloksen
erät
Muuntoerot
-27
-27
-2
-29
Muuntoerot,
siirretty
tuloslaskelmaan
-6
-6
-5
-11
Rahavirran
suojaukset
käyvän
arvon
nettomuutos
verojen
jälkeen
19
19
19
siirretty
tuloslaskelmaan,
veroilla
vähennettynä
3
3
3
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
1
1
1
Laajan
tuloksen
erät
yhteensä
-33
22
1
-10
-7
-17
Tilikauden
laaja
tulos
yhteensä
-33
22
1
258
247
4
252
Liiketoimet
emoyhtiön
osakkeenomistajien
ja
määräysvallattomien
omistajien
kanssa
Maksetut
osingot
-153
-153
-3
-156
Omien
osakkeiden
takaisinosto
-10
-10
-10
Osakeperusteiset
maksut
4
4
4
Muut
muutokset
-5
-5
Oma
pääoma
31.12.2023
336
61
-188
31
-4
1 989
2 225
8
2 232
Lisätietoja
osakepääomasta,
ylikurssirahastosta,
muuntoeroista
ja
arvonmuutosrahastosta
esitetään
liitetiedossa
5.5.
Oma
pääoma.
Liitetiedot
ovat
osa
tätä
tilinpäätöstä.
Taloudellinen
katsaus
Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
1.
Laadintaperiaatteet
ja
muut
esitettävät
tiedot
Osion
sisältö:
1.1.
YHTEISÖN
TIEDOT
1.2.
LAATIMISPERUSTEET
1.3.
UUDET
JA
MUUTETUT
IFRS-TILINPÄÄTÖSSTANDARDIT
1.4.
JOHDON
HARKINTAAN
PERUSTUVAT
RATKAISUT
JA
ARVIOIDEN
KÄYTTÖ
Jotta
lukija
saisi
paremman
kokonaiskuvan
tilinpäätöksestä,
suurin
osa
konsernitilinpäätöksen
laadintaperiaatteista
sekä
johdon
harkintaan
perustuvat
ratkaisut,
arviot
ja
oletukset
esitetään
asiaankuuluvan
liitetiedon
yhteydessä.
1.1.
YHTEISÖN
TIEDOT
Wärtsilä Oyj Abp
on
pörssinoteerattu suomalainen, Suomen lakien mukaan perustettu yhtiö
,
jonka
kotipaikka
on
Helsinki
ja
rekisteröity
osoite
Hiililaiturinkuja 2, 00180 Helsinki
.
Wärtsilä Oyj Abp
on
Wärtsilä-konsernin
emoyhtiö.
Wärtsilä on kansainvälisesti johtava älykkään teknologian ja kokonaiselinkaariratkaisujen toimittaja
merenkulku- ja energiamarkkinoilla. Wärtsilä maksimoi asiakkaiden alusten ja voimalaitosten
ympäristötehokkuuden ja taloudellisuuden keskittymällä kestäviin innovaatioihin, data-analytiikkaan ja
kokonaishyötysuhteeseen.
Vuonna
2024
Wärtsilän
liikevaihto
oli
6,4
miljardia
euroa
ja
henkilöstömäärä
18
338.
Yrityksellä
on
yli
230
toimipistettä
77
maassa
eri
puolilla
maailmaa.
Wärtsilä
n
osakkeet
on
listattu
Nasdaq
Helsingissä.
Wärtsilä Oyj Abp
:n
hallitus
on
hyväksynyt
kokouksessaan
4.2.2025
tämän
tilinpäätöksen
julkistettavaksi.
Suomen
osakeyhtiölain
mukaan
osakkeenomistajilla
on
oikeus
hyväksyä
tai
hylätä
tilinpäätös
sen
julkistamisen
jälkeen
pidettävässä
yhtiökokouksessa.
Yhtiökokouksella
on
myös
mahdollisuus
tehdä
päätös
tilinpäätöksen
muuttamisesta.
Taloudellinen
katsaus
1.2.
LAATIMISPERUSTEET
Konsernitilinpäätös
on
laadittu
31.12.2024
voimassa
olleiden
kansainvälisten
tilinpäätösstandardien
mukaisesti.
Kansainväliset
tilinpäätösstandardit
on
määritelty
EU:n
asetuksessa
(EY)
N:o
1606/2002
sekä
otettu
osaksi
Suomen
kirjanpitoa
koskevaan
säädäntöön.
Ne
viittaavat
International
Accounting
Standards
Boardin
(IASB)
kehittämiin
IFRS®-tilinpäätösstandardeihin,
IAS®-standardeihin,
SIC®-tulkintoihin
sekä
IFRIC®-tulkintoihin.
Konsernitilinpäätös
on
myös
Suomen
yhteisölainsäädännön
mukainen.
Konsernin
sisäiset
liiketapahtumat,
voitonjako,
saamiset
ja
velat
sekä
realisoitumattomat
katteet
eliminoidaan
konsernitilinpäätöksessä.
Määräysvallattomien
omistajien
osuus
erotetaan
tilikauden
tuloksesta
sekä
laajasta
tuloksesta.
Konsernin
taseessa
määräysvallattomien
omistajien
osuus
omasta
pääomasta
esitetään
omana
eränään
omassa
pääomassa.
Konsernitilinpäätös
on
laadittu
alkuperäisiin
hankintamenoihin
perustuen
lukuun
ottamatta
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavia
rahoitusvaroja
ja
-velkoja,
eläkejärjestelyistä
aiheutuvia
varoja
ja
velkoja,
käyvän
arvon
suojaukseen
tarkoitettuja
suojauskohteita
ja
käteisvaroina
tai
osakkeina
suoritettavia
osakeperusteisia
liiketoimia,
jotka
on
arvostettu
käypään
arvoon,
ja
myytävänä
olevia
omaisuuseriä,
jotka
on
arvostettu
joko
kirjanpitoarvoon
tai
käypään
arvoon
myyntikuluilla
vähennettynä,
siihen
kumpi
näistä
on
alempi.
Luvut
ovat
miljoonia
euroja
lukuun
ottamatta
liitetietoa
7.2.
Lähipiiritapahtumat,
joka
on
esitetty
tuhansissa
euroissa.
1.3.
UUDET
JA
MUUTETUT
IFRS-TILINPÄÄTÖSSTANDARDIT
Konserni
otti
vuonna
2024
käyttöön
seuraavat
IASB:n
julkaisemat
muutetut
tilinpäätösstandardit.
Muutoksilla
IAS
1:een
Tilinpäätöksen
esittäminen
(sovellettava
1.1.2024
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla)
selvennetään
velkojen
luokittelua
joko
lyhytaikaisiksi
tai
pitkäaikaisiksi
tilikauden
lopussa
olevien
oikeuksien
mukaan.
Yhtiön
odotuksilla
tai
tilinpäätöspäivän
jälkeisillä
tapahtumilla
ei
ole
vaikutusta
luokitteluun.
Muutoksilla
ei
ole
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen.
Muutos
IFRS
16:een
Vuokrasopimusvelat
myynti-
ja
takaisinvuokraustilanteessa
(sovellettava
1.1.2024
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla)
tarkentaa
vuokrasopimusvelan
määrittelyvaatimuksia
myynti-
ja
takaisinvuokraustilanteessa.
Muutoksella
ei
ole
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen.
Muutokset
IAS
7:ään
Rahavirtalaskelmat
ja
IFRS
7:ään
Rahoitusinstrumentit:
tilinpäätöksessä
esitettävät
tiedot
lisäävät
läpinäkyvyyttä
tavarantoimittajien
kanssa
sovittuihin
rahoitusjärjestelyihin
sekä
niiden
vaikutuksista
velkoihin,
rahavirtoihin
ja
maksuvalmiusriskeille
altistumiselle.
Muutokset
ainoastaan
lisäävät
tilinpäätöksessä
esitettävien
tietojen
määrää.
Muilla
jo
voimassa
olevilla
uusilla
tai
muutetuilla
tilinpäätösstandardeilla
ei
ole
merkittävää
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen
tai
muihin
esitettäviin
tietoihin.
Konserni
ottaa
vuonna
2025
tai
myöhemmin
käyttöön
seuraavat
IASB:n
julkaisemat
uudet
tai
muutetut
tilinpäätösstandardit.
Muutokset
IAS
21:een
Valuuttakurssien
muutosten
vaikutukset
(sovellettava
1.1.2025
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla)
tarkentavat
sitä
miten
yhteisön
tulee
arvioida
valuutan
vaihdettavuutta
sekä
miten
sen
tulee
määritellä
avistakurssi
vaihdettavuuden
puuttuessa.
Jos
valuutta
ei
ole
vaihdettavissa
toiseen
valuuttaan,
yhteisön
edellytetään
arvioivan
avistakurssin
arvostuspäivänä.
Muutoksella
ei
tule
olemaan
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen.
Muutokset*
IFRS
9:ään
Rahoitusinstrumentit
ja
IFRS
7:ään
Rahoitusinstrumentit:
tilinpäätöksessä
esitettävät
tiedot
(sovellettava
1.1.2026
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla)
selventävät,
että
rahoitusvarat
tai
-velat
kirjataan
tai
poiskirjataan
selvittämispäivänä
ja
mahdollistavat
tietyin
edellytyksin
sähköisellä
maksujärjestelmällä
maksettujen
rahoitusvelkojen
poiskirjaamisen
aikaisemmin.
Muutokset
selventävät
myös
tiettyjen
rahoitusvarojen
rahavirtaominaisuuksien
arvioimista,
esimerkiksi
ESG:hen
liittyvien,
sekä
vaikuttavat
tilinpäätöksessä
esitettäviin
tietoihin.
Muutoksilla
ei
odoteta
olevan
merkittävää
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen.
Uusi
tilinpäätösstandardi
IFRS
18*
(Presentation
and
Disclosure
in
Financial
Statements,
sovellettava
1.1.2027
tai
sen
jälkeen
alkavilla
tilikausilla)
parantaa
taloudellisen
raportoinnin
laatua
edellyttämällä
määriteltyjä
välisummia
tuloslaskelmaan
ja
johdon
tunnuslukujen
esittämistä
sekä
lisäämällä
uusia
periaatteita
tiedon
yhdistelyyn
ja
erittelyyn.
Tilinpäätösstandardi
ainoastaan
muuttaa
tilinpäätöksessä
esitettävien
tietojen
esittämistapaa
sekä
lisää
tilinpäätöksessä
esitettävien
tietojen
määrää.
Muilla
uusilla
tai
muutetuilla
tilinpäätösstandardeilla,
jotka
eivät
ole
vielä
voimassa,
ei
odoteta
olevan
merkittävää
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen
tai
muihin
esitettäviin
tietoihin.
*
Euroopan
komissio
ei
ole
vielä
hyväksynyt
sovellettavaksi
EU:ssa
31.12.2024.
1.4.
JOHDON
HARKINTAAN
PERUSTUVAT
RATKAISUT
JA
ARVIOIDEN
KÄYTTÖ
Tilinpäätöksen
laatiminen
IFRS-tilinpäätösstandardien
mukaan
edellyttää
yrityksen
johdolta
harkintaan
perustuvia
ratkaisuja
sekä
arvioita
ja
oletuksia,
jotka
vaikuttavat
taseen
varoihin
ja
velkoihin
sekä
muihin
tietoihin,
kuten
ehdollisten
varojen
ja
velkojen
raportointiin
sekä
tuottojen
ja
kulujen
määriin.
Vaikka
nämä
jatkuvan
arvioinnin
alla
olevat
harkintaan
perustuvat
ratkaisut
ja
arviot
pohjautuvat
johdon
kokemukseen
menneestä
sekä
parhaaseen
näkemykseen
nykyhetken
tapahtumista
ja
tulevasta,
lopputulemat
saattavat
erota
arvioista.
Taloudellinen
katsaus
Olennaisimmat
Wärtsilän
johdon
harkintaan
perustuvia
arvioita
ja
oletuksia
edellyttävät
erät
on
listattu
alla.
Lisätietoa
saatavilla
vastaavista
liitetiedoista.
-
myyntituottojen
tuloutus
erityisesti
pitkäaikaisten
hankkeiden
ja
sopimusten
osalta
(liitetieto
2.2.
Myyntituottojen
tuloutus),
-
epävarmat
veropositiot
(liitetieto
2.6.
Tuloverot
),
-
arvonalentumistestaus
(liitetieto
3.1.
Liikearvo),
-
taloudellisten
vaikutusaikojen
ja
arvonalentumistappioiden
viitteiden
arviointi
(liitetiedot
3.2.
Muut
aineettomat
hyödykkeet
ja
3.3.
Aineelliset
hyödykkeet),
-
vuokrasopimusten
vuokra-aikojen
määrittely
(liitetieto
3.4.
Vuokrasopimukset),
-
varastojen
arvostaminen
(liitetieto
4.1.
Vaihto
-omaisuus),
-
myyntisaamisten
arvostaminen
(liitetieto
4.2.
Myyntisaamiset
ja
sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat),
-
takuuvarausten
ja
oikeudenkäynteihin
liittyvien
varausten
kirjaaminen
(liitetieto
4.5.
Varaukset
),
-
verotarkastusten
lopputulokset
ja
verotuksen
tappioista
kirjattavat
laskennalliset
verosaamiset
(liitetieto
4.6.
Laskennalliset
verot),
ja
-
eläke-etuusvelvoitteet
(liitetieto
4.7.
Eläkevelvoitteet),
Lisäksi
liiketoimintojen
yhdistämisten
kirjanpitokäsittely
voi
vaatia
merkittävää
johdon
harkintaa
(liitetieto
6.2.
Yrityshankinnat).
Taloudellinen
katsaus
2.
Konsernin
taloudellinen
tulos
Osion
sisältö:
2.1.
SEGMENTTI-INFORMAATIO
2.2.
MYYNTITUOTTOJEN
TULOUTUS
2.3.
LIIKETOIMINNAN
MUUT
TUOTOT
JA
KULUT
2.4.
MATERIAALIT
JA
PALVELUT
2.5.
TYÖSUHDE-ETUUKSISTA
AIHEUTUVAT
KULUT
2.6.
TULOVEROT
2.7.
OSAKEKOHTAINEN
TULOS
2.1.
SEGMENTTI-INFORMAATIO
Wärtsilän
raportoitavat
segmentit
ovat
Wärtsilä
Marine
ja
Wärtsilä
Energy.
Lisäksi
Wärtsilä
Portfolio
Business
raportoidaan
muina
liiketoimintoina.
Segmentit
ja
muut
liiketoiminnot
kattavat
sekä
laitemyynnin
että
huoltotoiminnan
omissa
liiketoiminnoissaan.
Wärtsilässä
toimintasegmentit
ovat
myös
raportoitavia
segmenttejä.
1.
tammikuuta
2024
alkaen
liiketoimintayksiköt
Exhaust
Treatment
ja
Shaft
Line
Solutions
on
siirretty
Wärtsilä
Marine
Systemsistä
Wärtsilä
Marine
Poweriin
sekä
liiketoimintayksikkö
Gas
Solutions
on
siirretty
Marine
Systemsistä
Wärtsilä
Portfolio
Businessiin.
Tämän
seurauksena
Wärtsilä
Marine
Systems
on
lakannut
liiketoimintayksikkönä
ja
raportointisegmenttinä
ja
Marine
Powerin
nimi
on
muutettu
Marineksi.
Vertailukauden
2023
segmenttiluvut
on
oikaistu
vastaamaan
nykyistä
organisaatiorakennetta.
Wärtsilän
ylin
operatiivinen
päätöksentekijä
(CODM,
Chief
Operating
Decision
Maker)
on
yhtiön
toimitusjohtaja,
joka
on
samalla
konsernijohtaja.
Häntä
tukee
johtoryhmä
ja
joissain
tapauksissa
myös
yhtiön
hallitus.
Marinella,
Energyllä
ja
Portfolio
Businessillä
on
kullakin
oma
johtajansa.
Liiketoiminnat
toimittavat
erilliset
taloustietonsa
CODM:lle
päätöksenteon
tueksi.
Wärtsilän
esittämä
segmentti-informaatio
vastaa
sisäistä
raportointia
johdolle.
Segmentti-informaatio
raportoidaan
liiketuloksen
tasolle,
sillä
liiketuloksen
jälkeisiä
eriä
ei
kohdisteta
liiketoiminnoille.
Segmenttien
ja
muiden
liiketoimintojen
välistä
sisäistä
myyntiä
ei
raportoida
johdolle,
vaan
liikevaihto
ja
myynnin
kustannukset
kirjataan
suoraan
asiaankuuluvalle
asiakkaalle,
projektille
ja
tilaukselle.
Epäsuorat
kustannukset
ja
hallintokulut
kohdistetaan
asiaankuuluvalle
segmentille
tai
muille
liiketoiminnoille
pääasiassa
Taloudellinen
katsaus
liikevaihdon
ja
henkilöstömäärän
mukaan.
Konsernin
johdon
näkemyksen
mukaan
nämä
kohdistusperiaatteet
heijastavat
parhaiten
kunkin
segmentin
ja
muiden
liiketoimintojen
todellisia
kustannuksia.
Kohdistusperiaatteet
tarkistetaan
säännöllisin
väliajoin.
Wärtsilä
Marine
Wärtsilällä
on
merenkulkuasiakkaita
kaikilla
suurimmilla
alussegmenteillä,
kuten
perinteiset
kauppalaivat,
kaasutankkerit,
risteilyalukset
ja
matkustajalautat,
laivastot
ja
erikoisalukset.
Öljy-
ja
kaasuteollisuudessa
Wärtsilä
palvelee
aktiivisesti
offshore-laitoksia
ja
niihin
liittyviä
aluksia
sekä
maalla
sijaitsevia
kaasulaitoksia.
Wärtsilän
asiakaskunta
koostuu
laivanvarustamoista,
telakoista
ja
laivojen
liikennöitsijöistä.
Marinella
on
seitsemän
liiketoimintayksikköä:
Power
Supply,
Propulsion,
Parts
ja
Field
Service,
Performance
Services,
Voyage
Services,
Project
Services
ja
Shaft
Line
Solutions.
Marine
on
suunniteltu
tukemaan
asiakkaita
koko
aluksen
elinkaaren
ajan.
Se
suunnittelee,
kehittää
ja
toimittaa
korkealaatuisia
tuotteita
ja
ratkaisuja,
jotka
takaavat
erinomaisen
suorituskyvyn
ja
kykenevät
vastaamaan
muuttuviin
ympäristövaatimuksiin,
sekä
tukee
asiakkaita
laajalla
huoltoverkostolla,
joka
tarjoaa
varaosia,
pätevää
kenttähuoltohenkilöstöä
sekä
tuote-
ja
ratkaisupäivityksiä
ja
vähentää
operatiivista
riskiä.
Marinen
toiminta
keskittyy
Wärtsilän
kattavaan
moottori-
ja
propulsiovalikoimaan.
Sen
tarjooma
–
sisältäen
moottorit,
generaattorit,
vaihdelaatikot,
propulsiolaitteet
sekä
LNG-polttoainekäsittelyn,
energianhallinnan
ja
typen
oksidien
vähentämisen
teknologiat
–
tekee
Marinesta
asiakkaiden
johtavan
kumppanin
meriteollisuuden
hiilidioksidipäästöjen
vähentämisessä
etenkin
polttoainejoustavuuden
ja
hybridiratkaisujen
avulla.
Wärtsilä
Energy
Wärtsilä
Energy
johtaa
muutosta
kohti
tulevaisuutta,
jossa
sähkö
tuotetaan
sataprosenttisesti
uusiutuvalla
energialla.
Wärtsilä
kehittää
markkinoiden
johtavia
teknologioita,
kuten
joustavia
voimalaitosratkaisuja,
energian
hallinta-
ja
varastointijärjestelmiä
sekä
koko
elinkaaren
kattavia
palveluita,
jotka
parantavat
tehokkuutta
ja
varmistavat
suorituskyvyn.
Wärtsilän
kolme
tärkeintä
asiakassegmenttiä
energiamarkkinoilla
ovat
sähkölaitokset,
itsenäiset
voimantuottajat
ja
teollisuusasiakkaat.
Yhtiön
energiaratkaisut
soveltuvat
hyvin
monenlaisiin
tarkoituksiin,
esimerkiksi
perusvoiman
tuotantoon,
kantaverkon
vakautta
varmistavaan
tuotantoon,
kuormitushuippujen
tasaamiseen,
kuormaa
seuraavaan
tuotantoon
sekä
tuuli-
ja
aurinkovoiman
laajemman
integroinnin
tukemiseen.
Wärtsilä
tarjoaa
asiakkailleen
kattavaa
energiajärjestelmäosaamista,
mukaan
lukien
täysin
integroidut
laitteet
ja
ohjelmistot
sekä
lisäarvoa
tuottavat
elinkaaripalvelut.
Wärtsilä
Portfolio
Business
Portfolio
Business
raportoidaan
muina
liiketoimintoina.
Wärtsilä
Portfolio
Business
koostuu
itsenäisesti
johdetusta
yksiköistä,
jotka
ovat
Water
&
Waste
,
Marine
Electrical
Systems,
Gas
Solutions
ja
Automation,
Navigation
and
Control
Systems.
Tavoitteena
on
nopeuttaa
yksiköiden
tuloksentekokyvyn
kasvua
ja
vapauttaa
niiden
koko
potentiaali
yritysmyyntien
tai
muiden
strategisten
vaihtoehtojen
kautta.
2024
MEUR
Marine
Energy
Portfolio
Business
Yh-
teen-
sä
Liikevaihto
3
053
2
690
706
6
449
Poistot
-101
-37
-14
-151
Arvonalentumiset
-1
20
19
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
12
12
Liiketulos
364
300
52
716
prosentteina
liikevaihdosta
(%)
11,9
11,1
7,4
11,1
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
4
-2
20
23
Vertailukelpoinen
liiketulos
360
302
32
694
prosentteina
liikevaihdosta
(%)
11,8
11,2
4,5
10,8
2023
MEUR
Marine
Energy
Portfolio
Business
Yh-
teen-
sä
Liikevaihto
2
800
2
610
604
6
015
Poistot
-90
-33
-15
-137
Arvonalentumiset
-10
-45
-56
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista
9
9
Liiketulos
276
209
-83
402
prosentteina
liikevaihdosta
(%)
9,9
8,0
-13,8
6,7
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
-36
-10
-49
-95
Vertailukelpoinen
liiketulos
312
219
-34
497
prosentteina
liikevaihdosta
(%)
11,2
8,4
-5,7
8,3
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
Wärtsilä
esittää
tiettyjä
taloudellisia
tunnuslukuja,
joita
ei
ole
määritelty
tilinpäätösstandardeissa.
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
ovat
johdon
seuraamia
ja
käyttämiä
tunnuslukuja
heidän
arvioidessaan
yhtiön
liiketoiminnan
kehitystä
ja
taloudellisesta
tilannetta.
Vaihtoehtoiset
tunnusluvut
antavat
hyödyllistä
tietoa
myös
pääomamarkkinoille.
Wärtsilän
esittämiä
vaihtoehtoisia
tunnuslukuja
ei
pidä
tarkastella
erillään
tilinpäätösstandardin
tunnusluvuista.
Vaihtoehtoisten
tunnuslukujen
laskentakaavat
ovat
luettavissa
osiossa
Tunnuslukujen
laskentakaavat.
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilä
julkistaa
tiettyjä
vertailukelpoisia
tunnuslukuja
kausien
vertailtavuuden
parantamiseksi.
Tietyt
tuotot
ja
kulut
esitetään
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina
erinä,
kun
niillä
on
merkittävä
vaikutus
konsernin
tuloslaskelmaan.
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
koostuvat
tuloista
ja
kuluista,
jotka
johtuvat
Wärtsilän
toiminnan
kapasiteetin
sopeuttamiseen
tähtäävistä
uudelleenjärjestelytoimista.
Ne
voivat
myös
sisältää
muita
tuottoja
ja
kuluja,
jotka
eivät
liity
Wärtsilän
normaaliin
liiketoimintaan,
kuten
arvonalentumistappiota,
yrityshankintoihin
liittyviä
kuluja,
kolmansien
osapuolten
kanssa
käydyn
oikeudenkäynnin
seurauksena
kirjattuja
kuluja
tai
lopetettuihin
toimintoihin
liittyviä
odottamattomia
velvoitteita.
Täsmäytyslaskelma
vertailukelpoisesta
liiketuloksesta
liiketulokseen
on
esitetty
seuraavassa
taulukossa.
Tuloksen
määreet
ja
vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
MEUR
2024
2023
Vertailukelpoinen
oikaistu
EBITA
712
518
Hankintamenojen
allokointeihin
liittyvät
poistot
-19
-20
Vertailukelpoinen
liiketulos
694
497
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät:
Henkilöstön
vähentämiseen
liittyvät
kulut
35
-42
Arvonalentumiset
ja
alaskirjaukset
19
-43
Voitot
ja
tappiot
yritysmyynneistä
2
11
Muut
kulut
-35
-21
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
yhteensä
23
-95
Liiketulos
716
402
Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat
erät
sisältää
20
miljoonaa
euroa
Portfolio
Businessin
pitkäaikaisiin
varoihin
kohdistuvien
arvon
alentumisten
peruutuksia,
8
miljoonaa
euroa
nettotuottoja
liittyen
moottorituotannon
uudelleenjärjestelyyn
Euroopassa
ja
-6
miljoonaa
euroa
muita
tuottoja
ja
muita
kuluja.
Konsernitason
tiedot
Segmentti-informaation
lisäksi
Wärtsilä
raportoi
segmenttien
sekä
muiden
liiketoimintojen
yhteenlasketun
palveluiden
liikevaihdon.
Wärtsilän
maantieteelliset
raportointialueet
ovat
Suomi,
muu
Eurooppa,
Aasia,
Amerikka
ja
muut.
Maantieteellinen
informaatio
määräytyy
liikevaihdon
osalta
asiakkaan
kotimaan
mukaan
sekä
pitkäaikaisten
varojen
osalta
sen
mukaan,
missä
ne
sijaitsevat.
Pitkäaikaiset
varat
koostuvat
liikearvosta,
muista
aineettomista
hyödykkeistä,
aineellisista
hyödykkeistä,
käyttöoikeusomaisuuseristä
sekä
sijoituksista
osakkuus-
ja
yhteisyrityksiin.
Maantieteellinen
informaatio
Tilikausilla
1.1.–31.12.2024
ja
1.1.–31.12.2023
Wärtsilällä
ei
ole
ollut
yksittäisiä
merkittäviä
asiakkaita.
Myynti
Yhdysvaltoihin
oli
19%
(17)
ja
myynti
Kiinaan
9%
(9)
kokonaisliikevaihdosta.
MEUR
2024
2023
Liikevaihto
Suomi
100
100
Muu
Eurooppa
1
998
1
854
Aasia
1
698
1
678
Amerikka
1
835
1
757
Muut
818
627
Yhteensä
6
449
6
015
Pitkäaikaiset
varat
Suomi
641
604
Muu
Eurooppa
1
302
1
317
Aasia
119
108
Amerikka
277
235
Muut
4
5
Yhteensä
2
343
2
270
Palveluiden
liikevaihto
MEUR
2024
2023
Liikevaihto
Marine,
palvelut
2
050
1
862
Energy,
palvelut
1
173
1
095
Portfolio
Business,
palvelut
198
191
Yhteensä
3
422
3
148
Taloudellinen
katsaus
2.2.
MYYNTITUOTTOJEN
TULOUTUS
Laadintaperiaatteet
Tuloutus
periaatteiden
mukaisesti
tuotot
kirjataan,
kun
tavaroiden
hallinta
tai
palvelu
luovutetaan
asiakkaalle,
siihen
määrään,
jonka
konserni
arvioi
olevansa
oikeutettu
saamaan
kyseisten
tavaroiden
ja
palveluiden
luovutuksesta.
Konserni
kirjaa
myyntituottoa
sitä
mukaa
kuin
yksilöidyn
suoritevelvoitteen
mukaista
tavaraa
tai
palvelua
luovutetaan
asiakkaalle.
Määräysvalta
siirtyy
joko
yhtenä
ajankohtana
tai
ajan
kuluessa.
Raportointipäivään
mennessä
kirjattu
tuotto
kuvastaa
Wärtsilän
tuottaman
palvelun
arvoa
asiakkaalle.
Tuotot
on
esitetty
nettona,
josta
on
vähennetty
välilliset
verot,
sopimussakot
ja
alennukset.
Ajan
kuluessa
kirjattavat
tuotot
arvostetaan
panokseen
perustuvalla
menetelmällä
(syntyneiden
menojen
perusteella
arvioitu
edistyminen),
kun
sopimuksen
lopputulos
voidaan
luotettavasti
arvioida.
Kun
lopputulosta
ei
pystytä
luotettavasti
määrittämään,
aiheutuneet
kulut
rasittavat
sen
raportointikauden
tulosta,
jolloin
ne
syntyvät,
mutta
tulot
kirjataan
vain
siltä
osin
kuin
yhtiö
saa
todellisten
kustannusten
määrää
vastaavia
tuloja.
Kaikki
tappiot
kirjataan
kuluiksi
välittömästi.
Jos
tavaroiden
ja
palveluiden
tuotot
kirjataan
tiettynä
ajankohtana,
tämä
hetki
määräytyy
sen
mukaan,
milloin
hallinta
luovutetaan
asiakkaalle.
Hallinnan
luovutus
perustuu
pääasiassa
riskien
ja
etujen
siirtymiseen
toimitusehdon
mukaisesti.
Suurin
osa
Wärtsilän
asiakkaiden
kanssa
solmimista
sopimuksista
sisältää
yhden
suoritevelvoitteen.
Tietyissä
tilanteissa,
jos
sopimus
sisältää
useita
toimituksia
tai
installaatioita,
niitä
voidaan
pitää
erillisinä
suoritevelvoitteina.
Asiakassopimusten
transaktiohintaan
saattaa
usein
sisältyä
erilaisia
muuttuvan
vastikkeen
elementtejä,
kuten
sopimussakkoja,
suoritusbonuksia
ja
alennuksia.
Pitkäaikaisissa
huoltosopimuksissa
erilaiset
muuttuvat
vastikkeet
ovat
yleisiä,
kuten
voimalaitosten
käyttöaikoihin
tai
megawattitunteihin
perustuvat
vastikkeet
Energyssä
ja
aluksien
käyttöaikoihin
Marinessa.
Nämä
muuttuvat
vastikkeet
perustuvat
asiakkaiden
tulevaisuuden
kuormitussuunnitelmiin
tai
muihin
parametreihin
kuten
historiallisiin
kysyntätrendeihin.
Muuttuva
vastike
sisällytetään
tuottoihin
vain
siihen
määrään,
johon
ei
erittäin
todennäköisesti
kohdistu
merkittävää
peruutusta.
Transaktiohinta
arvioidaan
uudelleen
jokaisena
raportointipäivänä.
Wärtsilä
edellyttää
asiakkailtaan
ennakkomaksuja
tai
laskutus
perustuu
maksuposteihin.
Asiakassopimuksiin
perustuvat
varat
ja
velat
eivät
sisällä
merkittävää
rahoituskomponenttia,
sillä
maksuaikataulujen
katsotaan
seuraavan
suoritevelvoitteen
täyttämistä.
Wärtsilä
keskittyy
merenkulku-
ja
energiamarkkinoille
laitteiden,
ratkaisujen
ja
palvelujen
toimittajana.
Asiakassopimuksista
saadut
tuotot
ovat
peräisin
neljästä
eri
tulotyypistä:
tuotteista,
tuotteista
ja
palveluista,
projekteista
sekä
pitkäaikaisista
sopimuksista.
Kaikkia
tulotyyppejä
esiintyy
kaikissa
raportointisegmenteissä
ja
muissa
liiketoiminnoissa:
Marinessa,
Energyssä
ja
Portfolio
Businessissä.
Tuotemyynnit
koostuvat
varaosien
ja
standardilaitteistojen
myynneistä,
joista
tuotot
kirjataan
sillä
hetkellä,
kun
tuotteiden
hallinta
luovutetaan
asiakkaalle,
yleensä
tavaroiden
toimittamisen
yhteydessä.
Tuotteet
ja
palvelut
-tyyppiset
tulot
liittyvät
lyhytaikaisiin
palvelusuorituksiin,
joihin
sisältyy
palvelun
ja
laitteiden
yhdistelmän
toimittaminen.
Tuotto
kirjataan
sillä
hetkellä,
kun
palvelu
suoritetaan.
Projekteja
on
sekä
lyhyt-
että
pitkäaikaisia.
Sopimusehdoista
ja
sopimuksen
kestosta
riippuen
tuloutus
tapahtuu
joko
yhtenä
ajankohtana
tai
ajan
kuluessa.
Räätälöidyt
laitetoimitusprojektit
tuloutetaan
yhtenä
ajankohtana
kun
määräysvalta
siirtyy
asiakkaalle,
yleensä
toimituksen
yhteydessä.
Räätälöityä
laitemyyntiä
on
pääasiassa
Marinessa,
esimerkiksi
moottori-
ja
propulsiolaitteiden
myynti
sekä
rikkipesurijärjestelmien
myynti.
Pitkäaikaisissa
projekteissa
kuten
laajamittaisissa,
insinööritekniikkaa
vaativissa
järjestelmä-
tai
laitetoimituksissa,
kuten
Energyn
voimaloissa
ja
energian
varastointijärjestelmissä
sekä
Portfolio
Businessin
kaasuratkaisujen
toimitussopimuksissa,
tuloutus
tapahtuu
ajan
kuluessa,
koska
konsernilla
ei
ole
siihen
asti
tuotetulle
omaisuuserälle
vaihtoehtoista
käyttöä
ja
konsernilla
on
oikeus
saada
siitä
maksu.
Täyttämisaste
määritellään
kulupohjaisen
menetelmän
avulla
(cost-to-cost),
jossa
myynnit
ja
tuotot
kirjataan
kunkin
sopimuksen
osalta
sen
perusteella
paljonko
on
toteutuneiden
kulujen
suhde
arvioituihin
kokonaiskuluihin.
Palvelutoimintaan
liittyvistä
projekteista,
kuten
modernisointi-
ja
parannusprojekteista,
myyntituotot
kirjataan
ajan
kuluessa,
koska
asiakkaalla
yleensä
on
määräysvalta
paranneltavaan
omaisuuserään.
Pitkäaikaiset
sopimukset
sisältävät
pitkäaikaiset
käyttö-
ja
huoltosopimukset,
jotka
tuloutetaan
ajan
kuluessa,
koska
asiakas
samanaikaisesti
saa
ja
kuluttaa
saamaansa
palvelua.
Täyttämisaste
määritellään
kulupohjaisen
menetelmän
avulla
(cost-to-cost),
jossa
myynnit
ja
tuotot
kirjataan
kunkin
sopimuksen
osalta
sen
perusteella
paljonko
on
toteutuneiden
kulujen
suhde
arvioituihin
kokonaiskuluihin.
Asiakassopimukset
sisältävät
usein
Wärtsilän
yleisten
ehtojen
mukaisia
takuita,
joita
pidetään
osana
asiakkaalle
annettua
lupausta.
Tavallisesti
takuuaika
on
vuodesta
kolmeen
vuotta
toimituksesta.
Konserni
soveltaa
myös
IFRS
15.94:ssä
esitettyä
käytännön
apukeinoa,
jonka
mukaan
yritys
voi
kirjata
kuluiksi
sopimuksen
hankkimisesta
syntyvät
lisäkustannukset,
jos
kirjattavan
omaisuuserän
poistoaika
olisi
korkeintaan
yksi
vuosi.
Wärtsilälle
ei
ole
syntynyt
mitään
sellaisia
sopimuksen
hankkimiseen
liittyviä
kuluja,
jotka
olisi
kirjattava
omaisuuseräksi.
Tietoa
sopimukseen
perustuvista
varoista
ja
veloista
on
saatavilla
liitetiedossa
4.2.
Myyntisaamiset
ja
sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Myyntituotot
tietyistä
projekteista
ja
pitkäaikaisista
sopimuksista
kirjataan
ajan
kuluessa
panokseen
perustuvalla
menetelmällä,
kun
tulos
pystytään
luotettavasti
määrittämään.
Edistyminen
ja
kannattavuus
Taloudellinen
katsaus
perustuvat
johdon
arvioihin,
jotka
edellyttävät
merkittävää
harkintaa
valmiusasteesta,
kokonaiskustannuksista
ja
hankkeen
valmistumisajankohdasta.
Näitä
arvioita
tarkistetaan
säännöllisesti.
Kirjattuja
myyntituottoja
ja
kustannuksia
oikaistaan
projektin
aikana,
kun
oletuksia
koko
projektin
lopputulemasta
päivitetään.
Muutokset
oletuksissa
johtuvat
ensisijaisesti
projektin
tai
sopimuksen
aikataulujen,
toimitusten
laajuuden,
teknologian,
kustannusten
sekä
mahdollisten
muiden
tekijöiden
muutoksista.
Sopimuksiin
sisältyvien
erotettavissa
olevien
tavaroiden
ja
palveluiden
yksilöinti
erillisiksi
suoritevelvoitteiksi
edellyttää
harkintaa,
millä
voi
olla
vaikutusta
tuottojen
kirjaamisen
ajankohtaan
ja
määrään.
Projektisopimuksiin
liittyy
yleensä
erilaisia
harkinnanvaraisia
elementtejä.
Johto
arvioi
uudelleen
kunakin
raportointikauden
päättymispäivänä
transaktion
hinnan,
mikä
edellyttää
merkittävää
harkintaa,
koska
tämä
vaikuttaa
tuoton
kirjaamisajankohtaan.
Myös
saamisten
arvostamiseen
liittyy
arvioita,
jotka
liittyvät
lähinnä
saamisten
todennäköisyyteen.
Jos
erilliset
sopimukset
saman
asiakkaan
kanssa
on
neuvoteltu
yhdessä
tai
ne
liittyvät
jollain
muulla
tavoin
toisiinsa,
ne
pitää
käsitellä
yhtenä
sopimuksena.
Tämän
määrittely
edellyttää
harkintaa.
Tuoton
kirjaamisen
ajankohta
ja
määrä
voivat
vaihdella
riippuen
siitä,
käsitelläänkö
erillisiä
sopimuksia
useana
vai
yhtenä
sopimuksena.
Takuuvaraus
kirjataan
kun
tavarat
ja
palvelut
on
luovutettu
asiakkaalle.
Varaus
perustuu
kokemusperäiseen
tietoon
tulevien
ja
nykyisten
vaateiden
hoitamiseen
tarvittavan
takuuvarauksen
tasosta.
Tuotteisiin
voi
sisältyä
uutta,
monimutkaista
teknologiaa,
mikä
osaltaan
vaikuttaa
kyseisiin
arvioihin
ja
voi
johtaa
siihen,
etteivät
aiemmin
tehdyt
varaukset
aina
ole
riittäviä.
Liikevaihto
tulotyypeittäin
ja
suoritevelvoitteiden
täyttämisen
ajankohta
2024
MEUR
Marine
Energy
Portfolio
Business
Yhteen-
sä
Yhtenä
ajankohtana
Tuotteet
1
005
490
122
1
616
Tuotteet
ja
palvelut
528
110
92
730
Projektit
1
171
490
100
1
762
Yhteensä
2
703
1
090
314
4
107
Ajan
kuluessa
Projektit
63
1
154
380
1
597
Pitkäaikaiset
sopimukset
286
447
11
744
Yhteensä
349
1
600
391
2
341
Yhteensä
3
053
2
690
706
6
449
2023
MEUR
Marine
Energy
Portfolio
Business
Yhteen-
sä
Yhtenä
ajankohtana
Tuotteet
962
427
86
1
475
Tuotteet
ja
palvelut
486
122
88
697
Projektit
1
023
330
97
1
450
Yhteensä
2
472
879
271
3
622
Ajan
kuluessa
Projektit
65
1
297
326
1
688
Pitkäaikaiset
sopimukset
264
434
7
705
Yhteensä
329
1
731
333
2
393
Yhteensä
2
800
2
610
604
6
015
Vertailukauden
2023
segmenttiluvut
on
oikaistu
vastaamaan
nykyistä
organisaatiorakennetta.
2.3.
LIIKETOIMINNAN
MUUT
TUOTOT
JA
KULUT
Laadintaperiaatteet
Liiketoiminnan
muut
tuotot
ja
kulut
eivät
suoraan
liity
konsernin
operatiiviseen
toimintaan.
Liiketoiminnan
muut
tuotot
pitää
sisällään
esimerkiksi
omaisuuserien
myyntivoitot
ja
säännöllisiä
tuottoja,
kuten
vuokratulot
ja
liiketoimintojen
yhdistymisestä
syntyvät
tuotot,
jotka
eivät
liity
suoraan
konsernin
ensisijaiseen
liiketoimintaan.
Liiketoiminnan
muut
tuotot
sisältää
myös
avustukset,
jotka
kirjataan
tuloslaskelmalle
systemaattisella
tavalla
niille
kausille,
joiden
aikana
kuluja
on
syntynyt.
Taloudellinen
katsaus
Liiketoiminnan
muut
kulut
pitää
sisällään
esimerkiksi
matkakulut,
laki-
ja
konsultointikulut,
vuokrakulut,
vapaaehtoiset
henkilöstökulut
ja
hallinnolliset
kustannukset.
Liiketoiminnan
muihin
kuluihin
kirjataan
myös
kulut
sekä
lyhytaikaisista
että
vähäarvoisia
omaisuuseriä
koskevista
vuokrasopimuksista.
Myös
omaisuuserien
myyntitappiot
ja
vuokrasopimusten
muutoksiin
ja
päättämisiin
liittyvät
kulut
kirjataan
liiketoiminnan
muihin
kuluihin.
Liiketoiminnan
muut
tuotot
MEUR
2024
2023
Aineettomien
ja
aineellisten
hyödykkeiden
myyntivoitot
7
1
Julkiset
avustukset
20
15
Romun
myyntituotot
2
2
Sivutuotteiden
myyntituotot
2
3
Vuokratulot
2
2
Vakuutuskorvaukset
3
5
Suojauslaskennan
ulkopuolella
olevien
johdannaisten
voitot
sekä
suojauslaskennan
tehoton
osuus*
11
24
Muut**
28
45
Yhteensä
75
96
*
Suojauslaskennan
tehottomuus
on
2
miljoonaa
euroa
(3).
**
Vuonna
2023,
muut
sisältää
11
miljoonaa
euroa
tuottoja
liittyen
konsernin
tytäryhtiön,
Wärtsilä-CME
Zhenjiang
Propeller
Co.
Ltd.:n
likvidointiin.
Liiketoiminnan
muut
kulut
MEUR
2024
2023
Matkakulut
180
159
Vuokrakulut
45
49
Laki-
ja
konsultointikulut
109
99
IT-kulut
87
79
Muut
henkilöstöön
liittyvät
kulut
73
68
Hallinnolliset
kustannukset
43
44
Vuokratyövoima
43
38
Suojauslaskennan
ulkopuolella
olevien
johdannaisten
tappiot
sekä
suojauslaskennan
tehoton
osuus*
17
23
Muut**
123
82
Yhteensä
720
641
*
Suojauslaskennan
tehottomuus
on
2
miljoonaa
euroa
(8).
**
Vuonna
2024,
muut
sisältää
käyttöomaisuuden
myyntitappioita
12
miljoonaa
euroa.
2.4.
MATERIAALIT
JA
PALVELUT
Laadintaperiaatteet
Materiaalit
ja
palvelut
sisältävät
kulut
tavarantoimittajilta
tuotantoa
varten
ostetuista
tarvikkeista
ja
hyödykkeistä.
Alennukset
ja
ostoihin
liittyvien
verojen
hyvitykset
on
huomioitu
kuluja
vähentäen.
Myös
ostovelkoihin
liittyvät
kurssivoitot
ja
-tappiot
ovat
mukana
materiaaleissa
ja
palveluissa.
MEUR
2024
2023
Ostot
tilikauden
aikana
-2
215
-2
194
Varastojen
muutos
-46
3
Valmiiden
ja
keskeneräisten
tuotteiden
varastojen
muutos
17
98
Valmistus
omaan
käyttöön
27
31
Ulkopuoliset
palvelut
-1
257
-1
356
Yhteensä
-3
474
-3
419
2.5.
TYÖSUHDE-ETUUKSISTA
AIHEUTUVAT
KULUT
Laadintaperiaatteet
Työsuhde
-etuuksia
ovat
työsuorituksista
tai
työsuhteen
päättämisestä
eri
muodoissa
maksettavat
vastikkeet.
Konsernilla
on
myös
osakeperusteisia
maksuja
sekä
muita
henkilöstökuluja.
Osakeperusteisten
pitkäaikaisten
palkitsemisjärjestelmien
arvostaminen
riippuu
kunkin
järjestelmän
ehdoista.
Yhtiön
osakkeina
suoritettavat
palkkio-oikeudet
arvostetaan
käypään
arvoon
myöntämispäivän
mukaisesti.
Käteisenä
suoritettavat
palkkio-oikeudet
arvostetaan
käypään
arvoon
raportointipäivän
mukaisesti,
ja
käyvän
arvon
muutokset
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Markkinaperusteiset
oikeuden
syntymisehdot,
kuten
osakehinnan
kehitys,
huomioidaan
palkkio-oikeuden
käypää
arvoa
määrittäessä.
Oikeuden
syntymisehdot,
jotka
eivät
ole
markkinaperusteisia,
kuten
yhtiön
tuottama
taloudellinen
lisäarvo
(EVA
)
tai
edellytetty
palvelusaika,
huomioidaan
arvioitaessa
niiden
Taloudellinen
katsaus
osakkeiden
lukumäärää,
joihin
oikeus
syntyy.
Arvioita
niiden
osakkeiden
lukumäärästä,
joihin
oikeus
syntyy,
tarkistetaan
kunkin
raportointikauden
lopussa,
ja
muutos
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Osakeperusteisten
pitkäaikaisten
palkitsemisjärjestelmien
kulut
kirjataan
tuloslaskelmaan
työsuhde-
etuuksista
aiheutuviin
kuluihin
järjestelmän
edellyttämän
palvelusajan
aikana.
Kulut
yhtiön
osakkeina
suoritettavista
palkkio-oikeuksista
kirjataan
omaa
pääomaa
vastaan,
ja
kulut
käteisenä
suoritettavista
palkkio-oikeuksista
kirjataan
velkoja
vastaan.
Kun
yhtiö
on
velvollinen
pidättämään
ja
suorittamaan
veroviranomaiselle
käteisenä
työntekijän
verovelvoitteen
niihin
osakkeisiin
liittyen,
joihin
hänelle
on
syntynyt
oikeus,
tämä
osuus
huomioidaan
samalla
tavalla
kuin
osakkeina
suoritettava
osuus.
Konserniyhtiöillä
on
eri
maissa
useita
eläkejärjestelyjä
ja
työsuhteen
päättymisen
jälkeisiä
etuuksia,
jotka
perustuvat
paikallisiin
olosuhteisiin
ja
käytäntöihin.
Nämä
eläkejärjestelyt
luokitellaan
joko
maksu-
tai
etuuspohjaisiksi
järjestelyiksi.
Maksupohjaisista
järjestelyistä
suoritettavat
kiinteät
maksut
maksetaan
erilliselle
yhtiölle,
kuten
vakuutusyhtiölle,
ja
kirjataan
tuloslaskelmalla
työsuhde-etuuksista
aiheutuvaksi
kuluksi
sillä
kaudella,
johon
ne
kohdistuvat.
Konsernilla
ei
ole
oikeudellista
eikä
tosiasiallista
velvoitetta
lisämaksujen
suorittamiseen,
mikäli
maksujen
saajataho
ei
pysty
suoriutumaan
kyseisten
eläke-etuuksien
maksamisesta.
Laadintaperiaatteet
etuuspohjaisiin
eläkejärjestelyihin
liittyen
on
esitetty
liitetiedossa
4.7.
Eläkevelvoitteet.
MEUR
2024
2023
Palkat
ja
palkkiot
1
271
1
187
Eläkekulut
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
9
8
Maksupohjaiset
eläkejärjestelyt
97
93
Muut
henkilösivukulut
116
168
Yhteensä
1
493
1
456
Lisätietoja
johdon
palkitsemisesta
liitetiedossa
7.2.
Lähipiiritapahtumat.
Pitkäaikaiset
palkitsemisjärjestelmät
Palkkoihin
ja
palkkioihin
sisältyy
20
miljoonaa
euroa
(6)
kulua
osakeperusteisista
pitkäaikaisista
palkitsemisjärjestelmistä.
Tilikauden
2024
lopussa
Wärtsilällä
oli
voimassa
neljä
pitkäaikaista
palkitsemisjärjestelmää.
Pitkäaikainen
palkitsemisjärjestelmä
vuosille
2022–2024
on
suoritusperusteinen
osakepalkkio-ohjelma.
Sen
mukaan
ohjelmaan
osallisille
annetaan
yhtiön
osakkeita,
jos
etukäteen
määritelty
minimitaso
yhtiön
tuottamalle
taloudelliselle
lisäarvolle
(painotus
85%)
ja
kestävän
kehityksen
tavoitteet
(painotus
15%)
saavutetaan
sekä
työssäoloehto
täyttyy.
Annettavien
osakkeiden
lukumäärä
perustuu
saavutettuun
EVA
-tasoon,
jonka
yläraja
on
asetettu
175%:iin
tavoitetasosta.
Myös
maksuille
on
asetettu
yläraja,
joka
on
suhteessa
yksittäisten
henkilöiden
myöntämispäivän
mukaiseen
peruspalkkaan.
Tavoitetason
saavuttaminen
oikeuttaisi
ohjelmaan
osallisille
palkkioina
suoritettavaksi
yhteensä
991
716
osaketta.
Joissakin
maissa
paikallinen
lainsäädäntö
edellyttäisi
kyseisen
palkkion
suorittamista
käteisenä.
Järjestelmän
myöntämispäivän
mukaisesti
määritetty
käypä
arvo
kirjanpitoa
varten
on
9,53
euroa.
Pitkäaikainen
palkitsemisjärjestelmä
vuosille
2023–2025
on
suoritusperusteinen
osakepalkkio-ohjelma.
Sen
mukaan
ohjelmaan
osallisille
annetaan
yhtiön
osakkeita,
jos
etukäteen
määritelty
minimitaso
yhtiön
tuottamalle
taloudelliselle
lisäarvolle
(painotus
85%)
ja
kestävän
kehityksen
tavoitteet
(painotus
15%)
saavutetaan
sekä
työssäoloehto
täyttyy.
Annettavien
osakkeiden
lukumäärä
perustuu
saavutettuun
EVA
-tasoon,
jonka
yläraja
on
asetettu
175%:iin
tavoitetasosta.
Myös
maksuille
on
asetettu
yläraja,
joka
on
suhteessa
yksittäisten
henkilöiden
myöntämispäivän
mukaiseen
peruspalkkaan.
Tavoitetason
saavuttaminen
oikeuttaisi
ohjelmaan
osallisille
palkkioina
suoritettavaksi
yhteensä
1
636
801
osaketta.
Joissakin
maissa
paikallinen
lainsäädäntö
edellyttäisi
kyseisen
palkkion
suorittamista
käteisenä.
Järjestelmän
myöntämispäivän
mukaisesti
määritetty
käypä
arvo
kirjanpitoa
varten
on
7,82
euroa.
Pitkäaikainen
palkitsemisjärjestelmä
vuosille
2024–2026
on
suoritusperusteinen
osakepalkkio-ohjelma.
Sen
mukaan
ohjelmaan
osallisille
annetaan
yhtiön
osakkeita,
jos
etukäteen
määritelty
minimitaso
yhtiön
tuottamalle
taloudelliselle
lisäarvolle
(painotus
85%)
ja
kestävän
kehityksen
tavoitteet
(painotus
15%)
saavutetaan
sekä
työssäoloehto
täyttyy.
Annettavien
osakkeiden
lukumäärä
perustuu
saavutettuun
EVA
-tasoon,
jonka
yläraja
on
asetettu
175%:iin
tavoitetasosta.
Myös
maksuille
on
asetettu
yläraja,
joka
on
suhteessa
yksittäisten
henkilöiden
myöntämispäivän
mukaiseen
peruspalkkaan.
Tavoitetason
saavuttaminen
oikeuttaisi
ohjelmaan
osallisille
palkkioina
suoritettavaksi
yhteensä
1
086
233
osaketta.
Joissakin
maissa
paikallinen
lainsäädäntö
edellyttäisi
kyseisen
palkkion
suorittamista
käteisenä.
Järjestelmän
myöntämispäivän
mukaisesti
määritetty
käypä
arvo
kirjanpitoa
varten
on
13,31
euroa.
Lisäksi
Wärtsilällä
on
ehdollinen
osakepalkkio-ohjelma
erikseen
valituille
avainhenkilöille
erityistilanteissa.
Ehdollinen
osakepalkkio-ohjelma
vuosille
2023–2025
oikeuttaa
ohjelmaan
osallisille
palkkioina
suoritettavaksi
yhteensä
630
035
osaketta.
Palkkio
maksetaan
kolmen
vuoden
pituisen
rajoitusjakson
jälkeen.
Jos
avainhenkilön
työsuhde
Wärtsilään
päättyy
ennen
palkkion
maksua,
hän
ei
ole
oikeutettu
saamaan
palkkiota
ollenkaan
kyseisen
vuoden
ohjelmasta.
Joissakin
maissa
paikallinen
lainsäädäntö
edellyttää
kyseisen
palkkion
suorittamista
käteisenä.
Järjestelmän
myöntämispäivän
mukaisesti
määritetty
käypä
arvo
kirjanpitoa
varten
on
9,32
euroa.
-
2024
2023
Henkilöstö
keskimäärin,
kokoaikavastaava
18
110
17
666
Henkilöstö
tilikauden
lopussa,
kokoaikavastaava
18
338
17
807
Taloudellinen
katsaus
2.6.
TULOVEROT
Laadintaperiaatteet
Tuloslaskelman
verokulu
sisältää
konserniyhtiöiden
tilikauden
verotettavasta
tuloksesta
paikallisten
säännösten
mukaan
maksettavaksi
tulevat
verot,
aikaisempien
tilikausien
verojen
oikaisut
sekä
laskennallisten
verojen
muutoksen.
Tulosvaikutteisesti
kirjattaviin
liiketoimiin
ja
muihin
tapahtumiin
liittyvät
verovaikutukset
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Muihin
laajan
tuloksen
eriin
tai
suoraan
omaan
pääomaan
kirjattaviin
liiketoimiin
tai
muihin
tapahtumiin
liittyvät
verovaikutukset
kirjataan
myös
vastaavasti
joko
muihin
laajan
tuloksen
eriin
tai
suoraan
omaan
pääomaan.
Kauden
verokulu
on
laskettu
tilinpäätöspäivänä
voimassa
olevien
tai
jo
hyväksyttyjen,
mutta
ei
vielä
lainvoimaisten
verolakien
perusteella
niissä
maissa,
joissa
konserniyhtiöt
operoivat
ja
joissa
niillä
on
verotettavaa
tuloa.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Konserni
on
velvollinen
maksamaan
tuloveroja
usean
toimivallan
alueella,
joten
tuloverojen
ja
verovelkojen
laskenta
edellyttää
harkintaa
ja
arviointia.
Johto
pyrkii
tuloveropositioiden
säännöllisellä
arvioinnilla
tunnistamaan
tilanteet,
joihin
liittyy
verosäännösten
tulkintaan
liittyvää
epävarmuutta.
Epävarmoihin
veropositioihin
liittyvät
varaukset
kirjataan,
kun
pidetään
todennäköisenä,
että
veroviranomaiset
eivät
tule
hyväksymään
positioita.
Kirjattu
varaus
perustuu
arvioon
veroviranomaisille
maksettavien
lopullisten
verojen
määrästä.
MEUR
2024
2023
Tuloverot
tilikaudelta
-128
-105
edellisiltä
tilikausilta
-13
-10
Laskennallisten
verojen
muutos
syntyneet
ja
purkautuneet
väliaikaiset
erot
-38
19
verokantojen
muutoksen
vaikutus
-2
-1
Yhteensä
-180
-95
Efektiivisen
verokannan
täsmäytyslaskelma:
Tulos
ennen
veroja
687
364
Verot
laskettuna
emoyhtiön
verokannalla
20,0%
-137
-73
Verokannan
muutoksen
vaikutus
-2
-1
Ulkomaisten
tytäryhtiöiden
eriävien
verokantojen
vaikutus
-10
-4
Verovapaiden
tulojen
ja
vähennyskelvottomien
kulujen
vaikutus
-5
7
Osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tulosten
vaikutus
2
2
Kirjaamattomien
verotappioiden
hyödyntäminen
3
2
Käyttämättömät
tilikauden
tappiot
-4
-6
Muut
verot*
-9
-11
Muut
jaksotuserot
-5
-2
Tuloverot
edellisiltä
tilikausilta
-13
-10
Konsernin
tuloslaskelmaan
kirjatut
verot
-180
-95
Efektiivinen
verokanta
(%)
26,2
26,1
*
Muut
verot
koostuvat
pääosin
hyödyntämättä
jääneistä
lähdeveroista
ja
muista
kuin
suoraan
verotettavaan
tuloon
perustuvista
veroista.
Muihin
laajan
tuloksen
eriin
liittyvät
tuloverot
esitetään
Laajassa
tuloslaskelmassa.
Laskennallisten
verosaamisten
ja
-velkojen
muutokset
esitetään
liitetiedossa
4.6.
Laskennalliset
verot.
Wärtsilässä
on
vireillä
verotarkastuksia
joissakin
maissa,
mistä
voi
aiheutua
jälkiveropäätöksiä
ja
niistä
johtuvia
veroja
liitännäismaksuineen.
Wärtsilä
on
OECD:n
Pilari
2:n
mallisääntöjen
piirissä
1.1.2024
alkaen.
Wärtsilä
on
soveltanut
pakollista
poikkeusta
pilari
2:n
tuloveroihin
liittyvien
laskennallisten
verosaamisten
ja
-velkojen
kirjaamisesta
ja
niistä
esitettävistä
tiedoista.
Wärtsilä
on
arvioinut
veroriskinsä
pilari
2:n
mallisäännöt
huomioiden
niissä
maissa
tai
oikeudenkäyttöalueissa,
joissa
konserni
operoi.
Konsernin
efektiivinen
veroaste
on
yli
15%
kaikissa
toimipaikoissa
lukuunottamatta
niitä
tytäryhtiöitä,
jotka
sijaitsevat
Yhdistyneissä
Arabiemiirikunnissa,
Puerto
Ricossa
ja
Saudi-Arabiassa.
Konsernin
mukaan
täydennysverojen
määrä
ei
ole
olennainen
eikä
sillä
ole
olennaista
verovaikutusta
vuodelle
2024.
2.7.
OSAKEKOHTAINEN
TULOS
Osakekohtainen
tulos
(EPS)
lasketaan
jakamalla
emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärän
painotetulla
keskiarvolla
kauden
aikana.
Taloudellinen
katsaus
Omana
pääomana
maksettavat
osakeperusteiset
maksut
Wärtsilällä
on
pitkäaikaisia
palkitsemisjärjestelmiä,
jotka
voidaan
suorittaa
osakkeina.
Nämä
ehdollisesti
liikkeeseen
laskettavat
osakkeet
ja
osakkeet,
joihin
ei
ole
vielä
syntynyt
oikeutta,
lasketaan
liikkeeseen,
kun
tietyt
ennaltamääritellyt
ehdot
palkitsemisjärjestelmässä
täyttyvät
palkitsemisjärjestelmän
ehdoissa
asetetun
aikaikkunan
puitteissa.
Jos
suoritus
tapahtuisi
raportointipäivänä,
siitä
seuraisi
1
883
981
osakkeen
liikkeeseenlasku.
Näitä
osakkeita
pidetään
potentiaalisina
kantaosakkeina,
joilla
on
laimentava
vaikutus
EPS:iin.
MEUR
2024
2023
Emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
tilikauden
tulos
503
258
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärän
painotettu
keskiarvo
kauden
aikana
589
071
715
589
343
965
Laimentavien
potentiaalisten
kantaosakkeiden
lukumäärän
painotettu
keskiarvo
kauden
aikana
1
883
981
280
427
Laimennetun
EPS:in
laskennassa
käytettävä
ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärän
painotettu
keskiarvo
kauden
aikana
590
955
696
589
624
392
Emoyhtiön
osakkeenomistajille
kuuluva
osakekohtainen
tulos:
Tulos/osake
(EPS),
laimentamaton
ja
laimennettu,
euroa
0,85
0,44
Lisätietoja
osakkeiden
lukumäärästä
esitetään
liitetiedossa
5.5.
Oma
pääoma.
Taloudellinen
katsaus
3.
Aineettomat
ja
aineelliset
hyödykkeet
Osion
sisältö:
3.1.
LIIKEARVO
3.2.
MUUT
AINEETTOMAT
HYÖDYKKEET
3.3.
AINEELLISET
HYÖDYKKEET
3.4.
VUOKRASOPIMUKSET
3.5.
POISTOT
JA
ARVONALENTUMISET
3.1.
LIIKEARVO
Laadintaperiaatteet
Liiketoimintojen
yhdistämisissä
muodostuva
liikearvo
on
jäännöserä,
joka
syntyy
vähennettäessä
hankintamenosta
hankkijaosapuolen
osuus
hankitun
kohteen
käypään
arvoon
arvostetusta
nettovarallisuudesta
hankintapäivänä.
Hankintameno
arvostetaan
kokonaisuudessaan
käypään
arvoon
sisältäen
myös
mahdollisen
aikaisemman
omistuksen
hankinnan
kohteessa.
Liikearvon
kohdistaminen
Yrityshankinnoissa
syntyvä
liikearvo
on
kohdistettu
toimintasegmenteille
ja
muille
liiketoiminnoille,
jotka
ovat
myös
konsernin
rahavirtaa
tuottavat
yksiköt
(RTY)
liikearvon
arvonalentumistestauksessa.
Nämä
ovat
Marine,
Energy
ja
useita
yksittäisiä
pienempiä
RTY:itä
,
joiden
tiedot
on
yhdistetty
Portfolio
Businessiin.
Liikearvon
arvonalentumiset
Rahavirtaa
tuottaviin
yksiköihin
kohdistuvan
liikearvon
tasearvoa
tarkastellaan
vähintään
vuosittain
tai
useammin,
jos
arvonalentumisesta
on
viitteitä.
Jos
viitteitä
ilmenee,
arvioidaan
liikearvosta
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä.
Mahdollisen
arvonalentumisen
määrittämiseksi
konsernin
omaisuus
jaetaan
pienimpiin
mahdollisiin
rahavirtaa
tuottaviin
yksiköihin,
jotka
ovat
pääosin
riippumattomia
muista
yksiköistä
ja
joiden
rahavirrat
ovat
erotettavissa
ja
pitkälle
riippumattomia
muiden
vastaavien
yksiköiden
rahavirroista.
Arvonalentumistappio
kirjataan,
kun
omaisuuserän
kirjanpitoarvo
ylittää
siitä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän.
Kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
on
omaisuuserän
käypä
arvo
vähennettynä
myynnistä
aiheutuvilla
menoilla
tai
käyttöarvo
sen
mukaan,
kumpi
niistä
on
suurempi.
Liikearvon
käyttöarvo
perustuu
kyseisestä
omaisuuserästä
tai
rahavirtaa
tuottavasta
yksiköstä
saatavissa
oleviin
arvioituihin
tuleviin
diskontattuihin
nettorahavirtoihin.
Taloudellinen
katsaus
Diskonttauskorkona
käytetään
ennen
veroa
määritettyä
korkoa,
joka
kuvastaa
markkinoiden
näkemystä
rahan
aika-arvosta
ja
omaisuuserään
liittyvistä
riskeistä.
Arvonalentumistappio
kirjataan
välittömästi
tuloslaskelmalla
poistoihin
ja
arvonalentumisiin.
Liikearvosta
kirjattua
arvonalentumistappiota
ei
peruta
missään
tilanteessa.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Liikearvon
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
määritetään
käyttöarvon
muodossa
kaikille
rahavirtaa
tuottaville
yksiköille
vähintään
vuosittain
tai
useammin,
jos
arvonalentumisesta
on
viitteitä.
Käyttöarvon
määrittämisessä
käytetään
arvioita
tulevista
rahavirroista,
joihin
vaikuttaa
tuleva
markkinakehitys,
kuten
kasvu
ja
kannattavuus
sekä
muut
olennaiset
tekijät.
Vaikutuksiltaan
merkittävimpiä
arvioiden
perustana
olevia
tekijöitä
ovat
myynnin
kasvu
markkina-alueella,
liiketulos,
omaisuuserien
taloudellinen
vaikutusaika,
tulevat
investointitarpeet
sekä
diskonttokorko.
Näiden
oletusten
muutokset
voivat
olennaisesti
vaikuttaa
arvioituihin
tulevaisuudessa
kertyviin
rahavirtoihin.
Liikearvo
2024
MEUR
2024
Wärtsilä-konserni
Wärtsilä
1.1.
1
273
Muutokset
valuuttakursseissa
5
Wärtsilä
31.3.
1
277
Muutokset
valuuttakursseissa
22
Wärtsilä
31.12.
1
299
Liikearvon
kohdistaminen
sekä
y
limääräinen
liikearvon
arvonalentumistestaus
vuoden
2024
ensimmäisellä
neljänneksellä
1.1
2024
alkaen
liiketoimintayksiköt
Exhaust
Treatment
ja
Shaft
Line
Solutions
on
siirretty
Wärtsilä
Marine
Systemsistä
Wärtsilä
Marine
Poweriin
sekä
liiketoimintayksikkö
Gas
Solutions
on
siirretty
Marine
Systemsistä
Wärtsilä
Portfolio
Businessiin.
Tämän
seurauksena
Wärtsilä
Marine
Systems
on
lakannut
liiketoimintayksikkönä
ja
raportointisegmenttinä
ja
Marine
Powerin
nimi
on
muutettu
Marineksi.
Uuden
organisaatiorakenteen
vuoksi
Wärtsilä
suoritti
liikearvon
arvonalentumistestauksen
vuoden
2024
ensimmäisellä
neljänneksellä
rahavirtaa
tuottavalle
yksikölle
(RTY)
Marine
Systems.
Liikearvon
arvonalentumistestauksen
tuloksena
arvonalentumistappiota
ei
tunnistettu
RTY:lle
raportointikaudella,
joka
päättyi
31.3.2024.
Vuoden
2024
ensimmäisen
neljänneksen
aikana
RTY:n
Marine
Systems
liikearvo
on
kohdistettu
RTY:ille
Marine
ja
Gas
Solutions
(jälkimmäinen
yhdistetty
Portfolio
Businessiin).
Liikearvon
uudelleenkohdistaminen
on
tehty
käyttämällä
arvojen
suhteeseen
perustuvaa
lähestymistapaa,
jossa
liikearvo
kohdistetaan
liiketoiminnoille
uudelleenallokointihetken
käypien
arvojen
perusteella.
MEUR
Marine
Marine
Power
Marine
Systems
Energy
Portfolio
Business
Yhteensä
Wärtsilä
31.12.2023
588
160
511
13
1
273
Wärtsilä
31.3.2024
723
513
42
1
277
Wärtsilä
31.12.2024
735
522
43
1
299
Vuosittainen
liikearvon
arvonalentumistestaus
Konserni
teki
vuosittaisen
liikearvon
arvonalentumistestauksen
kolmannen
neljänneksen
aikana.
Määrittääkseen
sen,
onko
mitään
viitteitä
liikearvon
arvonalentumisesta,
Wärtsilä
vertasi
kunkin
RTY:n
kerrytettävissä
olevaa
rahamäärää
sen
kirjanpitoarvoon.
Marinelle
sekä
Energylle
kerrytettävissä
olevat
rahamäärät
määritettiin
diskontattujen
rahavirtojen
menetelmällä,
joka
perustuu
tilauskantaan
ja
strategisten
suunnitelmien
mukaisiin
viiden
vuoden
ennakoituihin
rahavirtoihin.
Rahavirtaa
tuottavien
yksiköiden
ennakoidut
rahavirrat
perustuivat
olemassa
olevien
aineellisten
hyödykkeiden
käyttämiseen
niiden
nykyisessä
kunnossaan
tavanomaisilla
ylläpitokustannuksilla,
pois
lukien
mahdolliset
tulevat
yrityshankinnat.
Viiden
vuoden
ennustejakson
jälkeen
saatavat
rahavirrat
on
laskettu
käyttäen
loppuarvomenetelmää.
Myöskin
Portfolio
Businessin
RTY:
iden
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
määritettiin
perustuen
diskontattujen
rahavirtojen
menetelmään.
Viiden
vuoden
ennustejakson
jälkeen
saatavat
rahavirrat
on
laskettu
käyttäen
loppuarvomenetelmää.
Loppuarvon
kasvun
määrittelemisessä
on
käytetty
johdon
konservatiivista
arviota
kassavirran
pitkän
aikavälin
kasvusta.
Loppuarvon
kasvutekijänä
laskelmassa
käytettiin
seuraavia
prosentteja:
Loppuarvon
kasvuvauhti,
%
2024
Marine
1,5
Energy
2,0
Portfolio
Business
(RTY:iden
keskiarvo)
1,3
Arvonmäärityksessä
avaintekijöitä
ovat
maailman
talouden
kasvu
ja
erityisesti
globaalien
energiamarkkinoiden
kehitys,
globaali
laivanrakennusteollisuus
sekä
niihin
liittyvien
palveluiden
kysyntä.
Markkinoiden
kokonaiskustannusten
arvioidun
kehityksen
nähdään
vaikuttavan
kannattavuustasoon,
kun
taas
yksittäisten
kuluerien
hintakehityksellä
ei
ole
olennaista
merkitystä
laskelmiin.
Avaintekijä
tuotteiden
ja
laitteiden
uusmyynnin
arvonmäärityksessä
on
maailman
talouden
kasvu,
kun
taas
avaintekijät
palveluiden
osalta
liittyvät
myös
vastaavien
palveluiden
kysyntään
ja
arvioihin
työkustannusten
kehityksestä
markkinoilla.
Taloudellinen
katsaus
Diskonttauskorkona
käytetään
Wärtsilän
määrittelemää
painotettua
pääomakustannusta
ennen
veroja
(WACC).
WACC:n
osatekijät
ovat
riskitön
korko,
markkinariskipreemio,
teollisuuskohtainen
beta,
lainakustannus
sekä
oman
ja
vieraan
pääoman
suhde.
Wärtsilä
on
käyttänyt
seuraavia
WACC
-prosentteja
laskelmissaan:
Painotettu
pääomakustannus
(WACC),
%
2024
Marine
11,0
Energy
10,4
Portfolio
Business
(RTY:iden
keskiarvo)
11,2
Arvonalentumistestauksen
tuloksena
arvonalentumistappiota
ei
tunnistettu
rahavirtaa
tuottaville
yksiköille
raportointikaudella.
Kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
RTY:ille
Marine
sekä
Energy
ylitti
huomattavasti
kummankin
kirjanpitoarvon.
Myös
Portfolio
Businessin
RTY:
iden
kerryttämät
rahamäärät
ylittivät
niiden
kirjanpitoarvot.
Vuosittaisen
liikearvon
arvonalentumistestauksen
jälkeen
ei
ole
ilmennyt
viitteitä
liikearvon
arvonalentumisesta.
Herkkyysanalyysi
Johto
on
arvioinut,
ettei
mikään
kohtuullinen
muutos
keskeisissä
oletuksissa
saisi
aikaan
tilannetta,
jossa
RTY:iden
Marine
tai
Energy
kirjanpitoarvo
ylittäisi
RTY:istä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän.
Porfolio
Businessin
kullekin
RTY:lle
on
tehty
herkkyysanalyysit
muuttamalla
laskentaoletuksia.
Seuraavassa
taulukossa
on
esitetty
vaadittava
muutos
oletuksessa,
jolla
lähimpänä
kriittistä
pistettä
olevalla
RTY:llä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän
arvo
vastaisi
kirjanpitoarvoa.
-
Muutos
Portfolio
Business
Diskonttauskorko,
ennen
veroja
kasvu
yli
15
prosenttiyksikköä
Loppuarvon
kasvuvauhti
lasku
yli
19
prosenttiyksikköä
Kannattavuus
lasku
yli
53
prosenttia
Portfolio
Businessin
RTY:
ille
määritettiin
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä,
jotka
myöskin
ylittivät
niiden
kirjanpitoarvot
vuosittaisessa
liikearvon
arvonalentumistestauksessa.
Portfolio
Businessin
RTY:
itä
koskevat
keskeiset
oletukset
liittyvät
kunkin
yksikön
loppuarvon
kasvuvauhtiin
sekä
kunkin
yksikön
loppuarvon
kannattavuuteen.
Testauksessa
käytetyt
keskeiset
olettamat
koskien
loppuarvomenetelmää
ovat
käytetty
keskimääräinen
loppuarvon
kasvutekijä
1,3%
sekä
keskimääräinen
4,6%:n
kannattavuus
eli
vertailukelpoinen
liiketulos
prosentteina
liikevaihdosta.
Epäsuotuisat
muutokset
näihin
olettamiin
aiheuttaisivat
negatiivisen
vaikutuksen
liiketoiminnan
arvostamiseen.
Kun
tulevaisuudessa
Portfolio
Businessin
RTY:
itä
luokitellaan
myytävänä
oleviksi
omaisuuseriksi,
mahdollinen
arvonalentuminen
on
riippuvainen
kunkin
yksikön
käteisvapaasta
velattomasta
myyntihinnasta.
Johdon
näkemyksen
mukaan
perusoletusten
muutoksia
ei
tule
tulkita
osoituksena
niiden
toteutumisen
todennäköisyydestä.
Herkkyysanalyysit
ovat
hypoteettisia
ja
siksi
niihin
tulee
suhtautua
varauksella.
Liikearvo
2023
MEUR
2023
Wärtsilä-konserni
Wärtsilä
1.1.
1
288
Muutokset
valuuttakursseissa
-7
Wärtsilä
31.3.
1
281
Muutokset
valuuttakursseissa
8
Arvonalentumiset
-15
Wärtsilä
30.6.
1
273
Muutokset
valuuttakursseissa
-1
Wärtsilä
31.12.
1
273
Liikearvon
arvonalentuminen
liittyy
liikearvon
ylimääräiseen
arvonalentumistestaukseen
vuoden
2023
toisella
neljänneksellä
RTY:lle
Portfolio
Business.
Ylimääräinen
arvonalentumistestaus
tehtiin
uuden
organisaatiorakenteen
johdosta.
Liikearvon
arvonalentumistestauksen
tuloksena
kirjattiin
45
miljoonaa
euroa
arvonalentumisia,
josta
15
miljoonaa
euroa
liittyi
liikearvoon
ja
loput
muihin
pitkäaikaisiin
varoihin.
Liikearvon
kohdistaminen
Vuoden
2023
ensimmäisen
neljänneksen
aikana
RTY:n
Voyage
liikearvo
on
kohdistettu
RTY:lle
Marine
Power,
koska
Voyage
-liiketoiminta
integroitiin
osaksi
Marine
Power
-liiketoimintaa
1.1.2023
alkaen.
Vuoden
2023
toisen
neljänneksen
aikana
osa
Marine
Powerista
ja
osa
Marine
Systemsistä
on
siirretty
Portfolio
Businessiin.
Liikearvon
uudelleenkohdistaminen
on
tehty
käyttämällä
arvojen
suhteeseen
perustuvaa
lähestymistapaa,
jossa
liikearvo
kohdistetaan
liiketoiminnoille
uudelleenallokointihetken
käypien
arvojen
perusteella.
MEUR
Marine
Power
Marine
Systems
Voyage
Energy
Portfolio
Business
Yhteensä
Wärtsilä
31.12.2022
544
168
59
511
5
1
288
Wärtsilä
31.3.2023
600
168
509
5
1
281
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilä
30.6.2023
588
160
511
13
1
273
Wärtsilä
31.12.2023
588
160
511
13
1
273
Ylimääräiset
liikearvon
arvonalentumistestaukset
vuoden
ensimmäisen
puoliskon
aikana
1.1.2023
alkaen
Voyage
-liiketoiminta
on
integroitu
osaksi
Marine
Power
-liiketoimintaa.
Uuden
organisaatiorakenteen
vuoksi
Wärtsilä
suoritti
liikearvon
arvonalentumistestauksen
vuoden
2023
ensimmäisellä
neljänneksellä
RTY
:lle
Voyage.
Liikearvon
testauksen
tuloksena
arvonalentumistappiota
ei
tunnistettu
RTY:lle
raportointikaudella,
joka
päättyi
31.3.2023.
Vuoden
2023
toisen
neljänneksen
aikana
osa
Marine
Power
-liiketoiminnasta
(NACOS
Navigation,
NACOS
Automation,
Dynamic
Positioning
and
sensors)
sulautettiin
uudeksi,
erilliseksi
liiketoimintayksiköksi,
joka
siirrettiin
Portfolio
Business
-liiketoimintaan.
Lisäksi
Marine
Electrical
Systems
-liiketoimintayksikkö
siirrettiin
Marine
Systems
-liiketoiminnasta
Portfolio
Business
-liiketoimintaan,
koska
sillä
on
vähäinen
strateginen
yhteys
muun
organisaation
kanssa.
Uuden
organisaatiorakenteen
vuoksi
Wärtsilä
suoritti
liikearvon
arvonalentumistestauksen
myös
vuoden
2023
toisella
neljänneksellä
RTY:lle
Portfolio
Business.
Liikearvon
arvonalentumistestauksen
tuloksena
kirjattiin
45
miljoonaa
euroa
arvonalentumisia,
joista
15
miljoonaa
euroa
liittyi
liikearvoon
ja
loput
muihin
pitkäaikaisiin
varoihin.
Vuosittainen
liikearvon
arvonalentumistestaus
Konserni
teki
vuosittaisen
liikearvon
arvonalentumistestauksen
kolmannen
neljänneksen
aikana.
Määrittääkseen
sen,
onko
mitään
viitteitä
liikearvon
arvonalentumisesta,
Wärtsilä
vertasi
kunkin
liiketoiminnan
kerrytettävissä
olevaa
rahamäärää
sen
kirjanpitoarvoon.
Marine
Powerille,
Marine
Systemsille
ja
Energylle
kerrytettävissä
olevat
rahamäärät
määritettiin
diskontattujen
rahavirtojen
menetelmällä,
joka
perustuu
tilauskantaan
ja
strategisten
suunnitelmien
mukaisiin
viiden
vuoden
ennakoituihin
rahavirtoihin.
Rahavirtaa
tuottavien
yksiköiden
ennakoidut
rahavirrat
perustuivat
olemassa
olevien
aineellisten
hyödykkeiden
käyttämiseen
niiden
nykyisessä
kunnossaan
tavanomaisilla
ylläpitokustannuksilla,
pois
lukien
mahdolliset
tulevat
yrityshankinnat.
Viiden
vuoden
ennustejakson
jälkeen
saatavat
rahavirrat
on
laskettu
käyttäen
loppuarvomenetelmää.
Myöskin
Portfolio
Businessin
RTY:
iden
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
määritettiin
perustuen
diskontattujen
rahavirtojen
menetelmään.
Viiden
vuoden
ennustejakson
jälkeen
saatavat
rahavirrat
on
laskettu
käyttäen
loppuarvomenetelmää.
Loppuarvon
kasvun
määrittelemisessä
on
käytetty
johdon
konservatiivista
arviota
kassavirran
pitkän
aikavälin
kasvusta.
Loppuarvon
kasvutekijänä
laskelmassa
käytettiin
seuraavia
prosentteja:
Loppuarvon
kasvuvauhti,
%
2023
Marine
Power
1,5
Marine
Systems
1,5
Energy
2,0
Portfolio
Business
(RTY:iden
keskiarvo)
1,5
Arvonmäärityksessä
avaintekijöitä
ovat
maailman
talouden
kasvu
ja
erityisesti
globaalien
energiamarkkinoiden
kehitys,
globaali
laivanrakennusteollisuus
sekä
niihin
liittyvien
palveluiden
kysyntä.
Markkinoiden
kokonaiskustannusten
arvioidun
kehityksen
nähdään
vaikuttavan
kannattavuustasoon,
kun
taas
yksittäisten
kuluerien
hintakehityksellä
ei
ole
olennaista
merkitystä
laskelmiin.
Avaintekijä
tuotteiden
ja
laitteiden
uusmyynnin
arvonmäärityksessä
on
maailman
talouden
kasvu,
kun
taas
avaintekijät
palveluiden
osalta
liittyvät
myös
vastaavien
palveluiden
kysyntään
ja
arvioihin
työkustannusten
kehityksestä
markkinoilla.
Diskonttauskorkona
käytetään
Wärtsilän
määrittelemää
painotettua
pääomakustannusta
ennen
veroja
(WACC).
WACC:n
osatekijät
ovat
riskitön
korko,
markkinariskipreemio,
teollisuuskohtainen
beta,
lainakustannus
sekä
oman
ja
vieraan
pääoman
suhde.
Wärtsilä
on
käyttänyt
seuraavia
WACC
-prosentteja
laskelmissaan:
Painotettu
pääomakustannus
(WACC),
%
2023
Marine
Power
12,1
Marine
Systems
12,6
Energy
12,5
Portfolio
Business
(RTY:iden
keskiarvo)
12,2
Arvonalentumistestauksen
tuloksena
arvonalentumistappiota
ei
tunnistettu
rahavirtaa
tuottaville
yksiköille
raportointikaudella.
Kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
RTY:ille
Marine
Power,
Marine
Systems
ja
Energy
ylitti
huomattavasti
kunkin
kirjanpitoarvon.
Myös
Portfolio
Businessin
RTY:iden
kerryttämät
rahamäärät
ylittivät
niiden
kirjanpitoarvot.
Herkkyysanalyysi
Johto
on
arvioinut,
ettei
mikään
kohtuullinen
muutos
keskeisissä
oletuksissa
saisi
aikaan
tilannetta,
jossa
RTY:
iden
Marine
Power,
Marine
Systems
tai
Energy
kirjanpitoarvo
ylittäisi
RTY:
istä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän.
Porfolio
Businessin
kullekin
RTY:lle
on
tehty
herkkyysanalyysit
muuttamalla
laskentaoletuksia.
Seuraavassa
taulukossa
on
esitetty
vaadittava
muutos
oletuksessa,
jolla
lähimpänä
kriittistä
pistettä
olevalla
RTY:llä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän
arvo
vastaisi
kirjanpitoarvoa.
-
Muutos
Portfolio
Business
Diskonttauskorko,
ennen
veroja
kasvu
yli
2
prosenttiyksikköä
Loppuarvon
kasvuvauhti
lasku
yli
3
prosenttiyksikköä
Taloudellinen
katsaus
Kannattavuus
lasku
yli
20
prosenttia
Portfolio
Businessin
RTY:ille
määritettiin
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä,
jotka
myöskin
ylittivät
niiden
kirjanpitoarvon
vuosittaisessa
liikearvon
arvonalentumistestauksessa.
Arvonalentumista
ei
ole
kirjattu
vuoden
2023
toisen
neljänneksen
aikana
tehdyn
arvonalentumistestauksen
jälkeen.
Portfolio
Businessin
RTY:
itä
koskevat
keskeiset
oletukset
liittyvät
kunkin
yksikön
loppuarvon
kasvuvauhtiin
sekä
kunkin
yksikön
loppuarvon
kannattavuuteen.
Testauksessa
käytetyt
keskeiset
olettamat
koskien
loppuarvomenetelmää
ovat
käytetty
keskimääräinen
loppuarvon
kasvutekijä
1,5%
sekä
keskimääräinen
4,5%:n
kannattavuus
eli
vertailukelpoinen
liiketulos
prosentteina
liikevaihdosta.
Epäsuotuisat
muutokset
näihin
olettamiin
aiheuttaisivat
negatiivisen
vaikutuksen
liiketoiminnan
arvostamiseen.
Kun
tulevaisuudessa
Portfolio
Businessin
RTY:
itä
luokitellaan
myytävänä
oleviksi
omaisuuseriksi,
mahdollinen
arvonalentuminen
on
riippuvainen
kunkin
yksikön
käteisvapaasta
velattomasta
myyntihinnasta.
Johdon
näkemyksen
mukaan
perusoletusten
muutoksia
ei
tule
tulkita
osoituksena
niiden
toteutumisen
todennäköisyydestä.
Herkkyysanalyysit
ovat
hypoteettisia
ja
siksi
niihin
tulee
suhtautua
varauksella.
Ylimääräinen
liikearvon
arvonalentumistestaus
vuosittaisen
liikearvon
arvonalentumistestauksen
jälkeen
Marraskuussa
2023
Wärtsilä
ilmoitti
suunnitelmastaan
yksinkertaistaa
organisaatio-
ja
raportointirakennettaan.
Marine
Systems
lakkaa
olemasta
raportoitava
segmentti.
1.1.2024
voimaan
tulevan
uuden
organisaatiorakenteen
vuoksi
Wärtsilä
suoritti
liikearvon
arvonalentumistestauksen
myös
vuoden
2023
viimeisellä
neljänneksellä
RTY:lle
Marine
Systems.
Liikearvon
testauksen
tuloksena
arvonalentumistappiota
ei
tunnistettu
RTY:lle
raportointikaudella,
joka
päättyi
31.12.2023.
Tämän
lisäksi
vuosittaisen
liikearvon
arvonalentumistestauksen
jälkeen
ei
ole
ilmennyt
muita
viitteitä
liikearvon
arvonalentumisesta.
3.2.
MUUT
AINEETTOMAT
HYÖDYKKEET
Laadintaperiaatteet
Tutkimus
-
ja
kehittämismenot
Tutkimusmenot
kirjataan
sen
raportointikauden
kuluksi,
jonka
aikana
ne
syntyvät.
Kehittämismenot
aktivoidaan
silloin,
kun
on
todennäköistä,
että
kehitysprojekti
tuottaa
konsernille
taloudellista
hyötyä
tulevaisuudessa
ja
täyttää
kirjaamiskriteerit,
mukaan
lukien
tekninen
ja
taloudellinen
käyttökelpoisuus.
Tällaiset
projektit
liittyvät
uusien
tai
olennaisesti
parannettujen
tuotteiden
tai
tuotantoprosessien
kehittämiseen.
Aiemmin
kuluiksi
kirjattuja
kehittämismenoja
ei
aktivoida
enää
myöhemmin.
Aktivoidut
kehittämismenot
arvostetaan
alkuperäisen
kirjaamisen
jälkeen
hankintamenoon
kertyneillä
poistoilla
ja
arvonalentumistappioilla
vähennettyinä.
Aktivoidut
kehittämismenot
sekä
kehitystoiminnan
koneet
ja
laitteet
kirjataan
tasapoistoina
kuluiksi
vaikutusaikanaan,
joka
on
5–10
vuotta.
Poistojen
kirjaaminen
aloitetaan,
kun
omaisuuserä
on
valmis
käytettäväksi.
Aineeton
hyödyke,
joka
ei
ole
vielä
valmis
käytettäväksi,
testataan
vuosittain
arvonalentumisen
varalta.
Tutkimus-
ja
kehitystoimintaan
saadut
julkiset
avustukset
kirjataan
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin.
Aktivoituihin
tuotekehitysmenoihin
liittyvät
tuet
netotetaan
hankintamenoon.
Muut
aineettomat
hyödykkeet
Aineeton
hyödyke
merkitään
taseeseen
alun
perin
hankintamenoon
siinä
tapauksessa,
että
hankintameno
on
määritettävissä
luotettavasti,
ja
on
todennäköistä,
että
omaisuuserästä
johtuva
odotettavissa
oleva
taloudellinen
hyöty
koituu
konsernin
hyväksi.
Wärtsilän
muita
aineettomia
hyödykkeitä
ovat
patentit,
lisenssit,
ohjelmistot,
asiakassuhteet
ja
muut
siirrettävissä
olevat
teollisoikeudet.
Nämä
arvostetaan
hankintamenoon,
poikkeuksena
liiketoimintojen
yhdistämisissä
hankitut
yksilöidyt
aineettomat
hyödykkeet,
jotka
arvostetaan
käypään
arvoon
hankintahetkellä.
Hankintameno
muodostuu
ostohinnasta
ja
kaikista
niistä
menoista,
jotka
välittömästi
johtuvat
hyödykkeen
saattamisesta
valmiiksi
käyttötarkoitustaan
varten.
Muut
aineettomat
hyödykkeet
kirjataan
tasapoistoina
kuluiksi
niiden
tunnetun
tai
arvioidun
taloudellisen
vaikutusajan
kuluessa.
Määräaikaan
sidotuista
aineettomista
hyödykkeistä
kirjataan
poistot
sopimuskauden
kuluessa.
Liiketoimintojen
yhdistämisissä
hankitut
yksilöidyt
aineettomat
hyödykkeet
poistetaan
niiden
oletetun
toimitusajan
tai
taloudellisen
vaikutusajan
kuluessa.
Muiden
aineettomien
hyödykkeiden
ohjeelliset
poistoajat
ovat:
•
ohjelmistot
3–7
vuotta
•
tutkimus-
ja
kehittämismenot
5–10
vuotta
•
muut
aineettomat
hyödykkeet
5–20
vuotta.
Hankintamenon
jaksotukset
on
lopetettava,
kun
omaisuuserä
luokitellaan
myytävänä
olevaksi.
Aineettomien
hyödykkeiden
luovutuksista
syntyvät
voitot
tai
tappiot
sisältyvät
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
liiketoiminnan
muihin
kuluihin.
Omaisuuserien
arvonalentumiset
Omaisuuserien
tasearvoa
tarkastellaan
vähintään
vuosittain
tai
useammin,
jos
arvonalentumisesta
on
viitteitä.
Jos
viitteitä
ilmenee,
arvioidaan
kyseisestä
omaisuuserästä
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä,
jota
verrataan
omaisuuserän
kirjanpitoarvoon.
Arvonalentumistappio
kirjataan,
kun
omaisuuserän
kirjanpitoarvo
ylittää
siitä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän.
Kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
on
omaisuuserän
käypä
arvo
vähennettynä
myynnistä
aiheutuvilla
menoilla
tai
käyttöarvo
sen
mukaan,
kumpi
niistä
on
suurempi.
Taloudellinen
katsaus
Arvonalentumistappio
kirjataan
välittömästi
tuloslaskelmalla
poistoihin
ja
arvonalentumisiin.
Arvonalentumistappion
kirjaamisen
yhteydessä
poistojen
kohteena
olevan
omaisuuserän
taloudellinen
vaikutusaika
arvioidaan
uudelleen.
Omaisuuserästä
kirjattu
aiempi
arvonalentumistappio
peruutetaan,
mikäli
kerrytettävissä
olevan
tulon
määrittämisessä
käytetyt
arviot
muuttuvat.
Arvonalentumistappiota
ei
kuitenkaan
peruta
enempää
kuin
mikä
omaisuuserän
kirjanpitoarvo
olisi
ilman
arvonalentumistappion
kirjaamista.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Sen
arviointi,
onko
odotettavissa
oleva
vastainen
taloudellinen
hyöty
todennäköistä
tai
sen,
mikä
on
aineettoman
hyödykkeen
taloudellinen
vaikutusaika,
edellyttää
johdon
harkintaa.
Arvioidut
taloudelliset
vaikutusajat
ja
jäännösarvot
tarkistetaan
vähintään
kunkin
raportointikauden
päättyessä,
ja
jos
ne
eroavat
merkittävästi
aikaisemmista
arvioista,
poistoaikaa
muutetaan
vastaavasti.
Myös
sen
arviointi,
onko
arvonalentumisesta
viitteitä,
edellyttää
johdon
harkintaa.
2024
MEUR
Tuote
-
kehitys-
kulut
Kesken
-
eräiset
hankinnat
ja
ennakot
Muut
aineettomat
hyödykkeet
Yhteensä
Hankintameno
1.1.2024
282
209
796
1
287
Valuuttakurssimuutokset
0
1
7
8
Lisäykset
9
92
6
106
Vähennykset
ja
muut
muutokset
-4
0
-8
-12
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
-17
-11
-3
-30
Muut
uudelleenryhmittelyt
78
-90
11
0
Hankintameno
31.12.2024
349
201
808
1
359
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
1.1.2024
-175
-15
-695
-885
Valuuttakurssimuutokset
0
0
-6
-6
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
3
1
1
5
Vähennysten
kertyneet
poistot
ja
muut
muutokset
4
0
7
11
Tilikauden
poisto
-26
0
-27
-54
Arvonalentumiset
10
3
1
14
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
31.12.2024
-185
-10
-718
-913
Kirjanpitoarvo
31.12.2024
165
191
91
446
Tilikaudella
aktivoitiin
tuotekehitysmenoja
sisäisesti
tuotetuille
omaisuuserille
79
miljoonaa
euroa
(70).
Niihin
liittyvät
poistot
oli
26
miljoonaa
euroa
(18)
ja
kirjanpitoarvo
oli
318
miljoonaa
euroa
(272).
Sisäisesti
tuotetut
omaisuuserät
sisältyvät
tuotekehityskuluihin
sekä
keskeneräisiin
hankintoihin
osana
niitä.
Hankintamenojen
allokointeihin
liittyvät
aineettomien
hyödykkeiden
poistot
olivat
19
miljoonaa
euroa
(20)
ja
niiden
kirjanpitoarvo
oli
49
miljoonaa
euroa
(67).
Vuonna
2024
peruttiin
17
miljoonaa
euroa
arvon
alentumisia
Portfolio
Businessin
muihin
aineellisiin
hyödykkeisiin
liittyen.
2023
MEUR
Tuote
-
kehitys-
kulut
Kesken
-
eräiset
hankinnat
ja
ennakot
Muut
aineettomat
hyödykkeet
Yhteensä
Hankintameno
1.1.2023
245
176
829
1
249
Valuuttakurssimuutokset
-1
-4
-6
Lisäykset
17
74
4
95
Vähennykset
ja
muut
muutokset
-15
1
-39
-54
Uudelleenryhmittelyt
36
-41
7
2
Hankintameno
31.12.2023
282
209
796
1
287
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
1.1.2023
-153
-1
-704
-857
Valuuttakurssimuutokset
3
3
Vähennysten
kertyneet
poistot
ja
muut
muutokset
14
38
51
Tilikauden
poisto
-18
-28
-46
Arvonalentumiset
-18
-14
-4
-36
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
31.12.2023
-175
-15
-695
-885
Kirjanpitoarvo
31.12.2023
107
194
101
402
Taloudellinen
katsaus
3.3.
AINEELLISET
HYÖDYKKEET
Laadintaperiaatteet
Konserniyhtiöiden
aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet
arvostetaan
hankintamenoon
vähennettynä
kertyneillä
poistoilla
ja
arvonalentumistappioilla.
Hankintameno
sisältää
ne
menot,
jotka
johtuvat
välittömästi
kyseisen
hyödykkeen
hankinnasta.
Saadut
avustukset
kirjataan
hankintamenon
vähennyksinä.
Liiketoimintojen
yhdistämisissä
hankitut
aineelliset
käyttöomaisuushyödykkeet
arvostetaan
hankintahetken
käypään
arvoon.
Ne
vieraan
pääoman
menot,
jotka
johtuvat
välittömästi
ehdot
täyttävän
omaisuuserän
hankkimisesta,
rakentamisesta
tai
valmistamisesta,
aktivoidaan
taseeseen
osana
kyseisen
hyödykkeen
hankintamenoa.
Ehdot
täyttävä
hyödyke
on
omaisuuserä,
jonka
valmiiksi
saattaminen
sen
aiottua
käyttötarkoitusta
tai
myyntiä
varten
vaatii
välttämättä
huomattavan
pitkän
ajan.
Muut
vieraan
pääoman
menot
kirjataan
kuluksi
sillä
kaudella,
jonka
aikana
ne
ovat
syntyneet.
Myöhemmin
syntyvät
menot
sisällytetään
aineellisen
käyttöomaisuushyödykkeen
kirjanpitoarvoon
vain,
mikäli
on
todennäköistä,
että
hyödykkeeseen
liittyvä
taloudellinen
hyöty
koituu
konsernin
hyväksi,
ja
hyödykkeen
hankintameno
on
luotettavasti
määritettävissä.
Säännöllisin
määräajoin
suoritettavista
suurista
ja
perinpohjaisista
tarkastuksista
tai
kunnossapidosta
johtuvat
menot
käsitellään
investointeina,
ja
ne
kirjataan
poistoina
kuluiksi
erikseen
arvioituna
vaikutusaikanaan.
Tavanomaiset
kunnossapito-
ja
korjauskustannukset
kirjataan
kuluiksi,
kun
ne
toteutuvat.
Konsernin
soveltamat
poistoajat
perustuvat
seuraaviin
arvioituihin
taloudellisiin
vaikutusaikoihin:
•
rakennukset
10–40
vuotta
•
koneet
ja
laitteet
5–20
vuotta
•
muut
aineelliset
hyödykkeet
3–10
vuotta.
Varallisuuserät
poistetaan
tasapoistoina
niiden
arvioidun
taloudellisen
vaikutusajan
kuluessa.
Maa-alueista
ei
tehdä
poistoja,
koska
niillä
katsotaan
olevan
rajoittamaton
taloudellinen
vaikutusaika.
Arvioidut
taloudelliset
vaikutusajat
ja
jäännösarvot
tarkistetaan
vähintään
jokaisen
raportointikauden
päättymispäivänä,
ja
jos
ne
eroavat
merkittävästi
aikaisemmista
arvioista,
poistoaikoja
muutetaan
vastaavasti.
Poistot
on
lopetettava,
kun
omaisuuserä
luokitellaan
myytävänä
olevaksi.
Aineellisten
hyödykkeiden
luovutuksista
syntyvät
myyntivoitot
sisältyvät
tuloslaskelmalla
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
ja
myyntitappiot
liiketoiminnan
muihin
kuluihin.
Omaisuuserien
arvonalentumiset
Omaisuuserien
tasearvoa
tarkastellaan
vähintään
vuosittain
tai
useammin,
jos
arvonalentumisesta
on
viitteitä.
Jos
viitteitä
ilmenee,
arvioidaan
kyseisestä
omaisuuserästä
kerrytettävissä
oleva
rahamäärä,
jota
verrataan
omaisuuserän
kirjanpitoarvoon.
Arvonalentumistappio
kirjataan,
kun
omaisuuserän
kirjanpitoarvo
ylittää
siitä
kerrytettävissä
olevan
rahamäärän.
Kerrytettävissä
oleva
rahamäärä
on
omaisuuserän
käypä
arvo
vähennettynä
myynnistä
aiheutuvilla
menoilla
tai
käyttöarvo
sen
mukaan,
kumpi
niistä
on
suurempi.
Arvonalentumistappio
kirjataan
välittömästi
tuloslaskelmalla
poistoihin
ja
arvonalentumisiin.
Arvonalentumistappion
kirjaamisen
yhteydessä
poistojen
kohteena
olevan
omaisuuserän
taloudellinen
vaikutusaika
arvioidaan
uudelleen.
Omaisuuserästä
kirjattu
aiempi
arvonalentumistappio
peruutetaan,
mikäli
kerrytettävissä
olevan
tulon
määrittämisessä
käytetyt
arviot
muuttuvat.
Arvonalentumistappiota
ei
kuitenkaan
peruta
enempää
kuin
mikä
omaisuuserän
kirjanpitoarvo
olisi
ilman
arvonalentumistappion
kirjaamista.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Sen
arviointi,
onko
odotettavissa
oleva
vastainen
taloudellinen
hyöty
todennäköistä
tai
sen,
mikä
on
aineellisen
hyödykkeen
taloudellinen
vaikutusaika,
edellyttää
johdon
harkintaa.
Arvioidut
taloudelliset
vaikutusajat
ja
jäännösarvot
tarkistetaan
vähintään
kunkin
raportointikauden
päättyessä,
ja
jos
ne
eroavat
merkittävästi
aikaisemmista
arvioista,
poistoaikaa
muutetaan
vastaavasti.
Myös
sen
arviointi,
onko
arvonalentumisesta
viitteitä,
edellyttää
johdon
harkintaa.
2024
MEUR
Maa-
ja
vesi-
alueet
Raken-
nukset
ja
raken
-
nelmat
Koneet
ja
ka-
lusto
Kesken
-
eräiset
hankin-
nat
ja
ennakot
Muut
aineelli-
set
hyö-
dykkeet
Yh-
teensä
Hankintameno
1.1.2024
22
256
810
57
33
1
177
Valuuttakurssimuutokset
0
1
-1
0
0
0
Lisäykset
0
2
30
30
2
64
Vähennykset
-2
-66
-178
0
-2
-247
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
0
-1
-5
0
0
-6
Muut
uudelleenryhmittelyt
0
2
35
-32
0
5
Hankintameno
31.12.2024
20
193
691
54
32
991
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
1.1.2024
-1
-198
-644
-27
-870
Valuuttakurssimuutokset
0
0
1
0
0
1
Vähennysten
ja
yritysmyyntien
kertyneet
poistot
0
56
164
0
1
221
Tilikauden
poisto
0
-7
-37
0
-2
-47
Arvonalentumiset
0
3
2
0
0
5
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
0
0
3
0
0
4
Muut
uudelleenryhmittelyt
0
0
0
0
1
0
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
31.12.2024
-1
-146
-511
0
-27
-685
Taloudellinen
katsaus
Kirjanpitoarvo
31.12.2024
20
47
180
54
5
306
Vuonna
2024
peruttiin
arvon
alentumisia
3
miljoonaa
euroa
liittyen
Portfolio
Businessin
aineellisiin
hyödykkeisiin
sekä
3
miljoonaa
euroa
liittyen
moottorituotannon
uudelleenjärjestelyyn
Euroopassa.
2023
MEUR
Maa-
ja
vesi-
alueet
Raken-
nukset
ja
raken
-
nelmat
Koneet
ja
ka-
lusto
Kesken
-
eräiset
hankin-
nat
ja
ennakot
Muut
aineelli-
set
hyö-
dykkeet
Yh-
teensä
Hankintameno
1.1.2023
22
235
758
90
31
1
136
Valuuttakurssimuutokset
-3
-8
-11
Lisäykset
1
20
31
2
54
Vähennykset
-1
-1
-41
-43
Uudelleenryhmittelyt
24
80
-64
41
Hankintameno
31.12.2023
22
256
810
57
33
1
177
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
1.1.2023
-1
-170
-636
-25
-832
Valuuttakurssimuutokset
2
7
9
Vähennysten
ja
yritysmyyntien
kertyneet
poistot
1
41
43
Tilikauden
poisto
-8
-32
-2
-42
Arvonalentumiset
-1
-3
-4
Muut
uudelleenryhmittelyt
-23
-21
-44
Kertyneet
poistot
ja
arvonalentumiset
31.12.2023
-1
-198
-644
-27
-870
Kirjanpitoarvo
31.12.2023
21
58
166
57
5
307
3.4.
VUOKRASOPIMUKSET
Laadintaperiaatteet
Konsernin
aktivoidut
vuokrasopimukset
koskevat
lähinnä
maa-alueita,
toimistokäytössä
olevia
rakennuksia,
tehtaita,
työpajoja,
ajoneuvoja
sekä
tuotannon
koneita
ja
laitteita.
Rakennuksia
koskevien
vuokrasopimusten
kesto
on
keskimäärin
noin
8
vuotta
ja
koneita
ja
laitteita
koskevien
vuokrasopimusten
keskimäärin
noin
4
vuotta.
Konserni
kirjaa
käyttöoikeusomaisuuserän
ja
vuokrasopimusvelan
vuokrasopimuksen
alkaessa.
Sopimuksen
määrittely
vuokrasopimukseksi
riippuu
siitä,
onko
Wärtsilällä
oikeus
kontrolloida
vuokraamansa
hyödykkeen
käyttöä
sopimuksen
voimassaoloaikana.
Standardin
IFRS
16
mukaisesti
määritelty
käyttöoikeusomaisuuserä
arvostetaan
hankintamenoon
sen
alkamisajankohtana.
Käyttöoikeusomaisuuserän
hankintamenoon
sisällytetään
vuokrasopimusvelan
alkuperäisen
arvostuksen
mukainen
määrä,
sopimuksen
alkamisajankohtaan
mennessä
suoritetut
vuokranmaksut
(vähennettyinä
mahdollisilla
saaduilla
vuokrasopimukseen
liittyvillä
kannustimilla),
mahdolliset
vuokralle
ottajalle
syntyneet
alkuvaiheen
välittömät
menot
sekä
arvio
menoista,
jotka
aiheutuvat
kohdeomaisuuserän
purkamisesta
ja
poistamisesta,
sen
sijaintipaikan
ennallistamisesta
tai
kohdeomaisuuserän
ennallistamisesta
vuokrasopimuksen
ehtojen
mukaiseen
kuntoon,
elleivät
kyseiset
kustannukset
aiheudu
vaihto-omaisuuden
valmistamisesta.
Vuokrasopimusvelan
alkuperäinen
nimellisarvo
on
vuokrakautena
suoritettavien
maksujen
nykyarvo.
Vuokranmaksuihin
sisältyvät
kiinteät
vuokrat,
jäännösarvotakuiden
perusteella
todennäköisesti
maksettavat
määrät,
kohtuullisen
varmasti
käytettävien
jatkamisoptioiden
hinta
sekä
vuokrasopimuksen
irtisanomisesta
johtuvat
sanktiot,
jos
vuokrakaudessa
on
otettu
huomioon,
että
vuokralle
ottaja
käyttää
vuokrasopimuksen
päättämisoption.
Vuokranmaksut
diskontataan
vuokrasopimuksen
sisäisellä
korolla,
jos
kyseinen
korko
on
määriteltävissä.
Muussa
tapauksessa
käytetään
vuokralle
ottajan
lisäluoton
korkoa.
Lisäluoton
korkoina
käytetään
asiaankuuluvien
pankkienvälisten
korkojen
ja
konsernin
lainasalkun
keskimarginaalin
summaa,
ja
ne
ovat
valuuttakohtaisia.
Vuokranmaksut
eivät
sisällä
mahdollisia
muuttuvia
vuokria.
Muuttuvat
vuokrat,
joita
ei
sisällytetä
vuokrasopimusvelan
alkuperäiseen
arvoon,
kirjataan
suoraan
tuloslaskelmalla
liiketoiminnan
muihin
kuluihin.
Vuokrakausi
on
vuokrasopimuksen
ei-peruutettavissa
oleva
kausi
sekä
lisäksi
jatkamis-
tai
irtisanomisoption
kattama
kausi,
jos
vuokralle
ottaja
tulee
kohtuullisen
todennäköisesti
käyttämään
kyse
istä
optiota.
Alkuperäisen
arvostuksen
jälkeen
käyttöoikeusomaisuuserät
arvostetaan
alkuperäiseen
arvoon
vähennettynä
kertyneillä
poistoilla
ja
arvonalentumistappioilla.
Käyttöoikeusomaisuuseristä
tehdyt
poistot
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Tuloslaskelman
rahoituskuluihin
kirjataan
myös
vuokrasopimusvelasta
aiheutuvat
korkokulut.
Vuokrasopimusvelat
arvostetaan
alkuperäisiin
arvoihin
vähennettynä
vuokranmaksujen
pääoman
osuudella.
Vuokranmaksut
esitetään
velkojen
takaisinmaksuina
ja
niihin
liittyvinä
korkokuluina.
Vuokranmaksut
esitetään
rahoituksen
rahavirrassa
ja
vuokriin
liittyvät
korot
liiketoiminnan
rahavirrassa.
Lyhytaikaisiin
ja
arvoltaan
vähäisiä
omaisuuseriä
koskeviin
vuokrasopimuksiin
liittyvät
vuokranmaksut
sekä
muuttuvat
vuokrat
esitetään
liiketoiminnan
rahavirrassa.
Taloudellinen
katsaus
Sopimuksissa
voi
yhdistyä
toimittajaosapuolen
erilaisia
velvoitteita,
jotka
saattavat
olla
vuokrasopimuskomponenteista
koostuva
yhdistelmä
tai
vuokrasopimuskomponenteista
ja
muista
kuin
vuokrasopimuskomponenteista
koostuva
yhdistelmä.
Vuokrasopimuskomponentit
ja
muut
komponentit
kirjataan
erikseen,
ja
vastike
kohdistetaan
eri
komponenteille
suhteellisten
erillishintojen
perusteella.
Valintaa
siitä,
erotetaanko
vuokrasopimukseen
kuulumaton
komponentti
vai
ei,
sovelletaan
koko
omaisuuserään,
eli
rakennuksiin
ja
koneisiin
ja
kalustoihin.
Vuokrasopimusten
muutokset
voivat
johtaa
olemassa
olevien
käyttöoikeusomaisuuserien
ja
vuokrasopimusvelkojen
oikaisuun.
Vuokrasopimuksen
muutoksesta
tai
irtisanomisesta
syntyvät
voitot
tai
tappiot
sisältyvät
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
liiketoiminnan
muihin
kuluihin.
Myynti
ja
takaisinvuokraus
-tilanteessa
myyjä-vuokralle
antaja
myy
omaisuuserän
ostaja-vuokralle
ottajalle
ja
vuokraa
kyseisen
omaisuuserän
takaisin.
Omaisuuserä
kirjataan
pois
taseesta
ja
vuokralle
ottajalle
syntyvä
käyttöomaisuuserä
arvostetaan
siten,
että
se
on
myyjä-vuokralle
ottajan
pitämään
käyttöoikeuteen
liittyvä
suhteellinen
osuus
omaisuuserän
kirjanpitoarvosta.
Tuloslaskelmaan
kirjataan
ainoastaan
transaktiossa
syntynyt
oikeuksien
siirtoon
liittyvä
voitto
tai
tappio.
Myynti
ja
takaisinvuokraus
-tilanteessa
kirjattaviin
vuokrasopimusvelkoihin
sekä
näihin
myöhemmin
kohdistuviin
muutoksiin
soveltuvat
yllä
mainitut
laadintaperiaatteet.
Konserni
soveltaa
kahta
käytettävissä
olevaa
helpotusta.
Nämä
liittyvät
joko
lyhytaikaisiin
vuokrasopimuksiin,
joiden
vuokrakausi
on
korkeintaan
12
kuukautta,
tai
vähäarvoisiin
omaisuuseriin,
jotka
kirjataan
kuluiksi
muihin
liiketoiminnan
kuluihin.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Johdon
pitää
arvioida
vuokra-aika,
jos
siihen
liittyy
jatkamis-,
päättämis-
tai
osto-optio
sekä
määrittää
vuokra-aika
sopimuksille,
joissa
vuokra-aika
on
rajoittamaton.
Option
käyttämisen
todennäköisyyttä
sekä
näin
ollen
myös
vuokra-aikaa
arvioitaessa
johto
ottaa
huomioon
kaikki
tiedossa
olevat
seikat
ja
olosuhteet,
esimerkiksi
liiketoimintojen
lyhyt-
ja
pitkäaikaiset
strategiat,
jotka
luovat
taloudellisia
kannustimia
optioiden
käyttämiseen
tai
käyttämättä
jättämiseen.
MEUR
2024
2023
Maa-alueet
ja
rakennukset,
käyttöoikeusomaisuuserät
Kirjanpitoarvo
1.1.
246
248
Valuuttakurssimuutokset
0
-3
Lisäykset
58
50
Poistot
ja
arvonalentumiset
-44
-45
Vähennykset
ja
uudelleenryhmittelyt
-21
-5
Kirjanpitoarvo
31.12.
240
246
Koneet
ja
kalusto,
käyttöoikeusomaisuuserät
Kirjanpitoarvo
1.1.
9
10
Lisäykset
9
6
Poistot
ja
arvonalentumiset
-6
-6
Vähennykset
ja
uudelleenryhmittelyt
-1
-1
Kirjanpitoarvo
31.12.
11
9
Vuokrasopimusvelat
Kirjanpitoarvo
1.1.
268
266
Valuuttakurssimuutokset
0
-2
Lisäykset
62
56
Korkokulut
0
2
Maksut
-49
-48
Muut
oikaisut
-8
-6
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
-15
Kirjanpitoarvo
31.12.
258
268
Vuokrasopimusvelat
yhteensä
Pitkäaikaiset
215
224
Lyhytaikaiset
43
44
MEUR
2024
2023
Tuloslaskelmaan
kirjatut
määrät
Poistot
ja
arvonalentumiset,
käyttöoikeusomaisuuserät
-50
-51
Korkokulut
-10
-8
Kulut
-
lyhytaikaiset
vuokrasopimukset
-28
-31
Kulut
-
arvoltaan
vähäisiä
omaisuuseriä
koskevat
vuokrasopimukset
-6
-6
Muuttuvat
vuokrakulut
-8
-9
Vaasan
Sustainable
Technology
Hubin
vaihtuvakorkoisiin
vuokrasopimuksiin
liittyvät
vuokrasopimusvelat
arvostetaan
uudelleen
jokaisena
koron
määräytymisajanjaksona.
Vaihtuva
korko
on
osittain
suojattu.
Vaasan
Sustainable
Technology
Hubiin
liittyvät
jäännösarvotakuut,
joita
ei
huomioida
aktivoiduissa
vuokrasopimusveloissa,
esitetään
liitetiedossa
7.1.
Annetut
vakuudet,
vastuusitoumukset
ja
muut
vastuut.
Taloudellinen
katsaus
3.5.
POISTOT
JA
ARVONALENTUMISET
MEUR
2024
2023
Tuotekehityskulut
26
18
Hankintamenojen
allokointeihin
liittyvät
poistot
19
20
Muut
aineettomat
hyödykkeet
9
7
Rakennukset
ja
rakennelmat
7
8
Maa-alueet
ja
rakennukset,
käyttöoikeusomaisuuserät
45
44
Koneet
ja
kalusto
37
32
Koneet
ja
kalusto,
käyttöoikeusomaisuuserät
6
6
Muut
aineelliset
hyödykkeet
2
2
Arvonalentumiset
-20
56
Yhteensä
131
193
Taloudellinen
katsaus
4.
Nettokäyttöpääoma
ja
muut
tase-erät
Osion
sisältö:
4.1.
VAIHTO
-OMAISUUS
4.2.
MYYNTISAAMISET
JA
SOPIMUKSEEN
PERUSTUVAT
VARAT
JA
VELAT
4.3.
MUUT
SAAMISET
4.4.
OSTOVELAT
JA
MUUT
VELAT
4.5.
VARAUKSET
4.6.
LASKENNALLISET
VEROT
4.7.
ELÄKEVELVOITTEET
4.1.
VAIHTO
-OMAISUUS
Laadintaperiaatteet
Vaihto
-omaisuus
arvostetaan
hankintamenoon
tai
nettorealisointiarvoon
sen
mukaan,
kumpi
näistä
on
alempi.
Nettorealisointiarvo
on
liiketoiminnan
tavanomainen
arvioitu
myyntihinta,
josta
vähennetään
myynnin
välttämättömät
kustannukset
sekä
myynnin
toteuttamiseen
liittyvät
kustannukset.
Aineet
ja
tarvikkeet
arvostetaan
painotettua
keskihintaa
tai
liukuvaa
keskihintaa
käyttäen.
Valmiiden
tuotteiden
hankintamenoon
sisältyy
välittömien
hankinta-
ja
valmistuskustannusten
lisäksi
osuus
hankinnan
ja
valmistuksen
yleiskustannuksista.
Keskeneräisten
tuotteiden
hankintamenoon
sisältyvät
välittömät
työvoima-
ja
materiaalikustannukset
sekä
osuus
valmistuksen
ja
hankinnan
yleiskustannuksista,
kun
tuotteiden
hallinta
ei
ole
vielä
siirtynyt
asiakkaalle.
Vaihto
-omaisuuden
arvosta
on
vähennetty
arvonalentumisvaraus.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Vaihto
-omaisuuden
arvostus
edellyttää
johdon
harkintaa,
erityisesti
vaihto-omaisuuden
epäkuranttiuden
sekä
tulevaisuuden
myyntihintojen
arvioimisen
osalta.
Epäkurantista
ja
liiallisesta
varastosta
johtuva
vaihto-
omaisuuden
arvonalentumisen
määrä
perustuu
johdon
parhaaseen
arvioon
raportointikauden
lopussa.
Arvioinnissa
huomioidaan
liiketoiminta-
ja
markkinakohtaisia
olosuhteita
sekä
tulevaisuuden
näkymiä.
Arvio
pohjautuu
järjestelmälliseen
ja
jatkuvaan
analyysiin
vaihto-omaisuuden
vanhentumisesta,
kiertonopeudesta
ja
rakenteesta
verrattuna
ennakoituun
tulevaan
käyttöön.
Taloudellinen
katsaus
MEUR
2024
2023
Aineet
ja
tarvikkeet
665
708
Keskeneräiset
tuotteet
673
656
Valmiit
tuotteet
ja
tavarat
42
40
Maksetut
ennakot
102
81
Yhteensä
1
483
1
485
Konsernin
tuloslaskelmaan
on
2024
kirjattu
4
miljoonan
euron
(6)
alaskirjaus
liittyen
vanhentuneeseen
vaihto-
omaisuuteen.
Vuonna
2024,
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvän
vaihto-omaisuuden
arvo
oli
77
miljoonaa
euroa.
4.2.
MYYNTISAAMISET
JA
SOPIMUKSEEN
PERUSTUVAT
VARAT
JA
VELAT
Laadintaperiaatteet
Myyntisaaminen
kirjataan,
kun
oikeus
vastikkeeseen
on
ehdoton.
Konsernin
myyntisaamiset
kirjataan
jaksotettuun
hankintamenoon,
joka
on
alkuperäinen
laskutusarvo
vähennettynä
arvon
alentumisesta
johtuvalla
vähennyserällä.
Luottoriskin
kohoamista
arvioidaan
jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattavien
sijoitusten
ja
muiden
saamisten
osalta
tilinpäätöspäivänä.
Sovellettava
menetelmä
määritetään
luottoriskin
mahdollisen
kohoamisen
perusteella.
Kun
merkittävää
luottoriskin
kohoamista
havaitaan,
arvioidaan
tappiota
koskeva
vähennyserä
raportointipäivänä
siihen
määrään,
joka
vastaa
koko
voimassaoloajalta
odotettavissa
olevia
luottotappioita.
Myyntisaamisten
ja
sopimukseen
perustuvien
varojen
osalta
käytetään
yksinkertaistettua
mallia,
jossa
luottotappioiden
arvioitu
määrä
perustuu
saamisista
niiden
voimassaoloaikana
odotettuihin
luottotappioihin.
Odotettujen
luottotappioiden
määrittelyyn
konserni
käyttää
varausmatriisia,
jossa
saatavat
on
eroteltu
ikäjakauman
ja
alkuperän
perusteella.
Konsernilla
on
tehokas
perintäprosessi,
mikä
alentaa
mahdollisten
luottotappioiden
riskiä.
Riskiä
pienentävät
myös
käytössä
olevat
ennakkomaksut
ja
maksusitoumukset.
Luottotappioasteen
määrää
arvioitaessa
konserni
huomioi
kunkin
kategorian
osalta
kokemuksensa
aikaisemmin
toteutuneista
luottotappioista
sekä
oikaisee
niitä
tulevaisuuteen
suuntautuvan
makrotaloudellisen
datan
perusteella.
Tämän
analyysin
pohjalta
erääntymättömille
ja
enintään
359
päivää
erääntyneille
myyntisaataville
tehdään
0,1%–2,0%:n
arvonalentuminen.
Lisäksi
yli
360
päivää
erääntyneiden
myyntisaatavien
arvonalentuminen
arvioidaan
saatavakohtaisesti.
Esimerkkejä
arvonalentumiseen
johtavista
tapahtumista
ovat
velallisen
vakavat
taloudelliset
ongelmat
ja
velallisen
todennäköinen
konkurssi
tai
muu
taloudellinen
järjestely.
Myyntisaatavat
alaskirjataan
pysyvästi,
kun
niitä
ei
kohtuudella
odoteta
saatavan.
Konserni
voi
myydä
myyntisaamisten
jakamattomia
osuuksia
sekä
jatkuvasti
että
kertaluonteisesti
rahoitusyhtiöille.
Myydyt
myyntisaamiset
kirjataan
pois
taseesta,
kun
ostaja
on
suorittanut
maksun
myyntisaamisista
ja
kun
kaikki
omistamiseen
liittyvät
olennaiset
riskit
ja
edut
ovat
siirtyneet
ostajalle.
Jos
myyntisaamiseen
liittyvä
omistajuus,
riski
ja
hallintaoikeus
eivät
ole
siirtyneet,
kirjataan
tällaiset
saamiset
takaisin
taseeseen
kauden
lopussa.
Sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat
liittyvät
asiakassopimuksiin.
Kun
tavaroiden
tai
palveluiden
hallinta
siirretään
asiakkaalle
ennen
kuin
asiakas
maksaa
vastikkeen,
saaminen
kirjataan
sopimukseen
perustuvaksi
varaksi,
joka
käsittää
oikeuden
tulevaisuudessa
saatavaan
vastikkeeseen.
Sopimukseen
perustuvat
varat
liittyvät
ensisijaisesti
konsernin
oikeuteen
saada
vastike
jo
luovutetuista
tavaroista
ja
palveluista,
joita
ei
kuitenkaan
ole
vielä
raportointipäivänä
laskutettu.
Sopimukseen
perustuvat
varat
siirretään
myyntisaamisiin,
kun
oikeus
vastikkeeseen
on
ehdoton.
Sopimuksiin
perustuvat
velat
sisältävät
saadut
ennakot
(ennakkoon
saadut
maksut)
sekä
jaksotetut
tuotot
(laskutusmäärät
suurempia
kuin
myyntituotot).
Sopimukseen
perustuvat
velat
tuloutetaan,
kun
konserni
suorittaa
sopimuksen
mukaisen
suoritteen.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Arvioidut
luottotappiovaraukset
perustuvat
johdon
parhaaseen
näkemykseen,
mikä
kattaa
kokemuksen
menneestä
sekä
tulevaisuuteen
suuntautuvan
ymmärryksen
asiakkaiden
maksukäyttäytymisestä
ja
taloudellisesta
tilanteesta.
Asiakassopimuksiin
liittyvien
maksujen
saamisen
todennäköisyyden
arvioiminen
edellyttää
harkintaa,
ja
se
voi
vaikuttaa
tulojen
kirjaamisen
ajankohtaan
ja
määrään.
Sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat
MEUR
2024
2023
Myyntisaamiset
1
025
993
Sopimukseen
perustuvat
varat
571
630
Sopimukseen
perustuvat
velat
Saadut
ennakot
898
774
Jaksotetut
tuotot
1
048
886
Myyntisaamiset
ja
sopimukseen
perustuvat
varat
Pitkäaikaiset
6
2
Lyhytaikaiset
1
590
1
622
Taloudellinen
katsaus
Sopimukseen
perustuvat
velat
Pitkäaikaiset
121
126
Lyhytaikaiset
1
825
1
534
Tilikauden
aikana
tuloutetut
myyntituotot,
jotka
olivat
mukana
sopimukseen
perustuvissa
veloissa
1.1.
1
534
1
145
Täyttämättömät
suoritevelvoitteet,
kaikki
tulotyypit
10
365
8
487
josta
keskeneräisiin
projekteihin
ja
sopimuksiin
liittyvät
jäljellä
olevat
suoritevelvoitteet
5
440
5
126
Sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat
liittyvät
muun
muassa
pitkäaikaisiin
huoltosopimuksiin
ja
ajan
kuluessa
tuloutettaviin
projekteihin,
kuten
kaasuratkaisujen
toimitussopimuksiin,
integroituihin
ratkaisuihin
sekä
voimalaratkaisuihin.
5
075
miljoonaa
euroa
(4
208)
täyttämättömistä
suoritevelvoitteista
odotetaan
kirjattavaksi
seuraavan
vuoden
aikana
ja
loput
myöhemmin.
Myyntisaamisten
ikäjakauma
-
2024
2023
MEUR
Myynti-
saamiset
joista
alaskirjattu
Myynti-
saamiset
joista
alaskirjattu
Erääntymättömät
saamiset
783
1
706
3
1–30
päivää
erääntyneet
123
0
139
31–180
päivää
erääntyneet
113
9
129
1
181–360
päivää
erääntyneet
18
5
15
1
Yli
vuoden
erääntyneet
54
51
62
53
Yhteensä
1
091
66
1
050
57
Vuonna
2024
tappioksi
kirjattujen
alaskirjausten
tulosvaikutus
oli
-2
miljoonaa
euroa
(-6).
Arvonalentumiset
MEUR
2024
2023
Arvonalentumiset
1.1.
57
87
Saadut
maksut
-8
-33
Kirjattujen
tappiovarausten
lisäykset
19
10
Tilikauden
aikana
alaskirjatut
perintäkelvottomat
saamiset
-2
-6
Arvonalentumiset
31.12.
66
57
Konsernin
myymien
myyntisaamisten
määrä
on
tällä
hetkellä
myyntisaamisten
kokonaismäärään
verrattuna
merkityksetön.
Myydyt
myyntisaamiset
on
kirjattu
pois
taseesta.
4.3.
MUUT
SAAMISET
Laadintaperiaatteet
Muut
saamiset
arvostetaan
jaksotettuun
hankintamenoon
lukuunottamatta
etuuspohjaisiin
eläkejärjestelyihin
liittyviä
saamisia
sekä
johdannaisia.
Johdannaisten
arvostukseen
liittyvät
laadintaperiaatteet
esitetään
liitetiedossa
5.2.
Rahoitusvarat
ja
-velat
arvostusryhmittäin
ja
etuuspohjaisiin
eläkejärjestelyihin
liittyvien
saamisten
laadintaperiaatteet
liitetiedossa
4.7.
Eläkevelvoitteet.
MEUR
2024
2023
Johdannaiset
15
49
Korot
ja
muut
rahoituserät
3
3
Vakuutusmaksut
3
3
Vuokrajaksotukset
2
4
Jaksotetut
kustannukset
3
2
Muut
siirtosaamiset
42
34
Lainasaamiset
1
1
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
14
16
Arvonlisäverosaamiset
156
160
Muut*
68
62
Yhteensä
308
332
Pitkäaikaiset
39
46
Lyhytaikaiset
269
287
*
Sisältää
henkilöstökustannuksiin
liittyviä
verosaamisia
Brasiliassa
7
miljoonaa
euroa
(8),
joita
ei
välttämättä
pystytä
hyödyntämään
vuoden
kuluessa.
Taloudellinen
katsaus
4.4.
OSTOVELAT
JA
MUUT
VELAT
Laadintaperiaatteet
Ostovelat
arvostetaan
alun
perin
käypään
arvoon
ja
myöhemmin
jaksotettuun
hankintamenoon.
Johdannaisten
arvostukseen
liittyvät
laadintaperiaatteet
esitetään
liitetiedossa
5.2.
Rahoitusvarat
ja
-velat
arvostusryhmittäin.
Muut
velat
arvostetaan
alun
perin
käypään
arvoon
ja
myöhemmin
jaksotettuun
hankintamenoon.
MEUR
2024
2023
Ostovelat
793
686
Jaksotetut
kulut
410
334
Henkilöstökulut
263
232
Johdannaiset
72
16
Korot
ja
muut
rahoituserät
8
9
Muut
siirtovelat
59
46
Arvonlisäverovelat
49
38
Muut
89
93
Yhteensä
1
743
1
454
Pitkäaikaiset
12
16
Lyhytaikaiset
1
731
1
437
Wärtsilällä
on
useita
toimittajarahoitusohjelmia,
joiden
puitteissa
pankit
hankkivat
oikeudet
myyntisaataviin
toimittajilta.
Toimittajarahoitusohjelmiin
osallistuvat
toimittajat
hyötyvät
maksun
aikaistuksesta
diskontatessaan
pankille
siirtämänsä
saamiset.
Wärtsilä
maksaa
saamiset
pankeille
niiden
alkuperäisiin
eräpäiviin
mennessä.
Wärtsilän
toimittajarahoitusohjelmiin
liittyvien
ostovelkojen
maksuehtoihin
eivät
vaikuta
toimittajien
päätökset
myydä
järjestelyjen
piirissä
olevia
saatavia.
Wärtsilä
ei
ole
osapuolena
pankkien
ja
toimittajien
välisissä
saamisten
ostosopimuksissa,
eikä
siten
voi
valvoa
rahoitusehtoja
tai
pankkien
toimittajille
suorittamien
maksujen
ajankohtaa.
31.12.2024
Tavarantoimittajien
kanssa
sovittuihin
rahoitusjärjestelyihin
sisältyvien
ostovelkojen
kirjanpitoarvo,
MEUR
350
Vaihteluväli
maksuajoissa,
päivää
Tavarantoimittajien
kanssa
sovittuihin
rahoitusjärjestelyihin
sisältyvät
ostovelat
90
‒
180
Vertailukohtana
olevat,
tavarantoimittajien
kanssa
sovittuihin
rahoitusjärjestelyihin
sisältymättömät
ostovelat
0
‒
150
Wärtsilä
arvioi
pitkäaikaisten
yhteistyöpankkiensa
tarjoamien
toimittajarahoitusohjelmien
aiheuttaman
likviditeettiriskin
erittäin
vähäiseksi.
Lisätietoa
toimittajien
rahoitusjärjestelyjen
likviditeettiriskistä
esitetään
liitetiedossa
5.8.
Rahoitusriskit.
4.5.
VARAUKSET
Laadintaperiaatteet
Varaus
merkitään
taseeseen
silloin,
kun
konsernilla
on
jonkin
aikaisemman
tapahtuman
seurauksena
oikeudellinen
tai
tosiasiallinen
olemassa
oleva
velvoite
ja
on
todennäköistä,
että
velvoitteen
täyttäminen
edellyttää
taloudellista
suoritusta
tai
aiheuttaa
taloudellisen
menetyksen,
ja
velvoitteen
määrä
on
luotettavasti
arvioitavissa.
Varaukset
voivat
liittyä
muun
muassa
takuukustannuksiin,
ympäristövelvoitteisiin,
oikeudenkäynteihin,
projektien
ennakoituihin
tappioihin
ja
uudelleenjärjestelyihin.
Varauksena
kirjattava
määrä
vastaa
johdon
parasta
arviota
menoista,
joita
olemassa
olevan
velvoitteen
täyttäminen
edellyttää
raportointikauden
päättymispäivänä.
Toimitettuihin
tuotteisiin
liittyvät
arvioidut
takuukustannukset
käsitellään
varauksena.
Takuukausi
kattaa
yleensä
1
‒
3
vuotta
toimituksesta
eteenpäin.
Tappiolliset
sopimukset
ovat
sopimuksia,
jossa
velvollisuuksien
täyttämisestä
johtuvat
välttämättömät
kustannukset
ylittävät
sopimuksen
odotetun
taloudellisen
hyödyn.
Sopimuksesta
johtuva
velvollisuus
lasketaan
ja
tappiovaraus
kirjataan
vastaamaan
odotettua
tappiota.
Uudelleenjärjestelyvaraus
kirjataan,
kun
uudelleenjärjestelysuunnitelma
on
hyväksytty
ja
toimeenpano
aloitettu
tai
asianosaiselle
henkilöstölle
on
kerrottu
järjestelyn
ehdoista.
Suunnitelmassa
tulee
olla
yksilöity
mitä
toimintoja
ja
henkilöstöä
se
koskee
sekä
mikä
on
sen
toteuttamisaikataulu
ja
-kustannukset.
Konserniyhtiöt
ovat
vastaajina
eräissä
oikeusjutuissa,
jotka
liittyvät
konsernin
normaaliin
liiketoimintaan.
Kyseiset
oikeusjutut
koskevat
muun
muassa
sopimus-
ja
muita
vastuita,
työsuhdeasioita,
omaisuusvahinkoja
sekä
hallintoasioita.
Konserni
saa
ajoittain
erisuuruisia
ja
vaihtelevassa
määrin
perusteltuja
korvausvaatimuksia.
Konsernin
periaatteisiin
kuuluu
varausten
tekeminen
vaatimusten
sekä
oikeudenkäyntien
ja
välimiesmenettelyjen
varalta
silloin
kun
epäsuotuisa
lopputulos
on
todennäköinen
ja
kulujen
suuruus
voidaan
kohtuullisella
varmuudella
arvioida.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Varaukset
kirjataan
tietyn
tilanteen
aiheuttamista
tulevista
kustannuksista
johdon
parhaan
arvion
mukaan.
Kertynyt
historiallinen
kokemus,
tilannekohtaiset
olosuhteet,
arvioidut
riskit,
epävarmuudet
sekä
tulevat
tapahtumat,
kuten
lakimuutokset
tai
teknologian
kehitys,
otetaan
harkinnassa
huomioon.
Takuuvaraukset
perustuvat
johdon
parhaaseen
arvioon
tulevaisuuden
takuukustannuksista.
Kyseinen
arvio
perustuu
Taloudellinen
katsaus
kertyneeseen
kokemukseen
vastaavista
toimituksista
ja
niistä
syntyneistä
takuukustannuksista.
Johdon
harkintaa
käytetään
myös
oikeudenkäynteihin
liittyvien
varausten
arvioinnissa.
Oikeudenkäyntiin
liittyvä
varaus
kirjataan,
mikäli
epäsuotuisa
tulos
on
todennäköinen
ja
tappio
voidaan
määrittää
kohtuullisella
varmuudella.
Konserni
on
vastaajana
eräissä
oikeudenkäynneissä,
jotka
liittyvät
sen
liiketoimintaan.
Lopullinen
tulos
voi
poiketa
näistä
arvioista.
2024
MEUR
Oikeu-
den-
käynnit
Takuu
-
varaukset
Tappio
-
varaukset
Uudel-
leen-
järjestely-
varaukset
Muut
varaukset
Yhteensä
Varaukset
1.1.2024
5
144
66
62
96
373
Kurssierot
0
0
0
0
1
0
Lisäykset
4
74
62
2
33
175
Käytetyt
varaukset
-1
-69
-40
-15
-15
-140
Käyttämättömien
varausten
peruutukset
0
-3
-46
-6
-55
Varaukset
31.12.2024
7
149
85
2
109
352
Pitkäaikainen
144
Lyhytaikainen
207
Vuonna
2023
uudelleenjärjestelyvaraukseen
sisältyi
58
miljoonaa
euroa
liittyen
tuotannon
alasajoon
Triestessä,
Italiassa.
Vuonna
2024
näistä
on
peruutettu
46
miljoonaa
euroa
ja
käytetty
11
miljoonaa
euroa.
Eräs
saaduista
vaatimuksista
on
erityisen
suuri,
mutta
sen
toteutumista
pidetään
erittäin
epätodennäköisenä.
2023
MEUR
Oikeu-
den-
käynnit
Takuu
-
varaukset
Tappio
-
varaukset
Uudel-
leen-
järjestely-
varaukset
Muut
varaukset
Yhteensä
Varaukset
1.1.2023
12
155
88
62
80
397
Kurssierot
-2
-1
-1
-3
Lisäykset
3
53
79
18
46
199
Käytetyt
varaukset
-4
-62
-87
-17
-19
-188
Käyttämättömien
varausten
peruutukset
-6
-13
-1
-11
-32
Varaukset
31.12.2023
5
144
66
62
96
373
Pitkäaikainen
126
Lyhytaikainen
246
Takuuvarauksiin
liittyvät
vertailukauden
luvut
on
oikaistu
vastaamaan
kategorisointia
pitkäaikaisiin
ja
lyhytaikaisiin
varauksiin.
4.6.
LASKENNALLISET
VEROT
Laadintaperiaatteet
Laskennalliset
verovelat
ja
-saamiset
kirjataan
pääsääntöisesti
kaikista
omaisuus-
ja
velkaerien
verotuksellisten
arvojen
sekä
kirjanpitoarvojen
välisistä
väliaikaisista
eroista
käyttäen
raportointikauden
päättymispäivänä
voimassaolevia
tai
jo
hyväksyttyjä,
mutta
ei
vielä
lainvoimaisia
verokantoja.
Laskennalliset
verovelat
kirjataan
taseeseen
täysimääräisinä
ja
laskennalliset
verosaamiset
arvioidun
todennäköisen
verohyödyn
suuruisena.
Laskennalliset
verovelat
ja
-saamiset
kirjataan
nettona,
kun
ne
liittyvät
saman
veroviranomaisen
määräämiin
tuloveroihin,
jotka
peritään
joko
samalta
verovelvolliselta
tai
eri
verovelvollisilta,
jotka
aikovat
käsitellä
veroeriä
nettomääräisesti.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Arviot
veroveloista
ja
-saamisista
liittyvät
pääasiassa
käynnissä
olevien
verotarkastusten
arvioituihin
lopputuloksiin
sekä
verotuksen
tappioihin
liittyvien
laskennallisten
verosaamisten
arvostamiseen.
Käyttämättömistä
verotuksen
tappioista
ja
muista
väliaikaisista
eroista
kirjataan
laskennallinen
verosaaminen
vain
siihen
määrään
asti
kuin
on
todennäköistä,
että
syntyy
verotettavaa
tuloa.
Verosaamisia
ei
kirjata
sellaisista
verotuksen
tappioista,
joiden
käyttämiseen
liittyy
epävarmuutta.
Taloudellinen
katsaus
Laskennallisten
verojen
muutos
tilikauden
2024
aikana
MEUR
1.1.2024
Konser-
nin
tulos-
laskel-
maan
kirjatut
erät
Laajaan
tulos-
laskel-
maan
kirjatut
erät
Konser-
nin
tasee
-
seen
kirjatut
erät
Muunto
-
erot
Yritys-
hankin-
nat
ja
-myynnit
31.12.
2024
Laskennalliset
verosaamiset
Vahvistetut
verotappiot
41
-20
20
Eläkevelvoitteet
17
-2
2
17
Varaukset
49
-6
-1
43
Vaihto
-omaisuuden
sisäisen
katteen
eliminointi
9
1
10
Arvonmuutosrahasto
1
2
3
Vuokrasopimusvelat
59
-1
1
60
Muut
väliaikaiset
erot
92
-10
1
83
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
-3
Vuokrasopimusvelkoihin
liittyvien
laskennallisten
verosaamisten
kuittaus
-56
-57
Yhteensä
212
-37
3
1
175
Laskennalliset
verovelat
Aineelliset
ja
aineettomat
hyödykkeet
32
-2
30
Arvonmuutosrahasto
7
-7
Käyttöoikeusomaisuuserät
56
1
59
Muut
väliaikaiset
erot
30
4
33
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
-7
Käyttöoikeusomaisuuseriin
liittyvien
laskennallisten
verovelkojen
kuittaus
-56
-57
Yhteensä
69
3
-7
1
57
Laskennallinen
nettoverosaaminen/
-velka
143
-40
10
118
31.12.2024
konsernilla
oli
kirjaamatta
96
miljoonaa
euroa
(87)
laskennallista
verosaamista,
koska
niiden
toteutumiseen
liittyy
epävarmuutta.
Pääosa
kirjaamattomista
laskennallisista
verosaamisista
liittyy
kertyneisiin
verotuksen
tappioihin.
Näistä
11
miljoonaa
euroa
(8)
vanhenee
seuraavien
viiden
vuoden
aikana
ja
loput
myöhemmin
tai
ei
koskaan.
Pääosa
verotuksen
tappioista,
joihin
liittyen
on
kirjattu
laskennallista
verosaamista,
eivät
vanhene
koskaan.
Laskennallisten
verojen
muutos
tilikauden
2023
aikana
MEUR
1.1.2023
Konser-
nin
tulos-
laskel-
maan
kirjatut
erät
Laajaan
tulos-
laskel-
maan
kirjatut
erät
Konser-
nin
tasee
-
seen
kirjatut
erät
Muunto
-
erot
Yritys-
hankin-
nat
ja
-myynnit
31.12.
2023
Laskennalliset
verosaamiset
Vahvistetut
verotappiot
41
1
-1
41
Eläkevelvoitteet
10
7
17
Varaukset
62
-12
-1
49
Vaihto
-omaisuuden
sisäisen
katteen
eliminointi
8
1
9
Arvonmuutosrahasto
1
1
Vuokrasopimusvelat
60
-10
9
-1
59
Muut
väliaikaiset
erot
73
23
-5
92
Vuokrasopimusvelkoihin
liittyvien
laskennallisten
verosaamisten
kuittaus
-58
-56
Yhteensä
197
11
1
9
-8
212
Laskennalliset
verovelat
Aineelliset
ja
aineettomat
hyödykkeet
32
2
-1
32
Arvonmuutosrahasto
4
3
7
Käyttöoikeusomaisuuserät
58
-11
9
56
Muut
väliaikaiset
erot
29
2
-1
30
Käyttöoikeusomaisuuseriin
liittyvien
laskennallisten
verovelkojen
kuittaus
-58
-56
Yhteensä
65
-10
3
9
-2
-1
69
Laskennallinen
nettoverosaaminen/
-velka
132
21
-2
-6
1
143
Taloudellinen
katsaus
4.7.
ELÄKEVELVOITTEET
Laadintaperiaatteet
Konserniyhtiöillä
on
eri
maissa
useita
eläkejärjestelyjä,
jotka
perustuvat
paikallisiin
olosuhteisiin
ja
käytäntöihin.
Nämä
eläkejärjestelyt
luokitellaan
joko
maksu-
tai
etuuspohjaisiksi
järjestelyiksi.
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
rahoitetaan
suorituksina
eläkesäätiöille
tai
eläkevakuutusyhtiöille.
Etuuspohjaiset
eläkejärjestelyt
voivat
olla
rahastoimattomia
tai
kokonaan
tai
osittain
rahastoituja.
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
velvoitteiden
nykyarvo
on
määritetty
kustakin
järjestelystä
erikseen
ennakoituun
etuoikeusyksikköön
perustuvalla
vakuutusmatemaattisella
menetelmällä.
Etuuspohjaisiin
eläkejärjestelyihin
kuuluvat
velvoitteet
kirjataan
vähennettynä
niihin
liittyvien
varojen
käyvillä
arvoilla
tilikauden
viimeisenä
päivänä.
Vakuutusmatemaattisten
voittojen
ja
tappioiden
osuus
sekä
muut
uudelleenarvostukset
kirjataan
muihin
laajan
tuloslaskelman
eriin
sillä
kaudella,
jonka
aikana
ne
syntyvät.
Työsuoritukseen
perustuvana
menona
kirjataan
tilikauden
työsuorituksella
ansaitun
etuuspohjaisen
eläkejärjestelyn
nykyarvo.
Etuuspohjaisesta
eläkejärjestelystä
syntyvä
korkokustannus
perustuu
arvostuksessa
käytettyyn
diskonttokorkoon.
Työsuoritukseen
perustuva
kustannus
raportoidaan
työsuhde-etuuksista
aiheutuvissa
kuluissa
ja
korkokustannukset
rahoituskuluissa.
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
laskennan
suorittavat
hyväksytyt
vakuutusmatemaatikot.
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
lisäksi
Wärtsilällä
on
muita
pitkäaikaisia
työsuhde-etuuksia,
jotka
esitetään
erillään
etuuspohjaisista
eläkkeistä.
Velvoitteet
kaikista
muista
pitkäaikaisista
työsuhde-etuuksista
kirjataan
kuten
etuuspohjaiset
eläkkeet,
vähennettynä
niihin
liittyvien
varojen
käyvällä
arvolla.
Pitkäaikaisten
työsuhde-etuuksien
muutokset
on
esitetty
tuloslaskelmalla.
Laadintaperiaatteet
maksupohjaisiin
järjestelmiin
liittyen
on
esitetty
liitetiedossa
2.5.
Työsuhde
-etuuksista
aiheutuvat
kulut.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Jokaisen
etuuspohjaisen
eläkejärjestelyn
velvoitteiden
määrän
arvioiminen
perustuu
vakuutusmatemaattisiin
arvioihin
koskien
muun
muassa
tulevia
palkankorotuksia,
diskonttauskorkoja
ja
rahastoitujen
varojen
tuottoja.
Näiden
oletusten
muutokset
voivat
olennaisesti
vaikuttaa
eläkevelvoitteisiin
ja
eläkekuluihin.
MEUR
2024
2023
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
nettovarat
31.12.
14
16
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
nettovelka
31.12.
82
83
Muut
pitkäaikaiset
työsuhde-etuudet
31.12.
46
43
Wärtsilällä
on
etuuspohjaisia
eläkejärjestelyjä
pääasiassa
Euroopassa
ja
Aasiassa.
Merkittävimmät
niistä
sijaitsevat
Sveitsissä,
Saksassa,
Yhdistyneissä
kuningaskunnissa
ja
Ruotsissa.
Sveitsin
etuuspohjaisen
eläkejärjestelyn
osuus
konsernin
velvoitteiden
kokonaismäärästä
on
41%
ja
varojen
kokonaismäärästä
65%.
Suurin
osa
järjestelyistä
tarjoaa
työntekijöille
elinikäisen
eläkkeen
tavanomaisen
eläkeiän
saavuttamisen
jälkeen,
mutta
on
myös
järjestelyjä,
jotka
tarjoavat
kertakorvauksen
työntekijän
saavuttaessa
eläkeiän.
Suurin
osa
etuuspohjaisista
eläkejärjestelyistä
on
eläkesäätiöiden
hallussa,
ja
niiden
varat
eivät
sisälly
konsernin
varoihin.
Järjestelyn
varat
on
yleensä
sijoitettu
kunkin
eläkesäätion
hallituksen
hyväksymiin
kohteisiin,
mutta
joissain
tapauksissa
niitä
hallinnoivat
kokonaisuudessaan
vakuutusyhtiöt.
Konserniyhtiöiden
maksut
eläkesäätiöille
suoritetaan
kunkin
maan
lainsäädännön
ja
käytännön
mukaisesti.
Valtuutetut
aktuaarit
ovat
kussakin
maassa
suorittaneet
etuuspohjaisiin
eläkejärjestelyihin
liittyvät
vakuutuslaskelmat.
Sveitsin
järjestely
Wärtsilällä
on
Sveitsissä
paikallisten
eläkelakien
ja
-säännösten
mukainen
etuuspohjainen
eläkejärjestely,
johon
osallistuville
maksetaan
eläkettä
eläkkeelle
jäämisen
jälkeen.
Eläke-etuus
määräytyy
kertyneen
eläkepääoman
mukaan
ja
se
koostuu
järjestelyyn
työssäoloaikana
maksetuista
pääomista
sekä
niihin
liittyvistä
korkoeristä.
Järjestelyä
hoitaa
eläkerahasto,
jota
johtaa
yrityksen
ulkopuolinen
säätiön
hallitus.
Sekä
työntekijä
että
työnantaja
maksavat
eläkejärjestelyyn
säätiön
säännöissä
määritellyn
prosenttiosuuden
vakuutetusta
palkasta.
Työnantajan
maksama
eläkemaksu
vaihtelee
työntekijän
iän
mukaan
ja
se
kattaa
keskimäärin
kaksi
kolmasosaa
kokonaismaksusta.
Eläkesäätiön
investointistrategiasta
vastaa
säätiön
hallitus
ja
varat
sijoitetaan
tämän
strategian
sekä
paikallisen
lainsäädännön
ja
käytännön
mukaisesti.
Järjestelyn
muita
riskejä
valitun
investointistrategian
lisäksi
ovat
pidennys
eliniän
odotteessa
sekä
ennenaikainen
kuolema
tai
vammautuminen.
Eläkejärjestelyt
on
vakuutettu
kuoleman
ja
vammautumisriskin
osalta
31.12.2024.
Inflaatiosta
johtuva
mahdollinen
maksettavien
eläkkeiden
nousu
on
säätiön
hallituksen
harkintavallassa,
kun
maksettavan
eläkkeen
määrä
ylittää
lainsäädännössä
määritetyn
minimieläkkeen.
Saksan
järjestelyt
Wärtsilällä
on
Saksassa
paikallisten
eläkelakien
ja
-säännösten
mukaisia
etuuspohjaisia
eläkejärjestelyjä,
joihin
osallistuville
maksetaan
eläkettä
eläkkeelle
jäämisen
jälkeen.
Eläke-etuus
määräytyy
kertyneen
eläkepääoman
mukaan
ja
se
koostuu
järjestelyyn
työssäoloaikana
maksetuista
pääomista
sekä
niihin
liittyvistä
korkoeristä.
Järjestelyjä
on
erilaisia,
rahastoimattomista
eläkerahaston
hoitamaan
järjestelyyn.
Joissain
järjestelyissä
sekä
työntekijä
että
työnantaja
maksavat
eläkejärjestelyyn
säätiön
säännöissä
määritellyn
prosenttiosuuden
palkasta,
mutta
osassa
järjestelyitä
vain
työnantaja
on
maksuvelvollinen.
Työnantajan
maksama
eläkemaksu
voi
vaihdella
työntekijän
iän,
työsuhteen
keston
ja
työntekijän
aseman
mukaan.
Taloudellinen
katsaus
Järjestelyjen
riskejä
ovat
pidennys
eliniän
odotteessa,
ennenaikainen
kuolema
tai
vammautuminen
sekä
mahdollisen
eläkesäätiön
varojen
hallinnoimiseksi
valittu
investointistrategia.
Inflaatiosta
johtuva
maksettavien
eläkkeiden
nousu
tarkastetaan
vuosittain.
MEUR
2024
2023
Rahastoimattomien
velvoitteiden
nykyarvo
71
71
Rahastoitujen
velvoitteiden
nykyarvo
153
146
Varojen
käypä
arvo
-157
-151
Nettovelka
taseessa
67
66
%
Etuus-
pohjaisen
velvoitteen
nykyarvo
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
Sveitsi
41
65
Saksa
16
Muu
Eurooppa
29
20
Aasia
13
15
Yhteensä
100
100
MEUR
Etuus-
pohjaisen
velvoitteen
nykyarvo
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
käypä
arvo
Etuus-
pohjainen
nettovelka
yhteensä
Velvoitteiden
ja
varojen
arvo
1.1.2023
210
-142
71
Valuuttakurssimuutokset
4
-5
-1
Kirjattu
tuloslaskelmaan:
Kauden
työsuoritukseen
perustuva
meno
7
7
Aiempaan
työsuoritukseen
perustuva
meno
1
1
Voitot
(-)
/
tappiot
(+)
velvoitteen
täyttämisestä
-1
-2
-2
Korkokulu
(+)
/
korkotuotto
(-)
7
-4
2
Uudelleenmäärittämisestä
johtuvat
erät
muissa
laajan
tuloslaskelman
erissä:
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
tuotto,
pois
lukien
korkotuotto
-3
-3
Kokemusperusteiset
oikaisut
1
1
Taloudellisten
oletusten
muutokset
3
3
Järjestelyyn
osallisten
maksusuoritukset
2
-2
Työnantajan
maksusuoritukset
-4
-4
Maksetut
etuudet
-13
8
-5
Velvoitteiden
ja
varojen
arvo
31.12.2023
220
-151
66
Velvoitteiden
ja
varojen
arvo
1.1.2024
220
-151
66
Valuuttakurssimuutokset
-1
1
Muut
muutokset
-3
-3
Kirjattu
tuloslaskelmaan:
Kauden
työsuoritukseen
perustuva
meno
8
8
Voitot
(-)
/
tappiot
(+)
velvoitteen
täyttämisestä
1
1
Korkokulu
(+)
/
korkotuotto
(-)
7
-4
3
Uudelleenmäärittämisestä
johtuvat
erät
muissa
laajan
tuloslaskelman
erissä:
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
tuotto,
pois
lukien
korkotuotto
-5
-5
Kokemusperusteiset
oikaisut
1
1
Taloudellisten
oletusten
muutokset
12
12
Järjestelyyn
osallisten
maksusuoritukset
2
-2
Työnantajan
maksusuoritukset
-6
-6
Maksetut
etuudet
-15
9
-6
Uudelleenryhmittely
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
-4
-4
Velvoitteiden
ja
varojen
arvo
31.12.2024
228
-158
67
Järjestelyyn
kuuluvien
varojen
jakautuminen
omaisuusryhmittäin:
%
2024
2023
Oman
pääoman
ehtoiset
instrumentit
17
16
Joukkovelkakirjat
ja
muut
rahoitusinstrumentit
43
44
Kiinteistöt
20
19
Muut
saamiset
20
21
Tärkeimmät
vakuutusmatemaattiset
oletukset
tilikauden
lopussa
ovat
(ilmoitettu
painotettuna
keskiarvona):
%
2024
2023
Diskonttauskorko
2,88
3,45
Palkkojen
nousu
2,22
2,18
Eläkkeiden
nousu
0,98
0,92
Taloudellinen
katsaus
31.12.2024
etuuspohjaisten
velvoitteiden
duraation
painotettu
keskiarvo
oli
8
vuotta
(8).
Konserni
odottaa
maksavansa
3
miljoonaa
euroa
(3)
etuuspohjaisiin
järjestelyihin
seuraavan
tilikauden
aikana.
Tulevaisuuden
kuolleisuusolettama
perustuu
aktuaarien
laskelmiin,
jotka
pohjautuvat
kussakin
maassa
julkaistuihin
tilastoihin
ja
kokemuksiin.
Näiden
perusteella
arvioitu
painotettu
keskimääräinen
jäljellä
oleva
elinikä
eläkeiän
saavuttamisen
jälkeen
on
seuraava:
-
2024
2023
Järjestelyyn
kuuluvien
henkilöiden
eläkeikä
tilikauden
lopussa:
miehet
17,2
17,4
naiset
19,2
19,6
Järjestelyyn
kuuluvien
henkilöiden
eläkeikä
20
vuoden
kuluttua
tilikauden
päättymisestä:
miehet
16,1
17,2
naiset
18,5
19,2
Jokaiselle
merkittävälle
vakuutusmatemaattiselle
oletukselle
tehdyt
herkkyysanalyysit
on
esitetty
alla
olevassa
taulukossa.
Taulukosta
käy
ilmi
miten
muutokset
vakuutusmatemaattisissa
oletuksissa,
jotka
olisivat
olleet
kohtuullisissa
määrin
mahdollisia
tilikauden
lopussa,
olisivat
vaikuttaneet
etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
velvoitteisiin.
Tehdyt
herkkyysanalyysit
soveltuvat
vain
etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
velvoitteisiin
eikä
etuuspohjaisiin
eläkevelkoihin
kokonaisuudessaan.
Herkkyysanalyysi
-
Etuuspohjaisten
eläkejärjestelyjen
nettovelvoitteet,
MEUR
Muutokset
oletuksissa
2024
2023
Diskonttauskorko
kasvu
1%
-25
-22
Diskonttauskorko
lasku
1%
24
29
Palkkojen
nousu
kasvu
1%
7
8
Palkkojen
nousu
lasku
1%
-6
-8
Eläkkeiden
nousu
kasvu
1%
18
14
Eläkkeiden
nousu
lasku
1%
-8
-7
Taloudellinen
katsaus
5.
Pääomarakenne
ja
rahoituserät
Osion
sisältö:
5.1.
RAHOITUSTUOTOT
JA
-KULUT
5.2.
RAHOITUSVARAT
JA
-VELAT
ARVOSTUSRYHMITTÄIN
5.3.
RAHAVARAT
5.4.
NETTOVELAN
TÄSMÄYTYS
5.5.
OMA
PÄÄOMA
5.6.
RAHOITUSVELKOJEN
MATURITEETTIANALYYSI
5.7.
JOHDANNAISINSTRUMENTIT
5.8.
RAHOITUSRISKIT
5.1.
RAHOITUSTUOTOT
JA
-KULUT
Laadintaperiaatteet
Eläkevelvoitteiden
korkokustannukset
raportoidaan
tuloslaskelmalla
rahoituskuluissa.
Rahoitustuottoihin
ja
-kuluihin
sisältyy
myös
liiketoimintaan
liittymättömien
osakeomistusten
käyvän
arvon
muutoksista
ja
myynnistä
aiheutuvat
voitot
ja
tappiot
sekä
arvonalentumistappiot.
Muutokset
Wärtsilä-konsernin
lainaportfoliota
vastaan
otettujen
korkosuojien
käyvissä
arvoissa
kirjataan
välittömästi
tuloslaskelman
rahoitustuottoihin
tai
-kuluihin.
Koronvaihtosopimusten
käyvät
arvot
lasketaan
diskonttaamalla
tulevaisuuden
rahavirrat.
Rahoitusvaroihin
ja
-velkoihin
liittyvät
kurssierot
esitetään
tuloslaskelman
rahoituserissä
pois
lukien
sellaisista
pitkäaikaisista
lainoista
syntyvät
kurssierot,
jotka
ovat
osa
konsernin
tytäryhtiöön
tekemää
nettosijoitusta.
MEUR
2024
2023
Korkotuotot
lainoista
ja
saamisista
1
4
Korkotuotot
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavista
rahoitusvaroista
14
15
Korkotuotot
jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattavista
eristä
33
10
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavien
rahoitusvarojen
ja
-velkojen
arvonmuutokset
-5
-3
Taloudellinen
katsaus
Valuuttakurssierot*
0
2
Muut
rahoitustuotot
1
3
Rahoitustuotot
yhteensä
44
31
Korkokulut
jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattavista
rahoitusveloista
-17
-18
Korkokulut
jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattavista
vuokrasopimusveloista
-10
-8
Korkokulut
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavista
rahoitusveloista
-33
-32
Nettokorot
etuuspohjaisista
eläkejärjestelyistä
-3
-2
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
kirjattavien
rahoitusvarojen
ja
-velkojen
arvonmuutokset
-1
Valuuttakurssierot*
-2
Lainojen
palkkiokulut
-1
-2
Muut
rahoituskulut
-4
-5
Rahoituskulut
yhteensä
-73
-68
Yhteensä
-29
-37
*
Vuonna
2024
kurssieroihin
sisältyi
-2
miljoonaa
euroa
(-3)
kurssieroa
suojaamattomista
sisäisistä
lainoista.
5.2.
RAHOITUSVARAT
JA
-VELAT
ARVOSTUSRYHMITTÄIN
Laadintaperiaatteet
Rahoitusinstrumentit
Rahoitusinstrumentit
kirjataan
alun
perin
taseeseen
käypään
arvoon.
Myöhemmin
rahoitusvarat
luokitellaan
ja
arvostetaan
joko
jaksotettuun
hankintamenoon
tai
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti.
Rahoitusvarojen
luokittelu
riippuu
liiketoimintamallista
ja
omaisuuserän
rahavirtaominaisuuksista.
Rahoitusvelat
luokitellaan
ja
arvostetaan
myöhemmin
joko
jaksotettuun
hankintamenoon
tai
käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti.
Rahoitusinstrumentit
luokitellaan
lyhytaikaisiksi,
ellei
niiden
maturiteetti
ylitä
12:ta
kuukautta
raportointipäivästä
eteenpäin.
Rahoitusinstrumentti
kirjataan
pois
taseesta
vain
silloin,
kun
se
lakkaa
olemasta
olemassa,
eli
kun
sopimusperusteinen
oikeus
tai
velvoite
täytetään,
kumotaan
tai
sen
voimassaolo
lakkaa.
Rahoitusinstrumenttien
tilanne
arvioidaan
kunakin
raportointipäivänä.
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavat
rahoitusinstrumentit
Rahoitusvarat
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavat
rahoitusvarat
sisältävät
rahavarat,
sijoitukset
velkainstrumentteihin,
yritystodistusohjelmat,
myyntisaamiset
ja
muut
saamiset.
Omaisuuserät
kirjataan
alun
perin
käypään
arvoon
vähennettynä
transaktiomenoilla,
ja
myöhemmin
jaksotettuun
hankintamenoon
soveltamalla
efektiivisen
koron
menetelmää.
Näiden
omaisuuserien
tarkoitus
on
kerätä
sopimukseen
perustuvia
rahavirtoja,
jotka
ovat
yksinomaan
lainan
pääoman
ja
korkojen
maksuja.
Korkotuotot
kirjataan
tuloslaskelmalla
rahoitustuottoihin.
Jaksotettuun
hankintamenoon
kirjattuihin
velkainstrumentteihin
ja
yritystodistuksiin
tehtyihin
sijoituksiin
liittyvät
odotettavissa
olevat
luottotappiot
arvioidaan
neljännesvuosittain
tulevaisuuteen
katsoen
sijoitusten
erääntymispäivät
ja
vastapuoliluottoriskit
huomioiden.
Konserni
soveltaa
IFRS
9:n
sallimaa
yksinkertaistettua
menettelyä
myyntisaatavista
odotettavissa
oleville
luottotappioille.
Sen
mukaan
saamisen
alkuperäisen
kirjaamisen
yhteydessä
on
aina
arvostettava
siihen
liittyvää
tappiota
koskeva
vähennyserä
määrään,
joka
vastaa
saamisen
koko
voimassaoloajalta
odotettavissa
olevia
luottotappioita.
Lisätietoa
liitetiedossa
4.2.
Myyntisaamiset
ja
sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat.
Rahoitusvelat
Jaksotettuun
hankintamenoon
arvostettavat
rahoitusvelat
sisältävät
ostovelat
ja
muut
velat,
lainat
ja
luotot.
Nämä
velat
kirjataan
alun
perin
käypään
arvoon
vähennettynä
velkojen
hankintaan
liittyvillä
transaktiomenoilla,
ja
myöhemmin
ne
luokitellaan
ja
arvostetaan
soveltamalla
efektiivisen
koron
menetelmää
lyhentämällä
velkaa
sen
maturiteetin
aikaisilla
diskontatuilla
korkomaksuilla.
Korkomenot
kirjataan
tuloslaskelmalla
rahoituskuluihin.
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusinstrumentit
Rahoitusvarat
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusvarat
sisältävät
muut
sijoitukset,
muut
lyhytaikaiset
rahavarat
ja
johdannaisinstrumentit.
Näihin
sisältyy
sijoitukset
muihin
yhtiöihin
(listatut
ja
listaamattomat
osakkeet).
Kun
tällaisia
rahoitusvaroja
kirjataan
pois
taseesta,
niihin
liittyvät
käypien
arvojen
muutokset
sekä
voitot
ja
tappiot
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Operatiiviseen
liiketoimintaan
kuuluvien
osakkeiden
myynnit,
kuten
myös
voitot
ja
tappiot
niiden
käypään
arvoon
arvostamisesta,
on
kirjattu
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
kuluihin
tuloslaskelmalla.
Muiden
osakkeiden
myynnit,
kuten
myös
voitot
ja
tappiot
niiden
käypään
arvoon
arvostamisesta,
on
kirjattu
tuloslaskelmalla
rahoitustuottoihin
tai
-kuluihin.
Rahoitusvelat
Taloudellinen
katsaus
Käypään
arvoon
tulosvaikutteisesti
arvostettavat
rahoitusvelat
sisältävät
johdannaisinstrumentit,
jotka
eivät
täytä
suojauslaskennan
soveltamisedellytyksiä.
Kun
tällaisia
rahoitusvelkoja
kirjataan
pois
taseesta,
niihin
liittyvät
käypien
arvojen
muutokset
sekä
voitot
ja
tappiot
kirjataan
tuloslaskelmaan.
Tietoja
johdannaisinstrumenttien
arvostusryhmistä
sekä
suojauslaskennan
alla
olevista
rahoitusinstrumenteista
esitetään
liitetiedossa
5.7.
Johdannaisinstrumentit.
2024
MEUR
Jaksotet
-
tuun
hankinta-
menoon
Käypään
arvoon
tulosvaikut
-
teisesti
Tase
-erien
kirjanpito
-
arvot
Käypä
arvo
Pitkäaikaiset
rahoitusvarat
Myyntisaamiset
6
6
6
Johdannaiset,
suojauslaskennan
alla
10
10
10
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
2
2
2
Muut
sijoitukset
17
17
17
Muut
saamiset
1
1
1
Lyhytaikaiset
rahoitusvarat
Myyntisaamiset
1
018
1
018
1
018
Myynnissä
olevat
myyntisaamiset
1
1
1
Johdannaiset,
suojauslaskennan
alla
1
1
1
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
2
2
2
Muut
rahoitussaamiset
3
3
3
Rahavarat
1
538
16
1
554
1
554
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
2
566
49
2
616
2
616
Pitkäaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
624
624
621
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
8
8
8
Lyhytaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
142
142
142
Ostovelat
793
793
793
Johdannaiset,
suojauslaskennan
alla
36
36
36
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
28
28
28
Muut
rahoitusvelat
8
8
8
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
1
567
72
1
639
1
636
*
Vuonna
2024
konsernilla
oli
lisäksi
4
miljoonaa
euroa
rahavaroja
arvostettuna
jaksotettuun
hankintamenoon
liittyen
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin.
2023
MEUR
Jaksotet
-
tuun
hankinta-
menoon
Käypään
arvoon
tulosvaikut
-
teisesti
Tase
-erien
kirjanpito
-
arvot
Käypä
arvo
Pitkäaikaiset
rahoitusvarat
Korolliset
sijoitukset
4
4
4
Myyntisaamiset
2
2
2
Johdannaiset,
suojauslaskennan
alla
13
13
13
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
4
4
4
Muut
sijoitukset
19
19
19
Muut
saamiset
1
1
1
Lyhytaikaiset
rahoitusvarat
Myyntisaamiset
989
989
989
Myynnissä
olevat
myyntisaamiset
2
2
2
Johdannaiset,
suojauslaskennan
alla
20
20
20
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
12
12
12
Muut
rahoitussaamiset
3
3
3
Rahavarat
809
10
819
819
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
1
804
83
1
887
1
887
Pitkäaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
739
739
733
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
12
12
12
Lyhytaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
119
119
119
Ostovelat
686
686
686
Johdannaiset,
suojauslaskennan
alla
3
3
3
Taloudellinen
katsaus
Johdannaiset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
2
2
2
Muut
rahoitusvelat
9
9
9
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
1
553
16
1
569
1
563
Käypien
arvojen
hierarkia
Laadintaperiaatteet
Wärtsilä
on
luokitellut
käyvän
arvon
määrittämisessä
käytettyjen
arvostusmenetelmien
syöttötiedot
seuraaville
kolmelle
tasolle:
Taso
1:
Rahoitusinstrumenttien
noteeratut
hinnat
ovat
suoraan
ja
säännöllisesti
havainnoitavissa
julkisesti
toimivilta
markkinoilta
tai
muusta
julkisesti
saatavilla
olevasta
lähteestä.
Taso
2:
Rahoitusinstrumenttien
hinnat
määritetään
käyttämällä
arvostusmenetelmää,
jolle
syöttötieto
on
suoraan
tai
epäsuorasti
havainnoitavissa
julkisilta
arvopaperimarkkinoilta
tai
muusta
julkisesti
saatavilla
olevasta
lähteestä.
Taso
3:
Rahoitusinstrumentit
on
luokiteltu
tasolle
3,
jos
arvostusmenetelmän
syöttötietojen
hinnat
eivät
ole
julkisesti
havainnoitavissa
ja
kun
rahoitusinstrumentit
arvostetaan
yhteisön
omalla
arvostusmenetelmällä.
Rahoitusinstrumenttien
arvostamiseen
käytettävät
arvostusmallit:
•
valuuttatermiinisopimusten
käyvän
arvon
määrittely
tilinpäätöspäivän
termiinikursseilla
•
koronvaihtosopimusten
käypien
arvojen
laskeminen
havainnoitavissa
olevien
tuottokäyrien
perusteella
arvioituihin
tulevaisuuden
rahavirtojen
nykyarvoihin
•
noteerattujen
markkinahintojen
tai
välittäjän
samankaltaisille
instrumenteille
tarjoamien
hintojen
käyttäminen
-
2024
2023
MEUR
Taso
2
Taso
3
Taso
2
Taso
3
Rahoitusvarat
Muut
sijoitukset
17
19
Korolliset
sijoitukset,
pitkäaikaiset
4
Muut
saamiset,
pitkäaikaiset
1
1
Johdannaiset
15
49
Rahoitusvelat
Korolliset
velat,
pitkäaikaiset*
621
733
Johdannaiset
72
16
*
Arvostettu
jaksotettuun
hankintamenoon
taseessa.
Lisätietoja
rahoitusveloista
esitetään
liitetiedossa
5.6.
Rahoitusvelkojen
maturiteettianalyysi.
Muut
sijoitukset
Muut
sijoitukset
sisältävät
käypään
arvoon
arvostettuja
noteeraamattomia
osakkeita.
Näitä
sijoituksia
tarkastellaan
DCF-mallien
avulla,
joissa
kriittiset
oletukset
liittyvät
WACC:in
tasoon
ja
odotettuihin
rahavirtoihin
osingoista.
Eri
skenaarioilla
saadaan
kuitenkin
niin
erilaisia
tuloksia,
että
johdon
arvioiden
mukaan
jaksotettuun
hankintamenoon
arvostaminen
on
lähinnä
käypää
arvoa.
MEUR
2024
2023
Kirjanpitoarvo
1.1.
19
19
Osakkeiden
myynti
-1
Kirjanpitoarvo
31.12.
17
19
Vuonna
2024
noteeraamattomien
muiden
osakkeiden
(taso
3)
hankintameno
oli
17
miljoonaa
euroa
(19),
ja
niiden
markkina-arvo
oli
17
miljoonaa
euroa
(19).
5.3.
RAHAVARAT
Laadintaperiaatteet
Rahavarat
koostuvat
käteisvaroista,
vaadittaessa
nostettavissa
olevista
pankkitalletuksista
sekä
muista
lyhytaikaisista
rahavaroista.
Muut
lyhytaikaiset
rahavarat
ovat
lyhytaikaisia
likvidejä
sijoituksia,
joiden
arvo
vaihtelee
vähäisessä
määrin
ja
joiden
maturiteetti
on
korkeintaan
kolme
kuukautta
hankintahetkestä.
Käteisvarat
ja
vaadittaessa
nostettavissa
olevat
pankkitalletukset
on
arvostettu
jaksotettuun
hankintamenoon.
Muut
käteissijoitukset
arvostetaan
pääsääntöisesti
käypään
arvoon
lukuun
ottamatta
sijoituksia
yritystodistuksiin,
jotka
arvostetaan
jaksotettuun
hankintamenoon.
Konsernin
cash
pool
-tileihin
liittyvät
luotot
sisältyvät
lyhytaikaisiin
rahoitusvelkoihin.
MEUR
2024
2023
Rahat
ja
pankkisaamiset*
1
538
809
Muut
rahavarat
16
10
Yhteensä
1
554
819
Taloudellinen
katsaus
*
196
miljoonaa
euroa
(185)
rahoista
ja
pankkisaamisista
on
maissa,
joissa
kotiuttamista
on
rajoitettu
paikallisella
lainsäädännöllä,
eikä
raha
näin
ollen
ollut
välittömästi
emoyhtiön
käytettävissä.
Paikallisesti
rahojen
ja
pankkisaamisten
käyttöä
ei
kuitenkaan
ole
rajoitettu.
Lisäksi
konsernilla
oli
vuonna
2024
4
miljoonaa
euroa
rahavaroja
liittyen
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin.
5.4.
NETTOVELAN
TÄSMÄYTYS
Korolliset
nettovelat
MEUR
2024
2023
Pitkäaikaiset
vuokrasopimusvelat
215
224
Muut
pitkäaikaiset
korolliset
velat
409
515
Lyhytaikaiset
vuokrasopimusvelat
43
44
Muut
lyhytaikaiset
korolliset
velat
99
76
Myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
korolliset
velat
15
Korolliset
velat
yhteensä
781
858
Korolliset
saamiset
-4
Rahavarat
-1
554
-819
Myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
rahavarat
-4
Korolliset
saamiset
yhteensä
-1
558
-823
Korolliset
nettovelat
yhteensä
-777
35
Nettovelan
täsmäytys
2024
MEUR
Kirjanpi-
toarvo
1.1.2024
Raha-
virrat
Valuutta
-
kurssi-
muutok-
set
Muut
muutok-
set
Yrityshan
-
kinnat
ja
yritys-
myynnit
Kirjanpi-
toarvo
31.12.
2024
Vuokrasopimusvelat*
268
-60
1
65
273
Muut
pitkäaikaiset
korolliset
velat
515
-99
-7
409
Muut
lyhytaikaiset
korolliset
velat
76
23
-1
99
Korolliset
saamiset
-4
4
Rahavarat*
-819
-736
-2
-1
557
Nettovelka
35
-868
-9
65
-777
*
31.12.2024
vuokrasopimusvelat
sisältää
15
miljoonaa
euroa
ja
rahavarat
4
miljoonaa
euroa
liittyen
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin.
2023
MEUR
Kirjanpi-
toarvo
1.1.2023
Raha-
virrat
Valuutta
-
kurssi-
muutok-
set
Muut
muutok-
set
Yrityshan
-
kinnat
ja
yritys-
myynnit
Kirjanpi-
toarvo
31.12.
2023
Vuokrasopimusvelat
266
-55
-2
59
268
Muut
pitkäaikaiset
korolliset
velat
517
15
-17
515
Muut
lyhytaikaiset
korolliset
velat
166
-98
-2
2
7
76
Korolliset
saamiset
-4
1
-4
Rahavarat
-464
-379
19
4
-819
Nettovelka
481
-517
-1
61
11
35
5.5.
OMA
PÄÄOMA
Oma
pääoma
koostuu
osakepääomasta,
ylikurssirahastosta,
muuntoeroista,
arvonmuutosrahastosta,
etuuspohjaisen
nettovelan
uudelleenmäärittämisestä
johtuvista
eristä
ja
kertyneistä
voittovaroista.
Osakepääoma
ja
osakkeiden
lukumäärä
Vuoden
2024
alussa
yhtiön
hallussa
oli
yhteensä
2
700
000
omaa
osaketta.
Hankitut
osakkeet
käytetään
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
osakepohjaisten
kannustinjärjestelmien
mukaisiin
maksuihin.
Vuoden
aikana
käytettiin
57
425
omaa
osaketta
osakeperusteisten
maksujen
maksamiseen,
joten
kauden
lopussa
niitä
oli
2
642
575.
MEUR
Osakepääoma
Osake-
pääoma
Ylikurssi-
rahasto
Yhteensä
1.1.2023
336
61
397
31.12.2023
336
61
397
31.12.2024
336
61
397
Taloudellinen
katsaus
Osakkeiden
ja
äänien
lukumäärä
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
1.1.2024
589
023
390
Osakkeina
suoritetut
osakeperusteiset
maksut
57
425
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärä
31.12.2024
589
080
815
Ulkona
olevien
osakkeiden
lukumäärän
painotettu
keskiarvo
kauden
aikana
589
071
715
Wärtsilän
osakkeella
ei
ole
nimellisarvoa.
Wärtsilällä
on
yksi
osakelaji.
Kaikilla
osakkeilla
on
yksi
ääni
yhtiökokouksessa
ja
niillä
on
yhtälainen
oikeus
osingonjakoon.
Osakepääoma
Osakeannin
yhteydessä
yhtiön
saamat
osakkeen
merkintähinnat
kirjataan
osakepääomaan,
ellei
osakeantipäätöksen
yhteydessä
olla
päätetty,
että
osa
merkintähinnasta
kirjataan
sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahastoon.
Ylikurssirahasto
Ylikurssirahasto
on
sidottua
omaa
pääomaa.
Sitä
voidaan
alentaa
noudattaen,
mitä
osakepääoman
alentamisesta
säädetään
osakeyhtiölaissa.
Osakepääomaa
voidaan
myös
korottaa
siirtämällä
varoja
ylikurssirahastosta.
Muuntoerot
Ulkomaisten
tytäryhtiöiden
tilinpäätösten
muuntaminen
eri
kursseilla
laajassa
tuloslaskelmassa
ja
taseessa
aiheuttaa
muuntoeron,
joka
kirjataan
omaan
pääomaan.
Ulkomaisten
yritysten
hankintamenon
eliminoinnista
sekä
hankinnan
jälkeen
kertyneiden
oman
pääoman
erien
muuntamisesta
syntyvät
muuntoerot
esitetään
myös
omassa
pääomassa.
Lisäksi
omassa
pääomassa
esitetään
tytäryrityksen
nettoinvestoinneista
ja
pitkäaikaisesta
tytäryhtiölainasta
ilman
sovittua
suorituspäivää
syntyvät
muuntoerot.
Muuntoerojen
muutokset
kirjataan
muihin
laajan
tuloksen
eriin.
Arvonmuutosrahasto
Arvonmuutosrahasto
sisältää
rahavirran
suojauksessa
käytettyjen
instrumenttien
käyvän
arvon
muutokset,
jos
suojaus
on
tehokas,
täyttää
suojauslaskennan
edellytykset
ja
suojaussuhde
jatkuu
edelleen.
Muutokset
arvonmuutosrahastoon
sisältyvissä
erissä
kirjataan
muihin
laajan
tuloksen
eriin.
MEUR
Valuutta
-
johdannaisten
suojat
Korko
-
suojat
Rahavirta
-
suojat
yhteensä
Arvonmuutosrahasto
1.1.2023,
brutto
-7
21
13
Käyvän
arvon
muutoksiin
liittyvät
verot
1
-4
-4
Arvonmuutosrahasto
1.1.2023,
netto
-7
17
9
Siirretty
tuloslaskelmaan
tai
oikaisuna
taseeseen,
veroilla
vähennettynä
3
3
Käyvän
arvon
muutokset
27
-7
20
Käyvän
arvon
muutoksiin
liittyvät
verot
-3
1
-2
Arvonmuutosrahasto
31.12.2023,
netto
20
11
31
Siirretty
tuloslaskelmaan
tai
oikaisuna
taseeseen,
veroilla
vähennettynä
14
14
Käyvän
arvon
muutokset
-77
-3
-80
Käyvän
arvon
muutoksiin
liittyvät
verot
12
1
13
Arvonmuutosrahasto
31.12.2024,
netto
-31
8
-23
Emoyhtiön
voitonjakokelpoiset
varat
Laadintaperiaatteet
Hallituksen
yhtiökokoukselle
ehdottamat
osingot
vähennetään
voitonjakokelpoisesta
omasta
pääomasta
yhtiökokouksen
päätöksen
jälkeen.
Maksamattomat
osingot
esitetään
velkana
konsernitilinpäätöksessä.
Tilinpäätöspäivän
jälkeen
hallitus
on
esittänyt,
että
31.12.2024
päättyneeltä
tilikaudelta
jaetaan
osinkona
0,
44
euroa
osakkeelta.
Näin
osingonjako
on
yhteensä
259
miljoonaa
euroa
31.12.2024
ulkona
olevien
osakkeiden
mukaisesti.
Jäljelle
jäävä
osa
kertyneistä
voittovaroista
jätetään
vapaaseen
omaan
pääomaan.
Tilikauden
2023
voitosta
jaettiin
osinkona
0,32
euroa
osakkeelta
osingonjaon
ollessa
yhteensä
188
miljoonaa
euroa.
Jäljelle
jäänyt
osa
kertyneistä
voittovaroista
jätettiin
yhtiön
vapaaseen
omaan
pääomaan.
Lisätietoja
omasta
pääomasta
esitetään
emoyhtiön
tilinpäätöksen
liitetiedoissa,
liitetiedossa
10.
Oma
pääoma.
Taloudellinen
katsaus
5.6.
RAHOITUSVELKOJEN
MATURITEETTIANALYYSI
2024
Lyhyt
-
aikainen
Pitkä-
aikainen
MEUR
<
1
vuosi
1–3
vuotta
3–5
vuotta
>
5
vuotta
Yhteensä
Lainat
muilta
rahoituslaitoksilta*
99
201
156
52
508
Vuokrasopimusvelat
55
85
59
121
320
Ostovelat
793
793
Korkojohdannaiset,
velat
81
108
2
0
192
Korkojohdannaiset,
saatavat
-66
-102
-6
0
-174
Valuttatermiinit,
velat
2
418
2
418
Valuttatermiinit,
saatavat
-2
368
-2
368
Muut
velat
8
8
Yhteensä
1
020
292
211
173
1
696
*
Arvioidut
korkokustannukset
yhteensä
12
16
7
1
35
Arvioidut
sopimusperusteiset
rahavirrat
1
032
307
218
174
1
731
2023
Lyhyt
-
aikainen
Pitkä-
aikainen
MEUR
<
1
vuosi
1–3
vuotta
3–5
vuotta
>
5
vuotta
Yhteensä
Lainat
muilta
rahoituslaitoksilta*
75
239
200
75
590
Vuokrasopimusvelat
53
81
58
128
320
Ostovelat
686
686
Korkojohdannaiset,
velat
5
87
103
196
Korkojohdannaiset,
saatavat
-6
-76
-104
-1
-188
Valuttatermiinit,
velat
1
953
1
953
Valuttatermiinit,
saatavat
-1
978
-1
978
Muut
velat
9
9
Yhteensä
797
331
258
202
1
588
*
Arvioidut
korkokustannukset
yhteensä
16
23
10
2
53
Arvioidut
sopimusperusteiset
rahavirrat
813
354
268
204
1
641
*
Pitkäaikaisten
lainojen
korkokulut
lasketaan
tilikauden
päättyessä
vallitsevien
keskimääräisten
korkojen
perusteella.
Rahoitusvelkojen
käyvät
arvot
sekä
lisätietoa
rahoitusvelkojen
arvostusryhmistä
on
esitetty
liitetiedossa
5.2.
Rahoitusvarat
ja
-velat
arvostusryhmittäin.
5.7.
JOHDANNAISINSTRUMENTIT
Laadintaperiaatteet
Johdannaiset
ja
suojauslaskenta
Johdannaiset,
mukaan
lukien
kytketyt
johdannaiset,
kirjataan
alun
perin
taseeseen
käypään
arvoon
ja
myöhemmin
ne
luokitellaan
ja
arvostetaan
kunkin
raportointikauden
päättymispäivän
mukaiseen
käypään
arvoon.
Voitot
ja
tappiot
käypään
arvoon
arvostamisesta
kirjataan
tuloslaskelmalle
johdannaisen
käyttötarkoituksen
määräämällä
tavalla.
Wärtsilässä
on
käytössä
ohjeistus,
jonka
avulla
kytketyt
johdannaiset
tunnistetaan.
Suojauslaskenta
Wärtsilä
suojaa
myynteihin
ja
ostoihin
liittyviä
ulkomaan
valuutan
määräisiä
rahavirtojen
nettopositioita
valuuttatermiineillä
tai
-optioilla
sekä
soveltaa
IFRS
9:n
mukaista
suojauslaskentaa
enemmistöön
näistä
valuuttatermiineistä.
Termiinipisteet
jätetään
suojaussuhteen
ulkopuolelle
ja
kirjataan
tuloslaskelmaan
muihin
rahoitustuottoihin
tai
-kuluihin.
Jos
suoja
on
kokonaan
tai
osittain
lopetettu,
lopetettu
osuus
kirjataan
välittömästi
tuloslaskelmaan
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
kuluihin.
Konserni
dokumentoi
suojausjärjestelyn
alussa
kunkin
suojausinstrumentin
ja
suojatun
omaisuuserän
välisen
suhteen
sekä
riskinhallintatavoitteen
ja
siihen
sovellettavan
strategian.
Tämän
prosessin
kautta
suojausinstrumentti
kytketään
siihen
liittyviin
varoihin
ja
velkoihin,
ennakoituihin
liiketapahtumiin
tai
sitoviin
sopimuksiin.
Wärtsilä
määrittää
valuuttajohdannaisten
suojaussuhteet
joko
erittäin
todennäköisen
ennakoidun
liiketoimen
suojaksi
tai
kiinteäehtoisen
sitoumuksen
suojaksi.
Suojauslaskentasuhteet
määritellään
niihin
liittyvän
saamisen
tai
velan
kirjaamishetkeen
saakka.
Taloudellinen
katsaus
Konserni
käyttää
määritettyjä
suojia
valuuttajohdannaisiin,
joissa
suojausinstrumentin
ja
suojauskohteen
keskeiset
ehdot,
valuutta
sekä
määrä
täsmäävät
tai
lähes
täsmäävät.
Lisäksi
suojaussuhteen
dokumentaatio
sisältää
ajanjakson,
jonka
aikana
ennustetuilla
liiketoimilla
odotetaan
olevan
vaikutusta
tuloslaskelmaan.
Suojausaste
on
yleensä
100%.
Koska
alla
olevat
riskit
täsmäävät,
suojausinstrumenttien
katsotaan
kumoavan
kaikki
suojattuihin
liiketoimiin
liittyvät
muutokset.
Wärtsilä
tunnistaa,
että
suojattujen
liiketoimien
viivästymiset
tai
peruuntumiset
saattavat
aiheuttaa
tehottomuutta.
Wärtsilä
kuitenkin
soveltaa
jatkostrategiaa,
jonka
mukaan
johdannaisia
jatketaan
tai
päätetään
ennenaikaisesti,
jotta
alla
olevat
liiketoimet
saadaan
täsmäämään.
Suojauksen
tehokkuutta
koskevia
vaatimuksia
arvioidaan
IFRS
9:n
vaatimusten
mukaisesti
huomioiden
vaatimukset
taloudelliseen
suhteeseen,
luottoriskiin
ja
suojausasteeseen
liittyen.
Ulkopuoliset
suojaukset
tehdään
tyypillisesti
lyhyillä
maturiteeteilla
(enintään
yksi
vuosi)
ja
käyttäen
vain
korkean
luottoluokituksen
vastapuolia,
joten
vastapuoliriskillä
on
vähäinen
vaikutus
suojien
markkina-arvon
määrittämiseen.
Koska
joidenkin
suojattavien
rahavirtojen
maturiteetti
on
pidempi
kuin
niitä
suojaavien
instrumenttien,
suojausten
ja
alla
olevien
rahavirtojen
nykyarvojen
muutokset
eivät
aina
täysin
kumoa
toisiaan
suojauksen
elinaikana.
Maturiteettierosta
johtuva
tehottomuus
lasketaan
vuosineljänneksittäin
ja
kirjataan
tuloslaskelmaan
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
kuluihin
konsernitasolla.
Myös
korkosuojiin
voidaan
soveltaa
suojauslaskentaa.
Näissä
tapauksissa
kriittiset
ehdot,
vaihtuvakorkoinen
viitekorko
ja
lyhennyssuunnitelma
täsmäävät,
joten
suojauksen
odotetaan
olevan
erittäin
tehokas.
Koska
vain
korkean
luottoluokituksen
omaavia
vastapuolia
hyödynnetään
ISDA-yleissopimuksen
mukaisesti,
vastapuoliluottoriskillä
odotetaan
olevan
minimaalinen
vaikutus
suojan
arvostukseen.
Rahavirran
suojaaminen
Jos
johdannaissopimus
on
määritetty
rahavirtaa
suojaavaksi
ja
se
täyttää
rahavirtasuojan
vaatimukset,
siihen
liittyvät
käyvän
arvon
muutokset
kirjataan
muihin
laajan
tuloksen
eriin,
jotka
esitetään
oman
pääoman
arvonmuutosrahastossa,
mikäli
suojaus
on
tehokas.
Valuuttatermiinien
osalta
spot-osuus
sisältyy
suojaussuhteeseen,
kun
termiinipisteet
on
jätetty
suojan
määrittämisen
ulkopuolelle.
Muiden
laajan
tuloksen
erien
kautta
johdannaisiin
liittyvään
arvonmuutosrahastoon
kertynyt
voitto
tai
tappio
esitetään
samalla
raportointikaudella
kuin
suojattuihin
velvoitteisiin
tai
ennusteisiin
liittyvät
tapahtumat.
Suojausten
nettopositioiden
tulos
raportoidaan
omalla
rivillään
tuloslaskelmassa.
Suojauslaskennan
oikaisut
on
kirjattu
suojauskohteen
mukaisesti
sopimukseen
perustuviin
varoihin,
sopimukseen
perustuviin
velkoihin
ja
varastoihin.
Suojauksesta
johtuvan
voiton
tai
tappion
tehoton
osuus
kirjataan
välittömästi
tuloslaskelmaan
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
kuluihin.
Korkoerosta
johtuvat
valuuttatermiinien
käyvän
arvon
muutokset
(termiinipisteiden
vaikutus)
kirjataan
tuloslaskelmaan
rahoitustuottoihin
tai
-kuluihin.
Vuokrasopimuksen
rahavirran
suojaus
vaihtuvaa
korkoa
vastaan
sisältyy
tuloslaskelmalla
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
sekä
rahoitustuottoihin
ja
-kuluihin.
Lisätietoja
rahavirtasuojausten
käypien
arvojen
muutoksista
esitetään
liitetiedossa
5.5.
Oma
pääoma,
ja
lisätietoja
rahavirtasuojausten
tehottomasta
osuudesta
esitetään
liitetiedossa
5.1.
Rahoitustuotot
ja
-kulut.
Konserni
soveltaa
suojauslaskentaa
enemmistöön
valuuttatermiineistä.
Avoimet
operatiiviset
valuuttapositiot
sisältäen
rahoituksen
suojataan
johdannaisilla
alla
olevan
mukaisesti.
Suojattavien
valuuttaerien
ja
suojausinstrumenttien
nimellisarvot
2024
2023
MEUR
Suojaus-
laskentaa
vastaan
Netto-
velkoja
vasten
Muita
kohteita
vastaan
Suojaus-
laskentaa
vastaan
Netto-
velkoja
vasten
Muita
kohteita
vastaan
Valuuttatermiinit,
nimellisarvo
(molemmat
valuutat)
EUR*
1
578
478
290
1
276
527
157
USD
963
201
663
305
NOK
222
209
196
96
GBP
75
76
12
54
88
17
CHF
180
187
114
90
8
CNY
2
8
58
10
AUD
5
18
5
9
MXN
51
72
12
SGD
13
6
7
3
SEK
11
1
21
28
1
9
CAD
25
31
14
Muut
valuutat**
69
102
38
26
Valuuttajohdannaisten
kokonaismäärä
(nimelisarvo)
1
598
478
317
1
278
527
161
*
Euroa
ei
pidetä
valuuttariskinä
emoyhtiölle.
**
Muut
valuutat
eivät
sisällä
merkittäviä
yksittäisiä
valuuttoja.
Nettovelat
sisältävät
emoyhtiön
antamat
ei-euromääräiset
sisäiset
lainat
ja
talletukset.
Suojauslaskentaa
on
sovellettu
1
598
miljoonan
euron
(1
278)
arvosta
valuuttatermiineihin.
Suojaukseen
ei
käytetty
optioita
vuosina
2024
tai
2023.
Viiden
prosentin
valuuttakurssiliikkeen
vaikutus
näiden
johdannaisten
arvostukseen
aiheuttaisi
noin
105
miljoonan
euron
(66)
muutoksen
konsernin
omaan
pääomaan.
Koska
kaikki
merkittävät
kiinteähintaiset
osto-
ja
myyntisopimukset
on
suojattu,
operatiivisen
toiminnan
tuloksen
herkkyys
valuuttakurssimuutoksille
(sisäinen
rahoitus
pois
lukien)
oletetaan
olevan
vähäinen.
Taloudellinen
katsaus
Rahavirtasuojaukseen
liittyvistä
valuuttatermiineistä
on
kirjattu
-77
miljoonaa
euroa
(27)
rahavirran
suojauksen
arvonmuutoksena
muihin
laajan
tuloksen
eriin
sekä
vuonna
2023
-9
miljoonaa
euroa
kirjattiin
tuloslaskelmaan
tuottoina
nettopositioiden
suojista.
-1
miljoona
euroa
(-2)
on
kirjattu
taseeseen
sopimukseen
perustuvien
velkojen
muutoksena.
Vuoden
lopussa
sopimukseen
perustuviin
velkoihin
oli
kirjattu
rahavirtasuojaukseen
liittyviä
termiinejä
-5
miljoonaa
euroa
(-4).
Vuonna
2023
on
lopetettuihin
rahavirtasuojiin
liittyen
kirjattu
nettona
-6
miljoonaa
euroa
tuloslaskelmaan
liiketoiminnan
muihin
tuottoihin
tai
kuluihin.
2024
2023
MEUR
Suojatut
raha-
virrat,
netto-
määrä
Suo-
jauk-
set,
netto-
määrä
Suo-
jauk-
set,
brutto-
määrä
Suojatut
raha-
virrat,
netto-
määrä
Suo-
jauk-
set,
netto-
määrä
Suo-
jauk-
set,
brutto-
määrä
Nimellisarvot
EUR
536
567
1
578
262
274
1
276
USD
959
957
963
582
578
663
NOK
192
192
222
165
161
196
GBP
77
75
75
29
31
54
MXN
55
51
51
73
72
72
DKK
40
40
43
14
10
10
SEK
15
11
11
4
8
28
CNY
1
2
2
5
9
58
AUD
2
5
5
23
18
18
SGD
17
13
13
11
7
7
CHF
146
146
180
100
99
114
CAD
23
25
25
29
31
31
Muut
30
22
26
31
28
28
Yhteensä
2
092
2
107
3
195
1
328
1
327
2
556
MEUR
2024
2023
Valuuttatermiinit,
joihin
sovelletaan
suojauslaskentaa
2024
-
1
278
2025
1
598
-
Ennustetut,
erittäin
todennäköiset
rahavirrat
vuosittain
(suojattu)
2024
-
2
075
2025
2
899
384
2026
626
94
2027
184
45
2028
57
1*
*
Vertailukauden
osalta
sisältää
2028
ja
siitä
myöhemmin.
Johdannaisinstrumentit
MEUR
2024
joista
suljettu
2023
joista
suljettu
Johdannaisinstrumenttien
nimellisarvot
(taso
2)
Koronvaihtosopimukset,
suojauslaskennan
alla
118
118
Koronvaihtosopimukset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
50
50
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
153
160
Netotettava
termiinikauppa
(NDF),
suojauslaskennan
alla
4
Valuuttatermiinit,
suojauslaskennan
alla
1
594
949
1
278
667
Valuuttatermiinit,
suojauslaskennan
ulkopuolella
795
207
688
238
Yhteensä
2
714
1
156
2
294
905
Johdannaisinstrumenttien
markkina
-arvostukset
(taso
2)
Koronvaihtosopimukset,
suojauslaskennan
alla
10
13
Koronvaihtosopimukset,
suojauslaskennan
ulkopuolella
2
4
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
-22
-12
Valuuttatermiinit,
suojauslaskennan
alla
-35
17
Valuuttatermiinit,
suojauslaskennan
ulkopuolella
-12
10
Yhteensä
-57
33
Lisäksi
konsernilla
oli
kuparifutuureja
1
665
tonnia
(1
130),
joiden
arvo
oli
14
miljoonaa
euroa
(9).
Valuuttatermiinit
suojaavat
transaktioriskiltä
ja
erääntyvät
seuraavan
12
kuukauden
(12)
aikana.
Valuuttatermiini
on
suljettu,
kun
rahavirrat
samassa
valuutassa
samalla
arvopäivällä
kompensoivat
toisiaan.
Koronvaihtosopimukset
ovat
euromääräisiä
ja
niiden
keskimääräinen
juoksuaika
on
62
kuukautta
(57).
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimusten
keskimääräinen
juoksuaika
on
24
kuukautta
(36).
Taloudellinen
katsaus
Muutokset
korkojohdannaisten
markkina-arvossa
kirjataan
yleensä
välittömästi
tuloslaskelmaan
rahoitustuottoihin
tai
-kuluihin.
IFRS
9:n
mukaista
rahavirran
suojauslaskentaa
sovelletaan
kuitenkin
118
miljoonan
euron
(122)
suuruiseen
koronvaihtosopimukseen,
joka
erääntyy
2031.
Kyseinen
korkosuoja
vaihtaa
ison
vuokrasopimusvelan
korkomaksut
muuttuvista
kiinteisiin.
Koska
suojalla
ja
sen
perustana
olevalla
rahavirralla
on
täsmäävät
keskeiset
ehdot,
ja
suojaussuhde
on
1:1,
suojauksen
odotetaan
olevan
täysin
tehokas.
Vuoden
2024
aikana
rahavirtasuojan
käyvän
arvon
muutosta
on
kirjattu
muihin
laajan
tuloksen
eriin
10
miljoonaa
euroa
(14).
Toteutune
ita
ja
kertyneitä
korkoja
on
kirjattu
3
miljoonaa
euroa
(3)
tuloslaskelmaan
liiketoiminnan
muina
tuottoina
ja
1
miljoona
euroa
(1)
rahoitustuottoihin
tai
-kuluihin.
Vuonna
2024
ja
2023
ei
tunnistettu
kytkettyjä
johdannaisia.
Normaalisti
kaikki
konsernin
johdannaiset
tehdään
International
Swaps
and
Derivatives
Associationin
Master
Agreement
-sopimusten
(ISDA)
alla.
Mikäli
sopimusosapuoli
on
sopimuksessa
määritellyn
luottotapahtuman
kohteena,
on
toisella
sopimusosapuolella
oikeus
vaatia
kaikkien
avoimien
johdannaisten
ennenaikaista
eräännyttämistä
ja
niiden
netottamista.
Nämä
sopimukset
eivät
kuitenkaan
täytä
tase-erien
netotusvaatimuksia.
Alla
olevassa
taulukossa
on
kyseisten
sopimusten
alla
tehtyjen
rahoitusinstrumenttien
kirjanpitoarvot.
MEUR
2024
2023
Johdannaisinstrumenttien
markkina
-arvostukset
ISDA-sopimusten
alla
Varat
Koronvaihtosopimukset
12
17
Valuuttatermiinit
3
32
Yhteensä
15
49
Velat
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
-22
-12
Valuuttatermiinit
-49
-4
Kuparijohdannaiset
-1
Yhteensä
-72
-16
Johdannaisinstrumenttien
markkina
-arvostukset
ISDA-sopimusten
alla
Varat
7
41
Velat
-64
-8
Yhteensä
-57
33
5.8.
RAHOITUSRISKIT
Yleistä
Konsernin
keskitetyllä
rahoitustoiminnolla
on
kaksi
päätehtävää:
hankkia
riittävästi
rahoitusta
konsernin
tarpeisiin
kilpailukykyisellä
hinnalla,
ja
tunnistaa
ja
arvioida
konsernin
rahoitusriskit
sekä
tehdä
konserniyhtiöiden
tarvitsemat
suojaukset.
Tarkoituksena
on
suojautua
rahoitusmarkkinoilla
tapahtuvilta
epäsuotuisilta
heilahteluilta
sekä
minimoida
valuutta-,
korko-,
likviditeetti-
ja
luottoriskien
vaikutus
konsernin
rahavaroihin,
tulokseen
ja
omaan
pääomaan.
Wärtsilän
riskienhallintapolitiikka
on
hyväksytty
yhtiön
hallituksessa.
Rahoitusriskien
suojausinstrumentteina
käytetään
vain
sellaisia
instrumentteja,
joiden
markkina-arvoa
ja
riskiprofiilia
voidaan
luotettavasti
seurata.
Valuuttariski
Valuuttapositioita
seurataan
liiketoimintojen
tasolla.
Suojaukset
tehdään
tytäryhtiötasolla
konsernin
keskitettyä
rahoitustoimintaa
vasten,
jonka
jälkeen
suojaukset
netotetaan
ja
katetaan
ulkoisesti
konsernin
rahoitustoimintojen
puolesta.
Kaikki
merkittävät
kiinteähintaiset
osto-
ja
myyntisopimukset
suojataan.
Suojaukset
kattavat
arvioidut
tulevat
rahavirrat
sekä
avoinna
olevat
myyntisaamiset
ja
ostovelat
sopimuksiin
liittyen.
Tulevat
kaupalliset
valuuttayli-
ja
alijäämät
arvioidaan
liiketoiminnoittain
ja
suojausten
tasosta
päättää
johtokunta.
IFRS
9:n
mukaista
suojauslaskentaa
sovelletaan
valtaosaan
edellä
mainittujen
erien
suojauksista.
Suojaukset
kattavat
aikajakson,
joka
mahdollistaa
myyntihintojen
ja
ostojen
kustannusten
sopeuttamisen
uudella
valuuttakurssitasolla.
Suojausten
pituudet
vaihtelevat
konserniyhtiöillä
pääasiassa
kuukaudesta
kahteen
vuoteen.
Konserni
suojaa
myös
taseessa
olevat
valuuttamääräiset
erät
kuten
rahavarat,
lainat/talletukset
ja
muut
valuuttamääräiset
saatavat
ja
velat.
Koska
kenttähuoltotyöt
laskutetaan
paikallisessa
valuutassa,
konsernin
liikevaihtoon
kohdistuu
valuuttakurssimuutoksista
johtuvaa
volatiliteettia.
Vaikutus
kannattavuuteen
on
kuitenkin
rajallinen,
koska
myös
kustannukset
ovat
samassa
valuutassa.
Varaosamyynti
perustuu
euromääräisiin
hinnastoihin,
ja
niihin
liittyvät
ostot
euroalueen
ulkopuolisissa
valuutoissa
suojataan,
joten
valuuttakurssimuutokset
vaikuttavat
varaosamyyntiin
vain
vähäisesti.
Koska
projektien/laitteiden
myynnit/ostot
ja
pitkäaikaisten
sopimusten
arvioidut
valuuttariskit
suojataan,
konserni
ei
odota
merkittäviä
voittoja/tappioita
valuuttakurssimuutoksista
vuonna
2025
toiminnassaan
lukuun
ottamatta
sisäistä
rahoitusta.
Konsernissa
käytetyt
valuuttasuojausinstrumentit
ja
näiden
nimellisarvot
on
eritelty
liitetiedossa
5.7.
Johdannaisinstrumentit.
Koska
Wärtsilällä
on
tytäryhtiöitä
ja
yhteisyrityksiä
euroalueen
ulkopuolella,
ovat
konsernin
oma
pääoma,
liikearvo
ja
kauppahinnan
kohdistukset
alttiina
valuuttakurssien
vaihteluille.
Vuoden
2024
lopussa
Wärtsilän
euroalueen
ulkopuolisten
tytäryhtiöiden
ja
yhteisyritysten
nettovarallisuuden
arvo
oli
1
261
miljoonaa
euroa
(989).
Lisäksi
ulkomaanrahan
määräistä,
yrityshankinnoissa
syntynyttä
liikearvoa
ja
kauppahinnan
kohdistuksia
oli
805
miljoonaa
euroa
(785).
Vuonna
2024
muuhun
laajaan
tulokseen
kirjatut
muuntoerot
syntyivät
pääosin
Englannin
punnan
(GBP)
kurssimuutoksista.
Taloudellinen
katsaus
Vuonna
2024
54%
(57)
myynnistä
ja
53%
(52)
operatiivisista
kuluista
oli
euromääräisiä,
ja
32%
(28)
myynnistä
ja
23%
(24)
operatiivisista
kuluista
oli
Yhdysvaltain
dollareita.
Loppu
jakautui
usean
valuutan
kesken.
Konsernin
tulokseen
ja
kilpailukykyyn
vaikuttavat
välillisesti
myös
pääkilpailijoiden
kotivaluutat.
Koska
Wärtsilän toiminta on globaalia
,
siihen
liittyy
usein
valuuttariskejä.
Suurimmat
avoimet
operatiiviset
valuuttapositiot
(pois
lukien
rahoitus)
per
31.12.2024
on
listattu
alle.
2024
-
Tase
Arvioidut
rahavirrat
MEUR
Konserni
saa
perus-
valuuttaa
Konserni
maksaa
perus-
valuuttaa
Konserni
saa
perus-
valuuttaa
Konserni
maksaa
perus-
valuuttaa
Netto
EUR/USD
173
250
225
1
425
1
276
EUR/NOK
75
42
344
1
376
USD/NOK
28
10
422
440
EUR/CNY
26
23
124
127
EUR/GBP
28
33
64
22
37
EUR/CHF
17
6
97
108
EUR/DKK
6
9
94
91
USD/HKD
6
12
88
82
EUR/SGD
16
17
41
41
EUR/HKD
11
10
39
1
39
EUR/JPY
11
7
35
7
32
USD/MXN
5
2
50
53
EUR/CAD
4
9
6
34
33
EUR/AED
14
9
26
31
USD/CNY
3
1
24
19
7
USD/JPY
3
2
37
38
2023
Tase
Arvioidut
rahavirrat
MEUR
Konserni
saa
perus-
valuuttaa
Konserni
maksaa
perus-
valuuttaa
Konserni
saa
perus-
valuuttaa
Konserni
maksaa
perus-
valuuttaa
Netto
EUR/USD
109
159
140
907
817
EUR/NOK
69
42
218
1
244
USD/NOK
14
303
318
EUR/CNY
19
21
85
16
67
EUR/GBP
25
40
61
7
38
USD/MXN
18
9
78
87
EUR/CHF
24
14
54
64
EUR/HKD
9
11
55
1
52
USD/HKD
1
2
71
71
EUR/DKK
7
7
57
1
56
GBP/USD
44
5
18
21
EUR/JPY
11
7
42
3
43
EUR/SGD
17
14
31
33
EUR/AED
27
9
23
1
40
EUR/SEK
22
7
27
42
EUR/AUD
9
9
37
2
34
Konserni
saa
perusvaluuttaa:
●
jos
toimintavaluutta
on
EUR,
velka
on
USD-valuutassa
●
jos
toimintavaluutta
on
USD,
saaminen
on
EUR-valuutassa
Konserni
maksaa
perusvaluuttaa:
●
jos
toimintavaluutta
on
EUR,
saaminen
on
USD-valuutassa
●
jos
toimintavaluutta
on
USD,
velka
on
EUR-valuutassa
Koska
konsernin
pääasiallinen
rahoitusvaluutta
on
euro
ja
tytäryhtiöt
yleensä
rahoitetaan
niiden
paikallisissa
valuutoissaan
keskitetyn
rahoitustoiminnon
toimesta,
keskitetyllä
rahoitustoiminnolla
oli
seuraavat
rahoitukseen
liittyvät
valuuttapositiot
auki
per
31.12.2024.
Taloudellinen
katsaus
2024
2023
MEUR
Velat
Talletukset
Netto
Velat
Talletukset
Netto
Konsernin
sisäiset
velat/talletukset
USD
27
242
216
41
354
313
GBP
102
27
76
113
25
88
CHF
188
188
90
90
MXN
8
5
3
3
16
13
AUD
1
1
5
5
SGD
9
9
8
8
CNY
11
11
10
10
CAD
9
8
17
17
Muut
valuutat*
1
1
1
1
Ulkopuoliset
velat/talletukset
JPY
153**
160
160**
160
Yhteensä
478
304
672
408
436
703
*
Muut
valuutat
ei
netotu,
koska
sisältää
eri
valuuttoja.
**
Ulkopuoliset
JPY-lainat
suojataan
täysimääräisesti
valuutan-
ja
koronvaihtosopimuksilla.
Eräillä
tytäryhtiöillä
maissa,
joiden
valuutat
eivät
ole
vapaasti
vaihdettavia,
kuten
Brasiliassa,
Filippiineillä
ja
Etelä-Koreassa,
on
suojaamattomia
EUR-
tai
USD-määräisiä
konsernin
sisäisiä
lainoja,
joista
voi
aiheutua
valuuttakurssieroja.
Näiden
lainojen
kokonaismäärä
on
61
miljoonaa
euroa
(68).
Wärtsilä
ei
suojaa
muuntoriskiä.
Konsernille
merkittävimmät
valuutat
on
esitetty
liitetiedossa
6.6.
Tilinpäätöskursseja.
Korkoriski
Wärtsilän
korkoriski
muodostuu
pääasiallisesti
nettomääräisen
lainasalkun
arvon
muutoksista
(hintariski)
sekä
korkojen
vaihtelusta
(vaihtuvakorkoisten
lainojen
koronmuutokset).
Korkoriskejä
seurataan
mittaamalla
jatkuvasti
rahoitusinstrumenttien
markkina-arvoja
sekä
tekemällä
herkkyysanalyysia.
Korollinen
velka
oli
vuoden
2024
lopussa
508
miljoonaa
euroa
(590).
Keskikorko
oli
2,6%
(3,0)
ja
keskimääräinen
korkosidonnaisuusaika
5
kuukautta
(7).
Wärtsilä
hajauttaa
korkoriskejään
ottamalla
sekä
kiinteä-
että
vaihtuvakorkoista
velkaa.
Kiinteäkorkoisen
velan
suhde
koko
velkasalkkuun
saa
vaihdella
30
ja
70
prosentin
välillä.
Wärtsilä
suojaa
lainaportfolionsa
johdannaisilla,
kuten
koronvaihtosopimuksilla,
futuureilla
sekä
optioilla.
MEUR
2024
2023
Kiinteäkorkoiset
lainat
100
108
Vaihtuvakorkoiset
lainat
408
483
Johdannaiset
127
127
Kiinteäkorkoisten
lainojen
osuus
kokonaislainasta
(mukaanlukien
johdannaiset),
%
45
40
Vuoden
2024
lopussa
yhden
prosenttiyksikön
suuruinen
yhdensuuntainen
lasku/nousu
korkokäyrässä
olisi
aiheuttanut
2
miljoonan
euron
(5)
lisäyksen/vähennyksen
nettovelkasalkun
arvoon
(sisältäen
johdannaiset).
Yhden
prosenttiyksikön
suuruinen
korkotason
muutos
aiheuttaisi
3
miljoonan
euron
(4)
muutoksen
velkasalkun
seuraavan
vuoden
korkokuluihin
(sisältäen
johdannaiset).
Molemmissa
analyyseissä
on
käytetty
31.12.2024
mukaista
velkasalkkua.
Koska
konsernin
pääasiallinen
rahoitusvaluutta
on
euro,
IBOR-uudistuksella
ei
ole
merkittävää
vaikutusta
konsernin
rahoitusjärjestelyihin.
Uudistuksen
seurauksena
pitkäaikaisten
JPY-lainojen
ja
niihin
liittyvien
koron-
ja
valuutanvaihtosopimusten
viitekorkoja
muutettiin
sekä
konsernin
cash
pool
-pankkitilien
viitekorkoja
muutettiin,
jos
korko
muutoin
olisi
lopetettu.
Muuta
lainoihin
liittyvää
tietoa
annetaan
liitetiedoissa
5.2.
Rahoitusvarat
ja
-velat
arvostusryhmittäin
ja
5.6.
Rahoitusvelkojen
maturiteettianalyysi.
Tietoa
korkojohdannaisista
on
annettu
liitetiedossa
5.7.
Johdannaisinstrumentit.
Likviditeetti-
ja
jälleenrahoitusriski
Wärtsilä
varmistaa
aina
riittävän
likviditeetin
tehokkaalla
kassanhallinnalla
sekä
riittävillä
vahvistetuilla
ja
vahvistamattomilla
luottolimiiteillä.
Jälleenrahoitusriskiä
hallitaan
tasapainoisella
ja
riittävän
pitkäkestoista
lainaa
sisältävällä
portfoliolla.
Tämänhetkiset
rahoitusohjelmat
sisältävät:
•
Vahvistettuja
luottolimiittisopimuksia
määrältään
642
miljoonaa
euroa
(644).
•
Suomalaisia
yritystodistusohjelmia
määrältään
850
miljoonaa
euroa
(850).
Pitkäaikaisten
lainojen
keskimääräinen
takaisinmaksuaika
on
30
kuukautta
(37)
ja
vahvistettujen
luottolimiittien
keskimääräinen
takaisinmaksuaika
on
32
kuukautta
(31).
Lisätietoa
liitetiedossa
5.6.
Rahoitusvelkojen
maturiteettianalyysi.
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilä
arvioi
pitkäaikaisten
yhteistyöpankkiensa
tarjoamien
toimittajarahoitusohjelmien
aiheuttaman
likviditeettiriskin
erittäin
vähäiseksi.
Kaikki
ovat
maineikkaita
ja
luottokelpoisia
pankkeja,
jotka
ovat
sijoittajina
toimineet
ja/tai
osallistuneet
toimittajarahoitusohjelmiin
osana
tavanomaista
ja
jatkuvaa
tarjontaansa.
Ei
ole
mitään
syytä
olettaa,
että
pankit
eivät
tulevaisuudessa
haluaisi
tai
pystyisi
tarjoamaan
näitä
ohjelmia.
Jos
pankki
odottamattomasti
vetäytyisi
tai
alentaisi
osallistumistaan,
Wärtsilä
voisi
järjestää
toimittajarahoitusohjelmia
toimittajilleen
muiden
pankkiensa
kautta.
Konsernin
rahavarat
olivat
vuoden
lopussa
1
554
miljoonaa
euroa
(819).
Lisäksi
konsernilla
oli
käyttämättömiä
vahvistettuja
luottolimiittisopimuksia
642
miljoonaa
euroa
(644)
sekä
rahavaroja
4
miljoonaa
euroa
myytävänä
oleviin
omaisuueriin
liittyen.
31.12.2024
ja
31.12.2023
yritystodistuksia
ei
ollut
käytössä.
Vahvistetut
luottolimiittisopimukset
ja
emoyhtiön
pitkäaikaiset
lainat
sisältävät
rahoituskovenantin
(omavaraisuusaste).
Omavaraisuusasteen
odotetaan
pysyvän
selvästi
rahoituskovenantin
yläpuolella
ennustettavissa
olevalla
ajanjaksolla.
Vahvistetut
luottolimiittisopimukset
MEUR
2024
2023
Vuosi
Erääntyvät
Käytet-
tävissä
(kauden
lopussa)
Erääntyvät
Käytet-
tävissä
(kauden
lopussa)
2023
-
-
644
2024
642
130
514
2025
100
542
100
414
2026
102
440
104
310
2027
140
300
140
170
2028
120
180
120
50
2029
150
30
50
2030
30
-
Luottoriski
Kaupalliseen
toimintaan
liittyvien
luottoriskien
hallinta
on
osa
liiketoimintojen
ja
konserniyhtiöiden
toimintaa.
Suuriin
kauppoihin
ja
projektirahoitukseen
liittyvät
luottoriskit
pyritään
rajoittamaan
siirtämällä
riskejä
pankeille,
vakuutusyhtiöille
ja
vientitakuulaitoksille.
Likvidien
varojen
sijoittamiseen
ja
rahoitusinstrumenttien
kaupankäyntiin
liittyviä
luottoriskejä
minimoidaan
asettamalla
luottorajat
vastapuolille
sekä
tekemällä
sopimuksia
vain
johtavien
koti-
ja
ulkomaisten
pankkien
ja
rahoituslaitosten
kanssa.
Koska
vain
korkean
luottoluokituksen
(A-
vähimmäisluottoluokkavaatimus)
omaavia
vastapuolia
hyödynnetään
johdannaisinstrumenttien
käytössä
ja
tapahtumiin
sovelletaan
ISDA-yleissopimusta,
luottotappioita
ei
oleteta
syntyvän
näistä
instrumenteista.
Konserniyhtiöt
sijoittavat
rahavaransa
konsernin
rahoitustoiminnon
tileille,
mikäli
paikallinen
lainsäädäntö
ja
keskuspankin
säännöt
sallivat
sen.
Konsernin
varat
sijoitetaan
instrumentteihin,
joilla
on
riittävä
likviditeetti
(lyhytaikaiset
pankkitalletukset
tai
suomalaiset
yritystodistukset)
ja
luottoluokitus
(vähintään
yksi
A
tai
konsernin
talous-
ja
rahoitusjohtajan
erikseen
hyväksymä
sijoitus).
Konsernin
keskitetty
rahoitustoiminto
seuraa
jatkuvasti
kyseisiä
sijoituksia
eikä
näistä
odoteta
luottotappioita.
Jaksotettuun
hankintamenoon
tehtyihin
sijoituksiin
liittyvät
odotetut
luottotappiot
arvioidaan
ennakoivasti
neljännesvuosittain
perustuen
sijoitusten
eräpäivään
ja
vastapuoliriskiin.
31.12.2024
odotettu
luottotappio
ei
ollut
merkittävä.
Odotetut
luottotappiot
on
esitetty
liitetiedossa
4.2.
Myyntisaamiset
ja
sopimukseen
perustuvat
varat
ja
velat.
Osakehintariski
Wärtsilällä
on
osakesijoituksia
12
miljoonaa
euroa
(12)
voimalaitosyhtiöihin,
jotka
sijaitsevat
pääosin
kehittyvissä
maissa.
Kyseisten
yhtiöiden
tuloskehitys
on
ollut
hyvä
ja
vastannut
odotuksia.
Lisätietoja
liitetiedossa
5.2.
Rahoitusvarat
ja
-velat
arvostusryhmittäin.
Pääomarakenteen
hallinta
Wärtsilän
päämääränä
on
varmistaa
vahva
pääomapohja
ylläpitääkseen
sijoittajien
ja
luotonantajien
luottamuksen
sekä
kehittääkseen
toimintaansa.
Pääomaksi
määritellään
oma
pääoma
mukaan
lukien
määräysvallattomien
omistajien
osuus
ja
netotettu
korollinen
lainapääoma.
Wärtsilän
tavoitteena
on
säilyttää
nettovelkaantumisaste
alle
0,50.
Konsernin
osinkopolitiikan
mukaan
tavoitteena
on
jakaa
vähintään
50%
osakekohtaisesta
tuloksesta
osinkona
yli
suhdannesyklin.
MEUR
2024
2023
Korolliset
velat
yhteensä
781
858
Korolliset
saamiset
yhteensä
-1
558
-823
Korolliset
nettovelat
yhteensä
-777
35
Oma
pääoma
yhteensä
2
531
2
232
Nettovelkaantumisaste
-0,31
0,02
Osana
pääomarakenteen
hallintaa
seurataan
myös
omavaraisuusastetta:
Taseen
loppusumma
7
694
6
803
Taloudellinen
katsaus
Saadut
ennakot
-923
-774
6
770
6
030
Omavaraisuusaste,
%
37,4
37,0
Yllä
olevan
taulukon
luvut
sisältävät
myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
varat
ja
velat.
Lisätietoa
korollisista
nettoveloista
liitetiedossa
5.4.
Nettovelan
täsmäytys.
Taloudellinen
katsaus
6.
Konsernirakenne
Osion
sisältö:
6.1.
TYTÄRYHTIÖT
6.2.
YRITYSHANKINNAT
6.3.
YRITYSMYYNNIT
6.4.
MYYTÄVÄNÄ
OLEVAT
OMAISUUSERÄT
6.5.
SIJOITUKSET
OSAKKUUS-
JA
YHTEISYRITYKSIIN
6.6.
TILINPÄÄTÖSKURSSEJA
6.1.
TYTÄRYHTIÖT
Laadintaperiaatteet
Konsernitilinpäätös
sisältää
emoyhtiö
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
sekä
kaikki
ne
tytäryhtiöt,
jotka
ovat
konsernin
määräysvallassa.
Konsernilla
on
määräysvalta
yhtiöön
silloin,
kun
se
olemalla
osallisena
yhtiössä
altistuu
sijoituskohteen
muuttuvalle
tuotolle
tai
on
oikeutettu
sen
muuttuvaan
tuottoon
ja
se
pystyy
vaikuttamaan
tähän
tuottoon
käyttämällä
sijoituskohdetta
koskevaa
valtaansa.
Kun
konsernilla
ei
ole
enemmistöä
ääni-
tai
muista
vastaavista
oikeuksista,
konserni
ottaa
huomioon
kaikki
asianmukaiset
tosiseikat
ja
olosuhteet,
mukaan
lukien
sopimusjärjestelyt,
äänioikeudet
ja
mahdolliset
äänioikeudet,
arvioidessaan,
onko
sillä
määräysvaltaa
yhtiöön.
Konserni
arvioi
määräysvaltansa
yhtiöön
uudelleen,
jos
tosiseikat
ja
olosuhteet
viittaavat
siihen,
että
määräysvallan
osatekijöissä
on
tapahtunut
muutoksia.
Hyperinflaatiosta
kärsivissä
maissa
toimivien
tytäryhtiöiden
taloudelliset
tiedot
oikaistaan
standardin
IAS
29
mukaisesti
silloin,
kun
hyperinflaation
vaikutusta
konsernitilinpäätökseen
pidetään
olennaisena.
Hankitut
tytäryhtiöt
yhdistellään
konsernitilinpäätökseen
siitä
hetkestä
lähtien,
kun
konserni
on
saanut
määräysvallan.
Maantie-
teellinen
alue
Yhtiön
nimi
Kotimaa
Toiminnot
Omis-
tus-
osuus
%
Eurooppa
Wärtsilä
Cyprus
Limited
Kypros
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Danmark
A/S
Tanska
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Lyngsø
Marine
A/S
Tanska
Myynti
ja
huolto
100,0
Taloudellinen
katsaus
Wärtsilä
BLRT
Estonia
Oü
Viro
Myynti
ja
huolto
51,7
Wärtsilä
Energy
Storage
Finland
Oy
Suomi
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Finland
Oy
Suomi
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Projects
Oy
Suomi
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Solutions
Oy
Suomi
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Technology
Oy
Ab
Suomi
Holding
100,0
Wärtsilä
Voyage
Oy
Suomi
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
France
S.A.S.
Ranska
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
Mediterranean
SAS
Ranska
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Deutschland
GmbH
Saksa
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
SAM
Electronics
GmbH
Saksa
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Serck
Como
GmbH
Saksa
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
Germany
GmbH
Saksa
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
GmbH
Saksa
Myynti
ja
huolto
100,0
Ships
Electronic
Services
Ltd
Yhdistynyt
kuningaskunta
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Defence
Solutions
Ltd
Yhdistynyt
kuningaskunta
Myynti
ja
huolto
100,0
Uusi
Wartsila
Energy
Storage
UK
Limited
Yhdistynyt
kuningaskunta
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Guidance
Marine
Ltd
Yhdistynyt
kuningaskunta
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
UK
Limited
Yhdistynyt
kuningaskunta
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
UK
Limited
Yhdistynyt
kuningaskunta
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Water
Systems
Ltd
Yhdistynyt
kuningaskunta
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Greece
S.A.
Kreikka
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Hungary
Kft.
Unkari
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
Limited
Irlanti
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
APSS
S.r.l
Italia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Italia
S.p.A.
Italia
Myynti
ja
huolto
100,0
Trident
Italia
Srl
Italia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Moss
AS
Norja
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Norway
AS
Norja
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Gas
Solutions
Norway
AS
Norja
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Valmarine
AS
Norja
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Polska
Sp.
z
o.o
Puola
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Portugal,
S.A.
Portugali
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Voyage
doo
Beograd
Serbia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Ibérica
S.A.
Espanja
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Burriel
Navarro,
S.L.
Espanja
Myynti
ja
huolto
100,0
Trident
Las
Palmas
S.L.
Espanja
Myynti
ja
huolto
100,0
Uusi
Wärtsilä
Gas
Solutions
Sweden
AB
Ruotsi
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Sweden
AB
Ruotsi
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
Sweden
AB
Ruotsi
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Services
Switzerland
AG
Sveitsi
Myynti
ja
huolto
100,0
Quantiparts
B.V.
Alankomaat
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Netherlands
B.V.
Alankomaat
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Trident
B.V.
Alankomaat
Myynti
ja
huolto
100,0
Amerikka
Wärtsilä
Argentina
S.A.
Argentiina
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Brasil
Ltda.
Brasilia
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Altyn
Consulting
Inc.
Kanada
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Canada
Inc.
Kanada
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Chile
Ltda.
Chile
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Colombia
S.A.
Kolumbia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Dominicana,
S.R.L.
Dominikaaninen
tasavalta
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Ecuador
S.A.
Ecuador
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
El
Salvador,
S.A.
De
C.V.
Guatemala
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Operations
Guyana
Inc.
Guyana
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
de
Mexico
S.A.
de
C.V.
Meksiko
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Panama
Services,
S.A.
Panama
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Peru
S.A.
Peru
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Caribbean,
Inc.
Puerto
Rico
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Uruguay
S.A.
Uruguay
Myynti
ja
huolto
100,0
Defense
Maritime
Solutions,
Inc.
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
Guidance
Marine
LLC
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
LOCK-N-STITCH
Inc.
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
Uusi
NACOS
USA,
LLC
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Energy
Storage,
Inc.
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Voyage
Americas
Inc
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
North
America,
Inc.
USA
Myynti
ja
huolto
100,0
Aasia
Taloudellinen
katsaus
PT.
Wärtsilä
Indonesia
Indonesia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Azerbaijan
LLC
Azerbaidzan
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Bangladesh
Limited
Bangladesh
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Management
(Shanghai)
Co.,
Ltd.
Kiina
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Propulsion
(Wuxi)
Company
Limited
Kiina
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Services
(Shanghai)
Co.
Ltd.
Kiina
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Suzhou
Limited
Kiina
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
Shanghai
Co.,
Ltd.
Kiina
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
China
Ltd.
Hong
Kong
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
India
Private
Limited
Intia
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Japan
Ltd.
Japani
Tuotanto,
myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Malaysia
Sdn.
Bhd.
Malesia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Myanmar
Company
Ltd.
Myanmar
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Pakistan
(Private)
Limited
Pakistan
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Philippines
Inc.
Filippiinit
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Doha
L.L.C.
Qatar
Myynti
ja
huolto
49,0*
Wärtsilä
Power
Contracting
Company
Ltd.
Saudi-Arabia
Myynti
ja
huolto
60,0
Uusi
NACOS
Marine
Singapore
Pte.
Ltd.
Singapore
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Singapore
Pte
Ltd
Singapore
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Voyage
Pacific
Pte
Ltd
Singapore
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Korea
Ltd.
Etelä-Korea
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Lanka
(Pvt)
Limited
Sri
Lanka
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Taiwan
Ltd.
Taiwan
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
-
ENPA
A.S.
Turkki
Myynti
ja
huolto
51,0
Wärtsilä
Gulf
FZE
Yhdistyneet
arabiemiirikunnat
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Hamworthy
Middle
East
(FZE)
Yhdistyneet
arabiemiirikunnat
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
LLC
Yhdistyneet
arabiemiirikunnat
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Ships
Repairing
&
Maintenance
LLC
Yhdistyneet
arabiemiirikunnat
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Voyage
Middle
East
DMCEST
Yhdistyneet
arabiemiirikunnat
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Samarkand
Energy
LLC
Uzbekistan
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Vietnam
Company
Limited
Vietnam
Myynti
ja
huolto
100,0
Muut
Wärtsilä
Australia
Pty
Ltd.
Australia
Myynti
ja
huolto
100,0
Uusi
Wartsila
Energy
Storage
Australia
Pty
Ltd
Australia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Burkina
Faso
Burkina
Faso
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Central
Africa
Plc
Kamerun
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Installations
and
Constructions
Egypti
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Central
Africa
Gabon
Gabon
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
West
Africa
Guinea
S.A.
Guinea
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Eastern
Africa
Limited
Kenia
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Energy
Mauritanie
SAU
Mauritania
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Mauritanie
SA
Mauritania
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Mocambique
Limitada
Mosambik
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Muscat
S.P.C
Oman
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
New
Zealand
Ltd
Uusi-Seelanti
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
Marine
&
Power
Services
Nigeria
Limited
Nigeria
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
PNG
Limited
Papua-Uusi-Guinea
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
West
Africa
S.A.
Senegal
Myynti
ja
huolto
100,0
Wartsila
Southern
Africa
Proprietary
Ltd
Etelä-Afrikka
Myynti
ja
huolto
100,0
Wärtsilä
South
Africa
Pty
Ltd
Etelä-Afrikka
Myynti
ja
huolto
75,0*
Wärtsilä
Tanzania
Limited
Tansania
Myynti
ja
huolto
100,0
*
Vaikka
omistusosuusprosentti
on
alle
100,
konsernilla
katsotaan
olevan
täysi
määräysvalta
tytäryhtiöön.
Määräysvallattomien
omistajien
osuus
konsernin
toiminnoista
ja
rahavirroista
ei
ole
olennainen
yksittäisten
tytäryhtiöiden
osalta.
Listassa
ei
ole
mukana
sellaisia
tytäryhtiöitä,
joilla
ei
ole
merkittävää
vaikutusta
konsernin
tulokseen
tai
varoihin.
Suomen
kirjanpitoasetuksen
mukainen
täydellinen
luettelo
sisältyy
emoyhtiön
virallisiin
tilinpäätösasiakirjoihin.
6.2.
YRITYSHANKINNAT
Laadintaperiaatteet
Hankitut
tai
perustetut
tytäryhtiöt
sisällytetään
konsernitilinpäätökseen
käyttäen
hankintamenetelmää.
Tällöin
luovutettu
vastike
ja
hankitun
yrityksen
yksilöitävissä
olevat
varat
ja
vastattavaksi
otetut
velat
on
arvostettu
käypään
arvoon
hankintahetkellä.
Konsernin
lisätessä
omistusosuuttaan
sellaisessa
yhtiössä,
jossa
Wärtsilällä
on
jo
ollut
määräysvalta,
määräysvallattomien
omistajien
osuus
hankinnan
kohteesta
arvostetaan
joko
käypään
arvoon
tai
siihen
määrään,
joka
vastaa
määräysvallattomien
omistajien
osuuden
Taloudellinen
katsaus
suhteellista
osuutta
hankinnan
kohteen
yksilöitävissä
olevasta
nettovarallisuudesta.
Hankinnasta
syntynyt
liikearvo
kirjataan
määrään,
jolla
luovutettu
vastike,
mahdollinen
määräysvallattomien
omistajien
osuus
hankinnan
kohteesta
ja
mahdollinen
aiemmin
omistettu
osuus
yhteenlaskettuina,
ylittää
konsernin
osuuden
hankitun
nettovarallisuuden
käyvästä
arvosta.
Hankintameno
sisältää
mahdolliset
käypään
arvoon
arvostetut
luovutetut
varat.
Luovutettu
vastike
ei
sisällä
hankintaan
liittyviä
menoja.
Ne
kirjataan
tuloslaskelmaan
kuluiksi
kausille,
joiden
aikana
menot
toteutuvat
ja
palvelut
otetaan
vastaan,
lukuun
ottamatta
vieraan-
tai
omanpääomanehtoisten
arvopapereiden
liikkeeseen
laskusta
aiheutuvia
menoja.
Merkittävissä
liiketoimintojen
yhdistämisissä
konserni
on
käyttänyt
ulkopuolista
neuvonantajaa
arvioitaessa
aineellisten
ja
aineettomien
hyödykkeiden
käypiä
arvoja.
Aineellisten
hyödykkeiden
osalta
on
tehty
vertailuja
vastaavien
hyödykkeiden
markkinahintoihin
ja
arvioitu
hankittujen
hyödykkeiden
iästä,
kulumisesta
ja
muista
vastaavista
tekijöistä
aiheutuva
arvon
vähentyminen.
Aineettomien
hyödykkeiden
käyvän
arvon
määritys
perustuu
arvioihin
hyödykkeisiin
liittyvistä
tulevista
rahavirroista.
Hankitut
aineettomat
hyödykkeet
koostuvat
yleensä
teknologiasta,
asiakassuhteista
ja
tavaramerkeistä.
Liiketoimintojen
yhdistämiseen
liittyvä
mahdollinen
ehdollinen
vastike
(lisäkauppahinta)
arvostetaan
käypään
arvoon
hankintahetkellä.
Se
luokitellaan
joko
velaksi
tai
omaksi
pääomaksi.
Velaksi
määritelty
ehdollinen
vastike
arvostetaan
käypään
arvoon
kunkin
raportointikauden
viimeisenä
päivänä,
ja
tästä
aiheutuva
tappio
tai
voitto
kirjataan
tulosvaikutteisesti.
Omaksi
pääomaksi
määriteltyä
ehdollista
vastiketta
ei
arvosteta
uudelleen.
Hankitut
tytäryhtiöt
yhdistellään
konsernitilinpäätökseen
siitä
hetkestä
lähtien,
kun
konserni
on
saanut
määräysvallan.
Kirjanpidolliset
arviot
ja
harkinnat
Liiketoimintojen
yhdistämisen
kirjanpitokäsittely
saattaa
edellyttää
arvioita
hankittujen
varallisuuserien
käyvästä
arvosta
ja
toteutuneiden
ehdollisten
vastikkeiden
määrästä.
2024
Vuonna
2024
ei
tehty
yrityshankintoja.
2023
Vuonna
2023
ei
tehty
yrityshankintoja.
6.3.
YRITYSMYYNNIT
Laadintaperiaatteet
Luovutetut
tytäryhtiöt
yhdistellään
konsernitilinpäätökseen,
kunnes
määräysvalta
on
menetetty.
2024
Vuonna
2024
ei
tehty
yritysmyyntejä.
2023
1.5.2023
Wärtsilä
myi
American
Hydro
-liiketoimintayksikkönsä
Enprotech
Corp:lle,
joka
on
pörssinoteeratun
ITOCHU
Corporationin
(ITC)
täysin
omistama
tytäryhtiö.
Yritysmyynnistä
ilmoitettiin
joulukuussa
2022.
American
Hydro
-liiketoimintayksikön
luokittelu
vuonna
2022
myytävänä
olevaksi
omaisuuseräksi
vaikutti
tilikauden
2022
tulokseen
-24
miljoonaa
euroa.
American
Hydro
-liiketoimintayksikkö
kuului
Portfolio
Businessiin.
6.4.
MYYTÄVÄNÄ
OLEVAT
OMAISUUSERÄT
Laadintaperiaatteet
Myytävänä
olevat
pitkäaikaiset
omaisuuserät
sekä
lopetettuihin
toimintoihin
liittyvät
varat
ja
velat
esitetään
erikseen
taseessa,
jos
niiden
kirjanpitoarvoja
vastaavan
määrän
odotetaan
kertyvän
ensisijaisesti
myynnistä
sen
sijaan,
että
ne
kertyisivät
jatkuvan
käytön
seurauksena.
Luokittelu
myytävänä
olevaksi
edellyttää,
että
omaisuuserän
(tai
luovutettavien
erien
ryhmän)
on
oltava
välittömästi
myytävissä
nykyisessä
kunnossaan
tällaisten
omaisuuserien
myynnissä
yleisin
ja
tavanomaisin
ehdoin,
ja
sen
myynnin
on
oltava
erittäin
todennäköinen.
Ennen
kuin
omaisuuserä
tai
luovutettavien
erien
ryhmään
kuuluvat
varat
ja
velat
luokitellaan
myytävänä
olevaksi,
niiden
kirjanpitoarvot
määritetään
niihin
sovellettavien
tilinpäätösstandardien
mukaisesti.
Luokittelupäivästä
alkaen
myytävänä
olevat
pitkäaikaiset
omaisuuserät
on
arvostettava
kirjanpitoarvoon
tai
käypään
arvoon
vähennettynä
myynnistä
aiheutuneilla
menoilla
sen
mukaan,
kumpi
näistä
on
alempi.
Samalla
poistot
ja
hankintamenon
jaksotukset
on
lopetettava.
Myytävänä
olevat
omaisuuserät
esitetään
omalla
rivillään
konsernin
taseessa
vertailukauden
lukuja
oikaisematta.
Taloudellinen
katsaus
2024
Wärtsilä
on
luokitellut
Automation,
Navigation
and
Control
Systems
-liiketoimintayksikön
(ANCS)
myytävänä
oleviksi
omaisuuseriksi.
Joulukuussa
2024
Wärtsilä
ilmoitti
myyvänsä
ANCS-liiketoimintayksikön
ruotsalaiselle
sijoitusyhtiö
Solix
Group
AB:lle.
ANCS
on
maailmanlaajuinen
johtaja
merinavigoinnin
ja
automaation
innovatiivisissa
laitteisto-
ja
ohjelmistoteknologioissa.
Ratkaisuihin
kuuluvat
integroidut
navigointi-
ja
automaatiojärjestelmät,
edistykselliset
anturit,
jotka
parantavat
turvallisuutta
ja
tilannetietoisuutta,
sekä
dynaamiset
paikannusjärjestelmät,
joiden
avulla
alus
voidaan
asemoida
tarkasti.
Wärtsilä
hankki
ANCS:n
vuonna
2015
osana
Marine
Systems
Internationalia.
Vuonna
2024
ANCS:n
liikevaihto
oli
lähes
230
miljoonaa
euroa.
Vuoden
2023
toisen
neljänneksen
aikana
Wärtsilä
suoritti
liikearvon
arvonalentumistestauksen
RTY:lle
Portfolio
Business
johtuen
uudesta
organisaatiorakenteesta.
Liikearvon
arvonalentumistestauksen
tuloksena
kirjattiin
45
miljoonaa
euroa
arvon
alentumisia,
joista
15
miljoonaa
euroa
liittyi
liikearvoon
ja
loput
muihin
pitkäaikaisiin
varoihin.
Vuoden
2024
viimeisen
neljänneksen
aikana
Wärtsilä
arvioi
onko
tapahtunut
muutosta
niissä
arvioissa,
joita
on
käytetty
määritettäessä
omaisuuserästä
kerrytettävissä
olevaa
rahamäärää.
Arvioinnin
seurauksena
Wärtsilä
kirjasi
20
miljoonan
euron
arvonalentumistappion
peruutuksen
muihin
pitkäaikaisiin
varoihin
liittyen.
Peruutus
on
kirjattu
oikaisuksi
tuloslaskelman
erään
poistot
ja
arvonalentumiset
ja
sitä
pidetään
vertailukelposuuteen
vaikuttavana
eränä.
Kaupan
täytäntöönpanon
odotetaan
toteutuvan
vuoden
2025
toisen
neljänneksen
aikana
tarvittavat
hyväksynnät
huomioiden.
ANCS
kuuluu
Portfolio
Businessiin.
Myytävänä
olevat
omaisuuserät
on
arvostettu
kirjanpitoarvoon
tai
käypään
arvoon,
kumpi
näistä
on
alempi.
2023
Heinäkuusta
2022
lähtien
tietyt
pitkäaikaiset
varat
liittyen
nelitahtimoottoreiden
tuotannon
päättymiseen
Triestessä,
Italiassa,
on
luokiteltu
myytävänä
oleviksi
omaisuuseriksi.
Triesten
moottorituotanto
kuuluu
Marine
Poweriin.
Myytävänä
olevat
omaisuuserät
arvostetaan
kirjanpitoarvoon
tai
käypään
arvoon,
kumpi
näistä
on
alempi.
Tase
-erät
MEUR
31.12.2024
31.12.2023
Pitkäaikaiset
varat
Muut
aineettomat
hyödykkeet
25
Aineelliset
hyödykkeet
2
5
Käyttöoikeusomaisuuserät
14
Laskennalliset
verosaamiset
3
Pitkäaikaiset
varat
yhteensä
45
5
Lyhytaikaiset
varat
Vaihto
-omaisuus
77
Myyntisaamiset
44
Verosaamiset
1
Sopimukseen
perustuvat
varat
9
Muut
saamiset
5
Rahavarat
4
Lyhytaikaiset
varat
yhteensä
139
Myytävänä
olevat
omaisuuserät
184
5
Pitkäaikaiset
velat
Vuokrasopimusvelat
12
Laskennalliset
verovelat
7
Eläkevelvoitteet
4
Pitkäaikaiset
velat
yhteensä
24
Lyhytaikaiset
velat
Vuokrasopimusvelat
3
Varaukset
8
Ostovelat
18
Verovelat
1
Sopimukseen
perustuvat
velat
53
Muut
velat
26
Lyhytaikaiset
velat
yhteensä
109
Myytävänä
oleviin
omaisuuseriin
liittyvät
velat
132
Taloudellinen
katsaus
Nettovarat
52
5
6.5.
SIJOITUKSET
OSAKKUUS-
JA
YHTEISYRITYKSIIN
Laadintaperiaatteet
Osakkuusyritykset
ovat
yrityksiä,
joissa
konsernilla
on
huomattava
vaikutusvalta,
mutta
ei
määräysvaltaa
tai
yhteistä
määräysvaltaa.
Huomattava
vaikutusvalta
merkitsee
yleensä
sitä,
että
konsernilla
on
20–50%
yrityksen
äänivallasta.
Yhteisyritys
on
yhteisjärjestely,
jonka
mukaan
osapuolilla,
joilla
on
järjestelyssä
yhteinen
määräysvalta,
on
oikeuksia
järjestelyn
nettovarallisuuteen.
Yhteinen
määräysvalta
perustuu
osapuolten
väliseen
sopimukseen.
Konsernin
osuudet
osakkuus-
ja
yhteisyrityksistä
yhdistellään
konsernitilinpäätökseen
pääomaosuusmenetelmällä
huomattavan
vaikutusvallan
tai
yhteisen
määräysvallan
saamisesta
lähtien
sen
päättymiseen
saakka.
Sijoitukset
osakkuusyrityksiin
kirjataan
aluksi
hankintamenoon,
ja
hankintameno
kasvaa
tai
vähenee
osakkuusyrityksen
nettovaroissa
hankintapäivän
jälkeen
tapahtuvien
muutosten
perusteella
suhteutettuna
konsernin
omistusosuuteen.
Konsernin
omistusosuuden
mukainen
osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
raportointikauden
tuloksista
on
esitetty
konsernin
tuloslaskelmassa
omana
eränään
ennen
liiketulosta
rivillä
Osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
tuloksista.
Konsernin
osuus
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
muihin
laajan
tuloksen
eriin
kirjatuista
muutoksista
on
kirjattu
konsernin
muihin
laajan
tuloksen
eriin.
Wärtsilän
osuus
hankintapäivän
jälkeen
kertyneistä
oman
pääoman
eristä
sisältyy
konsernin
omaan
pääomaan.
Jos
konsernin
osuus
osakkuus-
tai
yhteisyrityksen
tappiosta
ylittää
kyseisen
sijoituksen
hankintamenon,
sijoitus
merkitään
taseeseen
nolla-arvoon.
Kirjanpitoarvon
ylittäviä
tappioita
ei
tämän
jälkeen
huomioida,
ellei
konsernilla
ole
muita
osakkuus-
tai
yhteisyrityksiin
liittyviä
velvoitteita.
Osakkuus-
ja
yhteisyritysten
konsernitilinpäätökseen
yhdistämisestä
johtuvat
valuuttakurssimuutokset,
jotka
kirjataan
omaan
pääomaan,
ilmoitetaan
tuloslaskelmassa
osana
voittoa
tai
tappiota,
kun
omistusosuus
muuttuu.
MEUR
2024
2023
Kirjanpitoarvo
1.1.
33
29
Osuus
tuloksesta
12
9
Osingot
-4
-3
Muuntoerot
1
-2
Kirjanpitoarvo
31.12.
41
33
Taloudellinen
yhteenveto
(100%):
2024
MEUR
Omis-
tus-%
Pitkä-
aikaiset
varat
Lyhyt
-
aikaiset
varat
Oma
pääoma
Pitkä-
aikaiset
velat
Lyhyt
-
aikaiset
velat
Liike-
vaihto
Tili
-
kauden
tulos
Yhteisyritykset
Wärtsilä
Qiyao
Diesel
Company
Ltd.
Kiina
50,0
6
86
30
63
83
10
CSSC
Wärtsilä
Electrical
&
Automation
Co.,
Ltd.
Kiina
49,0
29
4
25
23
1
CSSC
Wärtsilä
Engine
(Shanghai)
Co.,
Ltd.
Kiina
49,0
64
388
49
31
371
189
13
Repropel
Sociedad
de
reparacao
de
helices
Portugali
50,0
1
1
1
1
CSSC
Wärtsilä
Engine
(Shanghai)
Co.,
Ltd.
-yhtiö
valmistaa
keskikokoisia
ja
suuria
keskinopeita
dieselmoottoreita
ja
monipolttoainemoottoreita
Shanghaissa
Linganganissa.
Wärtsilä
Qiyao
Diesel
Company
Ltd.
valmistaa
merenkulun
apumoottoreita
Shanghaissa,
Kiinassa.
CSSC
Wärtsilä
Electrical
&
Automation
Co.,
Ltd.
tuottaa
kehittyneitä
sähkö-
ja
automaatioratkaisuja
risteilyalalle.
2023
MEUR
Omis-
tus-%
Pitkä-
aikaiset
varat
Lyhyt
-
aikaiset
varat
Oma
pääoma
Pitkä-
aikaiset
velat
Lyhyt
-
aikaiset
velat
Liike-
vaihto
Tili
-
kauden
tulos
Yhteisyritykset
Wärtsilä
Qiyao
Diesel
Company
Ltd.
Kiina
50.0
5
63
25
44
57
7
CSSC
Wärtsilä
Electrical
&
Automation
Co.,
Ltd.
Kiina
49.0
14
3
11
25
CSSC
Wärtsilä
Engine
(Shanghai)
Co.,
Ltd.
Kiina
49.0
63
297
37
32
291
165
10
Repropel
Sociedad
de
reparacao
de
helices
Portugali
50.0
1
1
1
Taloudellinen
katsaus
6.6.
TILINPÄÄTÖSKURSSEJA
Laadintaperiaatteet
Ulkomaan
rahan
määräisten
erien
muuttaminen
Konserniyhtiöiden
tulosta
ja
taloudellista
asemaa
koskevat
luvut
määritetään
kunkin
yksikön
pääasiallisen
toimintaympäristön
valuutassa
(”toimintavaluutta”).
Konsernitilinpäätös
on
esitetty
euroina,
joka
on
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
toiminta-
ja
esittämisvaluutta.
Ulkomaiset
tytäryhtiöt
Ulkomaisten
konserniyhtiöiden
tuloslaskelmien
ja
laajojen
tuloslaskelmien
tuotto-
ja
kuluerät
muunnetaan
euroiksi
kunkin
vuosineljänneksen
keskikurssia
käyttäen
ja
taseet
raportointikauden
päättymispäivän
kurssin
mukaan.
Raportointikauden
tuloksen
ja
muiden
laajan
tuloksen
erien
muuntaminen
eri
kursseilla
laajassa
tuloslaskelmassa
ja
taseessa
aiheuttaa
taseessa
omaan
pääomaan
kirjattavan
muuntoeron,
jonka
muutos
kirjataan
muihin
laajan
tuloksen
eriin.
Ulkomaisten
yhtiöiden
hankintamenon
eliminoinnista
sekä
hankinnan
jälkeen
kertyneiden
oman
pääoman
erien
muuntamisesta
syntyvät
muuntoerot
kirjataan
muihin
laajan
tuloksen
eriin
ja
esitetään
omana
eränään
omassa
pääomassa.
Ulkomaisten
yhtiöiden
hankinnoista
syntyvä
liikearvo
ja
kyseisten
ulkomaisten
yksiköiden
varojen
ja
velkojen
kirjanpitoarvoihin
hankinnan
yhteydessä
tehtävät
käypien
arvojen
oikaisut
käsitellään
kyseisten
ulkomaisten
yksikköjen
varoina
ja
velkoina.
Ne
muunnetaan
euroiksi
raportointikauden
päättymispäivän
kursseja
käyttäen.
Kun
ulkomainen
tytäryhtiö
myydään,
tytäryhtiöön
liittyvät
omaan
pääomaan
kirjatut
kertyneet
kurssimuutoserot
kirjataan
myyntihetkellä
tuloslaskelmaan
osana
voittoa
tai
tappiota.
Ulkomaan
valuutan
määräiset
erät
Ulkomaan
valuutan
määräiset
liiketapahtumat
on
kirjattu
toimintavaluutan
määräisinä
käyttäen
tapahtumapäivän
valuuttakurssia.
Saamiset
ja
velat
muunnetaan
käyttäen
raportointikauden
päättymispäivän
kursseja.
Myyntisaamisista
ja
ostoveloista
syntyvät
kurssierot
kirjataan
niitä
vastaavien
tuloslaskelman
erien
oikaisuiksi,
ja
ne
sisältyvät
liiketulokseen.
Rahoitusvaroihin
ja
-velkoihin
liittyvät
kurssierot
esitetään
tuloslaskelman
rahoituserissä
pois
lukien
sellaisista
pitkäaikaisista
lainoista
syntyvät
kurssierot,
jotka
ovat
osa
konsernin
tytäryhtiöön
tekemää
nettosijoitusta.
Ne
kirjataan
muihin
laajan
tuloksen
eriin
ja
esitetään
oman
pääoman
muuntoeroissa.
Konsernitilinpäätökseen
konsolidoidaan
noin
60
valuuttaa,
joista
keskeisimmät
esitetään
tässä.
-
Tilinpäätöskurssi
Keskikurssi
31.12.2024
31.12.2023
2024
2023
AED
Yhdistyneiden
Arabiemiirikuntien
dirhami
3,81546
4,05833
3,97399
3,97213
AUD
Australian
dollari
1,67720
1,62630
1,63995
1,62848
BRL
Brasilian
real
6,42530
5,36180
5,82679
5,40162
CHF
Sveitsin
frangi
0,94120
0,92600
0,95261
0,97173
CNY
Kiinan
juan
renminbi
7,58330
7,85090
7,78626
7,65907
DKK
Tanskan
kruunu
7,45780
7,45290
7,45888
7,45099
GBP
Englannin
punta
0,82918
0,86905
0,84659
0,86991
IDR
Indonesian
rupia
16
820,88000
17
079,71000
17
154,13000
16
480,35000
INR
Intian
rupia
88,93350
91,90450
90,53074
89,32487
JPY
Japanin
jeni
163,06000
156,33000
163,81736
151,94211
NOK
Norjan
kruunu
11,79500
11,24050
11,62684
11,42430
RUB
Venäjän
rupla
113,85000
99,94680
100,20892
92,09110
SAR
Saudi-Arabian
rial
3,89899
4,14353
4,05991
4,05721
SEK
Ruotsin
kruunu
11,45900
11,09600
11,43090
11,47281
SGD
Singaporen
dollari
1,41640
1,45910
1,44567
1,45235
USD
Yhdysvaltain
dollari
1,03890
1,10500
1,08205
1,08158
Taloudellinen
katsaus
7.
Muut
liitetiedot
Osion
sisältö:
7.1.
ANNETUT
VAKUUDET,
VASTUUSITOUMUKSET
JA
MUUT
VASTUUT
7.2.
LÄHIPIIRITAPAHTUMAT
7.3.
TILINTARKASTAJIEN
PALKKIOT
JA
PALVELUT
7.1.
ANNETUT
VAKUUDET,
VASTUUSITOUMUKSET
JA
MUUT
VASTUUT
Laadintaperiaatteet
Ehdollinen
velka
on
aikaisempien
tapahtumien
seurauksena
syntynyt
mahdollinen
velvoite,
jonka
olemassaolo
varmistuu
vasta
konsernin
määräysvallan
ulkopuolella
olevan
epävarman
tapahtuman
realisoituessa.
Ehdolliseksi
velaksi
katsotaan
myös
sellainen
olemassa
oleva
velvoite,
joka
ei
todennäköisesti
edellytä
maksuvelvoitteen
täyttämistä,
tai
jonka
suuruutta
ei
voida
määrittää
luotettavasti.
-
2024
2023
MEUR
Taseen
velka-
määrä
Kiinnitykset
Taseen
velka-
määrä
Kiinnitykset
Velat
ja
vastuut,
joiden
vakuudeksi
on
annettu
kiinteistökiinnityksiä
muut
vastuut
20
10
21
10
Yhteensä
20
10
21
10
Velat
ja
vastuut
ja
muut
sitoumukset
sekä
vakuudet,
joiden
vakuudeksi
on
annettu
yrityskiinnityksiä
muut
vastuut
32
13
Yhteensä
32
13
MEUR
2024
2023
Takaukset
ja
vastuusitoumukset
samaan
konserniin
kuuluvien
yritysten
puolesta
1
237
997
Yhteensä
1
237
997
Vuokrasopimusvelkojen
nimellisarvot
Taloudellinen
katsaus
Velat
vuokrasopimuksista,
joissa
kohdeomaisuuserän
arvo
on
vähäinen
13
12
Velat
lyhytaikaisista
vuokrasopimuksista
3
4
Vielä
alkamattomat
vuokrasopimukset,
joihin
Wärtsilä
on
sitoutunut
14
14
Jäännösarvotakuu
104
90
Yhteensä
134
120
7.2.
LÄHIPIIRITAPAHTUMAT
Lähipiirin
muodostavat
emoyhtiö,
tytäryhtiöt
sekä
osakkuus-
ja
yhteisyritykset.
Siihen
kuuluvat
myös
hallituksen
jäsenet,
toimitusjohtaja,
johtokunnan
jäsenet
sekä
heidän
perheenjäsenensä
ja
suorassa
tai
epäsuorassa
määräysvallassaan
olevat
yhteisöt.
Johdon
palkitseminen
TEUR
2024
2023
Toimitusjohtaja
Palkat
ja
muut
lyhytaikaiset
työsuhde
-etuudet
1
056
1
021
Lyhytaikaiset
palkitsemisjärjestelmät
687
Osakkeen
arvon
kehitykseen
perustuva
palkkio
172
Lakisääteisistä
eläkkeistä
aiheutuneet
kustannukset
299
160
Vapaaehtoisista
eläkkeistä
aiheutuneet
kustannukset
315
300
Muut
konsernin
johtokunnan
jäsenet
Palkat
ja
muut
lyhytaikaiset
työsuhde
-etuudet
2
645
2
464
Lyhytaikaiset
palkitsemisjärjestelmät
1
070
Osakkeen
arvon
kehitykseen
perustuva
palkkio
212
Lakisääteisistä
eläkkeistä
aiheutuneet
kustannukset
554
374
Vapaaehtoisista
eläkkeistä
aiheutuneet
kustannukset
509
311
Yhteensä
7
520
4
631
Hallituksen
jäsenet
31.12.2024
Tom
Johnstone,
hallituksen
puheenjohtaja
243
224
Mika
Vehviläinen,
hallituksen
varapuheenjohtaja
129
110
Karen
Bomba,
hallituksen
jäsen
114
97
Morten
H.
Engelstoft,
hallituksen
jäsen
109
96
Karin
Falk,
hallituksen
jäsen
104
92
Johan
Forssell,
hallituksen
jäsen
93
92
Mats
Rahmström,
hallituksen
jäsen
91
87
Tiina
Tuomela,
hallituksen
jäsen
121
112
Hallituksen
jäsenet
9.3.2023
asti
Risto
Murto,
hallituksen
jäsen
2
Yhteensä
1
006
910
Johdon
palkitseminen
yhteensä
8
526
5
541
Vuonna
2024
on
kirjattu
2
267
tuhannen
euron
(1
708)
jaksotus
liittyen
johdon
lyhyen
aikavälin
kannustinpalkkioihin
tuloslaskelman
erään
työsuhde-etuuksista
aiheutuvat
kulut.
Lisäksi
3
478
tuhatta
(1
104)
on
kirjattu
tuloslaskelman
erään
työsuhde-etuuksista
aiheutuvat
kulut
liittyen
johdon
pitkän
aikavälin
kannustinohjelmiin.
Tästä
1
187
tuhatta
(77)
liittyy
pitkän
aikavälin
kannustinohjelmaan,
joka
päättyy
31.12.2024.
Toimitusjohtajan
palkitseminen
koostuu
kiinteästä
palkanosasta
(peruspalkka,
lisäeläkemaksut
ja
etuudet)
sekä
muuttuvasta
palkanosasta
(lyhyen
ja
pitkän
aikavalin
kannustinpalkkiot).
Etuihin
kuuluu
puhelinetu,
autoetu
ja
erilaisia
vakuutuksia.
Toimitusjohtaja
sekä
hallituksen
ja
johtokunnan
jäsenet
omistivat
vuoden
lopussa
395
709
(362
999)
Wärtsilän
osaketta,
joista
osingot
ovat
yhteensä
124
tuhatta
euroa
(94).
Toimitusjohtajalla
on
oikeus
jäädä
eläkkeelle
63-vuotiaana.
Johtokunnan
jäsenillä
on
oikeus
jäädä
eläkkeelle,
kun
lakisääteinen
eläkeikä
on
saavutettu.
Yhdellä
johtokunnan
jäsenellä
on
oikeus
jäädä
eläkkeelle
aikaisemmin,
60-vuotiaana.
Yhtiöllä
ei
ole
lainasaamisia
konsernin
johdolta
tai
hallituksen
jäseniltä.
Johdon
tai
osakkaiden
puolesta
ei
ole
annettu
pantteja
tai
muita
vastuita.
Liiketoimet
osakkuus-
ja
yhteisyritysten
kanssa
MEUR
2024
2023
Myynnit
osakkuus
-
ja
yhteisyrityksille
76
43
Ostot
osakkuus-
ja
yhteisyrityksiltä
25
49
Saamiset
osakkuus
-
ja
yhteisyrityksiltä
16
10
Osakkuus-
ja
yhteisyrityksille
maksetut
ennakot
37
29
Velat
osakkuus-
ja
yhteisyrityksille
21
18
Taloudellinen
katsaus
Lisätietoja
osakkuus-
ja
yhteisyrityksistä
esitetään
liitetiedossa
6.5.
Sijoitukset
osakkuus-
ja
yhteisyrityksiin.
7.3.
TILINTARKASTAJIEN
PALKKIOT
JA
PALVELUT
Seuraavat
palkkiot
maksettiin
tilintarkastajille
ja
tilintarkastustoimistoille
lakisääteisestä
tarkastuksesta
sekä
neuvonantamisesta
ja
ohjauksesta
että
riippumattomista
asiantuntijapalveluista.
Vuonna
2024
yhtiökokous
valitsi
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
tilintarkastajaksi
tilintarkastysyhteisön
PricewaterhouseCoopers
Oy.
PricewaterhouseCoopers
Oy:n
suorittamat
muut
kuin
tilintarkastuspalvelut
Wärtsilä-konsernin
yhtiöille
olivat
yhteensä
0,5
miljoonaa
euroa
(0,3).
Palvelut
sisältää
0,1
miljoonaa
euroa
veroneuvontaa,
kestävyysraportoinnin
varmennuspalveluita
sekä
pienen
erän
liittyen
muihin
palveluihin.
-
2024
2023
MEUR
PwC
Muut
PwC
Muut
Tilintarkastus
4,8
1,7
3,7
1,3
Veroneuvonta
0,1
0,3
0,1
0,6
Muut
palvelut
0,4
0,0
0,2
0,0
Yhteensä
5,3
2,0
3,9
1,9
Taloudellinen
katsaus
EMOYHTIÖN
TILINPÄÄTÖS
(FAS)
Emoyhtiön
tuloslaskelma
MEUR
2024
2023
Liite
Liikevaihto
119
103
Liiketoiminnan
muut
tuotot
24
15
1
Henkilöstökulut
-57
-70
2
Poistot
ja
arvonalentumiset
-3
-4
3
Liiketoiminnan
muut
kulut
-133
-101
4
Liiketulos
-51
-57
Rahoitustuotot
ja
-kulut
283
197
5
Tulos
ennen
tilinpäätössiirtoja
ja
veroja
233
140
Tilinpäätössiirrot
135
21
Tulos
ennen
veroja
368
161
Tuloverot
-4
-4
6
Tilikauden
tulos
363
157
Emoyhtiön
tase
MEUR
2024
2023
Liite
VASTAAVAA
Pysyvät
vastaavat
7
Aineettomat
hyödykkeet
Muut
pitkävaikutteiset
menot
7
7
Aineettomat
oikeudet
ja
keskeneräiset
hankinnat
36
17
43
24
Aineelliset
hyödykkeet
Maa-
ja
vesialueet
2
2
Koneet,
kalusto
ja
muut
aineelliset
hyödykkeet
1
1
Keskeneräiset
hankinnat
1
5
4
Sijoitukset
Osakkeet
saman
konsernin
yrityksissä
1
450
950
Muut
osakkeet
ja
osuudet
2
2
1
452
952
Pysyvät
vastaavat
yhteensä
1
500
980
Pitkäaikaiset
saamiset
Muut
pitkäaikaiset
saamiset
13
18
14
19
Lyhytaikaiset
saamiset
Saamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
1
927
2
139
8
Siirtosaamiset
13
41
9
1
940
2
180
Rahat
ja
pankkisaamiset
1
304
583
Taloudellinen
katsaus
Vaihtuvat
vastaavat
yhteensä
3
244
2
763
Vastaavaa
yhteensä
4
758
3
761
MEUR
2024
2023
Liite
VASTATTAVAA
Oma
pääoma
10
Osakepääoma
336
336
Ylikurssirahasto
61
61
Omat
osakkeet
-28
-29
Kertyneet
voittovarat
914
946
Tilikauden
tulos
363
157
Oma
pääoma
yhteensä
1
646
1
471
Pakolliset
varaukset
21
23
Vieras
pääoma
11
Pitkäaikainen
Lainat
rahoituslaitoksilta
409
515
Muut
pitkäaikaiset
velat
9
13
418
528
Lyhytaikainen
Lainat
rahoituslaitoksilta
99
75
Ostovelat
14
14
Velat
saman
konsernin
yrityksille
2
463
1
618
13
Muut
lyhytaikaiset
velat
3
1
Siirtovelat
94
32
12
2
672
1
740
Vieras
pääoma
yhteensä
3
090
2
268
Vastattavaa
yhteensä
4
758
3
761
Emoyhtiön
rahavirtalaskelma
MEUR
2024
2023
Liiketoiminnan
rahavirta:
Tulos
ennen
tilinpäätössiirtoja
ja
veroja
233
140
Oikaisut:
Poistot
ja
arvonalentumiset
3
4
Rahoitustuotot
ja
-kulut
-283
-196
Muut
oikaisut
1
Liiketoiminnan
rahavirta
ennen
käyttöpääoman
muutosta
-47
-52
Käyttöpääoman
muutos:
Korottomien
liikesaamisten
lisäys
(-)
/
vähennys
(+)
-31
2
Korottomien
velkojen
lisäys
(+)
/
vähennys
(-)
66
32
35
34
Liiketoiminnan
rahavirta
ennen
rahoituseriä
ja
veroja
-12
-18
Korko-
ja
rahoituskulut
-164
-119
Saadut
osingot
liiketoiminnasta
252
160
Korko-
ja
rahoitustuotot
liiketoiminnasta
181
152
Maksetut
verot
-3
-4
266
189
Liiketoiminnan
rahavirta
254
171
Investointien
rahavirta:
Investoinnit
aineellisiin
ja
aineettomiin
hyödykkeisiin
-23
-17
Sijoitukset
tytäryrityksiin
-500
Lainasaamisten
lisäys
-18
-1
Lainasaamisten
vähennys
408
58
Investointien
rahavirta
-133
40
Rahavirta
investointien
jälkeen
121
211
Taloudellinen
katsaus
Rahoituksen
rahavirta:
Lyhytaikaisten
lainojen
lisäys
(+)
/
vähennys
(-)
843
355
Pitkäaikaisten
lainojen
nostot
176
Pitkäaikaisten
lainojen
takaisinmaksut
ja
muut
muutokset
-75
-265
Omien
osakkeiden
osto
-10
Konserniavustukset
21
7
Maksetut
osingot
-189
-153
Rahoituksen
rahavirta
600
112
Rahavarojen
muutos,
lisäys
(+)
/
vähennys
(-)
721
324
Rahat
ja
pankkisaamiset
tilikauden
alussa
583
259
Rahat
ja
pankkisaamiset
tilikauden
lopussa
1
304
583
Emoyhtiön
tilinpäätöksen
laadintaperiaatteet
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
tilinpäätös
on
laadittu
Suomen
kirjanpitosäännösten
mukaisesti
(FAS).
Tilinpäätöstä
laatiessaan
yhtiön
johto
joutuu
voimassa
olevien
määräysten
ja
hyvän
kirjanpitotavan
mukaisesti
tekemään
arvioita
ja
olettamuksia,
jotka
vaikuttavat
tilinpäätöserien
arvostukseen
ja
jaksotukseen.
Toteutuvat
luvut
voivat
poiketa
tehdyistä
arvioista.
Ulkomaanrahan
määräiset
tapahtumat
ja
johdannaissopimukset
Ulkomaanrahan
määräiset
liiketapahtumat
kirjataan
tapahtumapäivän
kurssiin.
Tilinpäätöshetkellä
taseessa
olevat
saatavat
ja
velat
on
arvostettu
tilinpäätöskursseihin.
Varsinaiseen
liiketoimintaan
liittyvät
kurssivoitot
ja
-
tappiot
käsitellään
liikevaihdon
ja
liiketoiminnan
kulujen
oikaisuerinä.
Rahoituksen
kurssivoitot
ja
-tappiot
kirjataan
rahoituksen
tuottoihin
ja
kuluihin.
Johdannaissopimukset
arvostetaan
käypiin
arvoihin.
Avoinna
olevat
valuuttamääräisten
johdannaiset
on
arvostettu
päivän
arvoon
korkotekijät
huomioon
ottaen.
Koronvaihtosopimusten
käypä
arvo
lasketaan
diskonttaamalla
niihin
liittyvät
tulevat
rahavirrat
tarkasteluhetkeen.
Käypien
arvojen
muutokset
johdannaissopimuksista
kirjataan
välittömästi
tulosvaikutteisesti
rahoitustuottoihin
tai
–kuluihin.
Tutkimus
-
ja
kehitysmenot
Tutkimus
-
ja
kehitysmenot
kirjataan
sen
tilikauden
kuluiksi,
jolloin
ne
syntyvät.
Saamiset
Saamiset
arvostetaan
hankintamenoon
tai
sitä
alempaan
todennäköiseen
arvoon.
Myyntituottojen
tuloutus
Liikevaihto
koostuu
palveluveloituksista
konserniyhtiöille.
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
palveluveloitukset
sisältävät
hallintopalveluveloituksen
sekä
keskitetyn
IT-toiminnon
palveluvaloitukset.
Liikevaihto
kirjataan
suoriteperusteisesti
tilikaudelle,
jonka
aikana
palvelu
on
suoritettu.
Pysyvät
vastaavat
ja
poistot
Pysyvät
vastaavat
merkitään
taseeseen
välittömään
hankintamenoon
vähennettynä
tehdyillä
poistoilla
ja
arvonalennuksilla.
Eräiden
maa-alueiden
tasearvoihin
sisältyy
arvonkorotuksia.
Poistot
tehdään
tasapoistona
taloudellisen
käyttöiän
mukaan.
Poistojen
perusteena
olevat
pysyvien
vastaavien
pitoajat
ovat:
Muut
pitkävaikutteiset
menot
3
‒
10
vuotta
Taloudellinen
katsaus
Rakennukset
20
‒
40
vuotta
Koneet
ja
kalusto
5
‒
20
vuotta
Leasing
Leasingmaksut
on
käsitelty
vuokrakuluina.
Pakolliset
varaukset
Pakollisina
varauksina
on
taseessa
esitetty
eriä,
jotka
ovat
joko
sopimusperusteisia
tai
muuten
sitovia
velvoitteita,
mutta
jotka
eivät
vielä
ole
realisoituneet.
Pakollisten
varausten
muutokset
sisältyvät
tuloslaskelmaan.
Tuloverot
Tuloslaskelmaan
on
tuloveroina
kirjattu
tilikauden
tuloksesta
Suomen
verosäännösten
perusteella
lasketut
verot
sekä
aikaisempien
tilikausien
verojen
oikaisut.
Tuloveroihin
on
kirjattu
myös
konsernin
emoyhtiövaltion
tuloksilukemissäännön
(IIR)
mukaiset
täydennysverot.
Osingot
Hallituksen
yhtiökokoukselle
ehdottamasta
osingosta
ei
tilinpäätöksessä
ole
tehty
kirjausta,
vaan
osingot
otetaan
huomioon
vasta
yhtiökokouksen
päätöksen
perusteella.
Emoyhtiön
tilinpäätöksen
liitetiedot
1.
LIIKETOIMINNAN
MUUT
TUOTOT
MEUR
2024
2023
Vuokratuotot
3
3
Edelleenveloitukset
konserniyhtiöille
20
11
Muut
1
1
Yhteensä
24
15
2.
HENKILÖSTÖKULUT
MEUR
2024
2023
Palkat
ja
palkkiot
-46
-41
Eläkekulut
-8
-6
Muut
pakolliset
henkilösivukulut
-4
-23
Yhteensä
-57
-70
Maksetut
palkat
ja
palkkiot
Maksetut
palkat
ja
palkkiot
toimitusjohtajalle
ja
hallituksen
jäsenille
oli
3
miljoonaa
euroa
(2).
Emoyhtiön
toimitusjohtajan
oikeus
siirtyä
eläkkeelle
on
sovittu
alkavaksi
63
vuoden
iässä.
Johtokunnan
jäsenillä
on
oikeus
jäädä
eläkkeelle
paikallisen
eläkelainsäädännön
mukaisesti.
Yhdellä
johtokunnan
jäsenellä
on
oikeus
jäädä
eläkkeelle
aiemmin,
60-vuotiaana.
Yhtiön
hallitus
päättää
toimitusjohtajan
sekä
hänen
suorien
alaistensa
palkoista
ja
palkkioista.
Lisätietoja
johdon
palkitsemista
löytyy
konsernin
liitetiedosta
7.2.
Lähipiiritapahtumat.
Henkilöstö
keskimäärin
tilikauden
aikana
oli
402
(392).
Taloudellinen
katsaus
3.
POISTOT
JA
ARVONALENTUMISET
MEUR
2024
2023
Suunnitelman
mukaiset
poistot
Muut
pitkävaikutteiset
menot
-2
-2
Koneet
ja
kalusto
-1
-2
Suunnitelman
mukaiset
poistot
yhteensä
-3
-4
Verotuksen
poistot
yhteensä
-3
-3
4.
LIIKETOIMINNAN
MUUT
KULUT
MEUR
2024
2023
IT-kulut
-41
-31
Vuokrakulut
-5
-5
Laki-
ja
konsultointikulut
-36
-21
Palvelut
tytäryhtiöiltä
-34
-34
Muut
hallinnolliset
kustannukset
-16
-10
Yhteensä
-133
-101
5.
RAHOITUSTUOTOT-
JA
KULUT
MEUR
2024
2023
Osinkotuotot
Saman
konsernin
yrityksiltä
252
160
Yhteensä
252
160
Muut
korkotuotot
Saman
konsernin
yrityksiltä
105
102
Muilta
31
8
Yhteensä
136
111
Muut
rahoitustuotot
Saman
konsernin
yrityksiltä
38
32
Muilta
9
10
Yhteensä
46
42
Kurssierot
-2
1
Korkokulut
Saman
konsernin
yrityksille
-75
-45
Muille
-14
-15
Yhteensä
-89
-60
Muut
rahoituskulut
Saman
konsernin
yrityksille
-23
-22
Muille
-36
-35
Yhteensä
-59
-57
Rahoitustuotot
ja
-kulut
yhteensä
283
197
6.
VEROT
MEUR
2024
2023
Tuloverot
Aiemmilta
tilikausilta
1
Tilikaudelta
-5
-4
Yhteensä
-4
-4
Tilikauden
tuloveroihin
sisältyy
OECD:n
Pilari
2:n
mukaisia
täydennysveroja
1
miljoona
euroa.
Taloudellinen
katsaus
7.
PYSYVÄT
VASTAAVAT
Aineettomat
oikeudet
MEUR
Pitkä-
vaikutteiset
menot
Aineettomat
oikeudet
ja
keskeneräi
-
set
hankinnat
2024
2023
Hankintameno
1.1.
113
17
130
118
Lisäykset
3
19
22
16
Vähennykset
-16
-16
-4
Hankintameno
31.12.
100
36
137
130
Kertyneet
poistot
1.1.
-107
-107
-109
Vähennysten
kertyneet
poistot
ja
muut
muutokset
16
16
4
Tilikauden
poisto
-2
-2
-2
Kertyneet
poistot
31.12.
-93
-93
-107
Kirjanpitoarvo
31.12.2024
7
36
43
Kirjanpitoarvo
31.12.2023
7
17
24
Aineelliset
hyödykkeet
MEUR
Maa-
ja
vesialueet
Rakennuk
-
set
ja
raken
-
nelmat
Koneet,
kalusto
ja
muut
aineelliset
hyödykkeet
2024
2023
Hankintameno
1.1.
2
1
11
12
12
Lisäykset
1
1
Vähennykset
-1
-1
Hankintameno
31.12.
2
1
12
12
Kertyneet
poistot
1.1.
-1
-9
-10
-9
Tilikauden
poisto
-1
-1
-2
Kertyneet
poistot
31.12.
-1
-9
-10
-10
Kirjanpitoarvo
31.12.2024
2
2
5
Kirjanpitoarvo
31.12.2023
2
2
4
Sijoitukset
MEUR
Osakkeet
konsernin
yrityksissä
Osakkeet
muissa
yrityksissä
2024
2023
Hankintameno
1.1.
950
2
952
952
Lisäykset
500
500
Hankintameno
31.12.
1
450
2
1
452
952
Kirjanpitoarvo
31.12.2024
1
450
2
1
452
Kirjanpitoarvo
31.12.2023
950
2
952
Vuonna
2024,
Wärtsilä
Oyj
Abp
teki
500
miljoonan
euron
lisäsijoituksen
täysin
omistamansa
Wärtsilä
Technology
Oy
Ab:n
omaan
pääomaan.
8.
LYHYTAIKAISET
SAAMISET
KONSERNIN
YRITYKSILTÄ
MEUR
2024
2023
Myyntisaamiset
54
48
Lainasaamiset
1
634
2
025
Johdannaiset
80
23
Muut
saamiset
141
23
Siirtosaamiset
18
20
Yhteensä
1
927
2
139
9.
SIIRTOSAAMISET
MEUR
2024
2023
Johdannaiset
3
32
Muut
10
9
Yhteensä
13
41
Taloudellinen
katsaus
10.
OMA
PÄÄOMA
MEUR
2024
2023
Osakepääoma
Osakepääoma
1.1.
336
336
Osakepääoma
31.12.
336
336
Ylikurssirahasto
Ylikurssirahasto
1.1.
61
61
Ylikurssirahasto
31.12.
61
61
Omat
osakkeet
Omat
osakkeet
1.1.
-28
-29
Omat
osakkeet
31.12.
-28
-29
Kertyneet
voittovarat
Kertyneet
voittovarat
1.1.
1
103
1
099
Osingonjako
-188
-153
Tilikauden
tulos
363
157
Kertyneet
voittovarat
31.12.
1
278
1
103
Oma
pääoma
yhteensä
1
646
1
471
Jakokelpoiset
varat
1
249
1
074
Tilikauden
lopussa
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
omistamien
omien
osakkeiden
lukumäärä
oli
2
642
575
(2
700
000)
ja
niiden
kirja-arvo
28
miljoonaa
euroa
(29).
11.
VIERAS
PÄÄOMA
MEUR
2024
2023
Pitkäaikainen
Korollinen
409
515
Koroton
9
13
Yhteensä
418
528
Lyhytaikainen
Korollinen
2
486
1
620
Koroton
185
121
Yhteensä
2
672
1
740
Yhtiön
lainat
ja
niiden
lyhennysohjelma
MEUR
2024
2023
Lainat
rahoituslaitoksilta:
508
590
Lyhytaikainen
<1
v
99
75
Pitkäaikainen
1-5
v
357
440
>5
v
52
75
Yhteensä
508
590
12.
SIIRTOVELAT
MEUR
2024
2023
Johdannaiset
64
4
Henkilöstökulut
17
15
Korot
ja
muut
rahoituserät
4
6
Muut
8
7
Yhteensä
94
32
Taloudellinen
katsaus
13.
VELAT
KONSERNIN
YRITYKSILLE
MEUR
2024
2023
Ostovelat
22
17
Muut
lyhytaikaiset
velat
2
387
1
544
Johdannaiset
48
51
Siirtovelat
6
6
Yhteensä
2
463
1
618
14.
RAHOITUSVARAT
JA
-VELAT
ARVOSTUSRYHMITTÄIN
2024
MEUR
Jaksotet
-
tuun
hankinta-
menoon
Käypään
arvoon
tulosvai-
kutteisesti
Tase
-erien
kirjanpito
-
arvot
Käypä
arvo
Pitkäaikaiset
rahoitusvarat
Johdannaiset
12
12
12
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksiltä
26
26
26
Lyhytaikaiset
rahoitusvarat
Korolliset
saamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
1
634
1
634
1
634
Myyntisaamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
54
54
54
Johdannaiset
3
3
3
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksiltä
54
54
54
Muut
saamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
158
158
158
Muut
rahavarat
0
Rahat
ja
pankkisaamiset
1
304
1
304
1
304
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
3
151
95
3
246
3
246
Pitkäaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
409
409
406
Johdannaiset
15
15
15
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksiltä
19
19
19
Lyhytaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
99
99
99
Korolliset
velat
saman
konsernin
yrityksille
2
387
2
387
2
387
Ostovelat
14
14
14
Ostovelat
saman
konsernin
yrityksille
22
22
22
Johdannaiset
57
57
57
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksille
28
28
28
Muut
velat
6
6
6
Muut
velat
saman
konsernin
yrityksille
0
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
2
937
119
3
057
3
054
2023
MEUR
Jaksotet
-
tuun
hankinta-
menoon
Käypään
arvoon
tulosvai-
kutteisesti
Tase
-erien
kirjanpito
-
arvot
Käypä
arvo
Pitkäaikaiset
rahoitusvarat
Johdannaiset
17
17
17
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksiltä
5
5
5
Lyhytaikaiset
rahoitusvarat
Korolliset
saamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
2
025
2
025
2
025
Myyntisaamiset
0
Myyntisaamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
48
48
48
Johdannaiset
32
32
32
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksiltä
18
18
18
Muut
saamiset
saman
konsernin
yrityksiltä
42
42
42
Muut
rahavarat
0
Rahat
ja
pankkisaamiset
583
583
583
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
2
697
72
2
770
2
770
Pitkäaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
515
515
509
Johdannaiset
12
12
12
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksille
23
23
23
Lyhytaikaiset
rahoitusvelat
Korolliset
velat
75
75
75
Korolliset
velat
saman
konsernin
yrityksille
1
544
1
544
1
544
Ostovelat
14
14
14
Ostovelat
saman
konsernin
yrityksille
17
17
17
Johdannaiset
4
4
4
Johdannaiset
saman
konsernin
yrityksille
27
27
27
Taloudellinen
katsaus
Muut
velat
6
6
6
Muut
velat
saman
konsernin
yrityksille
6
6
6
Kirjanpitoarvo
arvostusryhmittäin
2
177
67
2
244
2
238
Tietoja
käyvän
arvon
hierarkiasta
ja
arvostusperiaatteesta
löytyy
konsernitilinpäätöksen
liitetiedosta
5.2.
Rahoitusvarat
ja
-velat
arvostusryhmittäin.
15.
JOHDANNAISINSTRUMENTIT
2024
MEUR
Ulkoisten
rahoitus-
laitosten
kanssa
Konsernin
sisäiset
2024
Johdannaisinstrumenttien
nimellisarvot
Ei
toimitettava
termiini
4
4
Valuuttatermiinit,
transaktioriski
2
370
3
766
6
136
Koronvaihtosopimukset
168
121
290
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
153
153
Yhteensä
6
580
Johdannaisinstrumenttien
markkina
-arvostukset
(taso
2)
Ei
toimitettava
termiini
Valuuttatermiinit,
transaktioriski
-46
43
-4
Koronvaihtosopimukset
12
-10
2
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
-22
-22
Yhteensä
-25
2023
MEUR
Ulkoisten
rahoitus-
laitosten
kanssa
Konsernin
sisäiset
2023
Johdannaisinstrumenttien
nimellisarvot
Valuuttatermiinit,
transaktioriski
1
961
2
599
4
560
Koronvaihtosopimukset
168
124
293
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
160
160
Yhteensä
5
013
Johdannaisinstrumenttien
markkina
-arvostukset
(taso
2)
Valuuttatermiinit,
transaktioriski
27
-14
14
Koronvaihtosopimukset
17
-14
3
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimukset
-12
-12
Yhteensä
5
Valuuttatermiinit
on
tehty
transaktioriskien
suojaamiseksi
ja
ne
on
kohdistettu
suojattuihin
kassavirtoihin.
Koronvaihtosopimukset
ovat
euromääräisiä
ja
keskimääräinen
juoksuaika
ulkopuolisille
sopimuksille
on
62
(57)
kuukautta
ja
83
(95)
kuukautta
sisäisille
sopimuksille.
Koron-
ja
valuutanvaihtosopimusten
keskimääräinen
juoksuaika
on
24
(36)
kuukautta.
16.
RAHOITUSRISKIT
Yleistä
Konsernin
keskitetyllä
rahoitustoiminnolla
on
kaksi
päätehtävää:
hankkia
riittävästi
rahoitusta
konsernin
tarpeisiin
kilpailukykyisellä
hinnalla,
ja
tunnistaa
ja
arvioida
konsernin
rahoitusriskit
sekä
tehdä
konserniyhtiöiden
tarvitsemat
suojaukset.
Konsernirahoitus
on
osa
emoyhtiön
organisaatiota.
Rahoitusriskien
hallinta
on
kuvattu
yksityiskohtaisesti
konsernitilinpäätöksen
liitetiedossa
5.8.
Konsernin
maksuvalmius-
ja
korkoriskejä
hallitaan
emoyhtiön
tasolla,
ja
siten
ne
soveltuvat
myös
emoyhtiöön.
Valuuttariski
Operatiivisia
valuuttariskejä
seurataan
ja
ne
suojataan
tytäryritystasolla.
Konsernirahoitus
toimii
vastapuolena
näissä
suojauksissa,
mikäli
paikalliset
säännökset
sallivat
sen.
Jotta
konsernin
sisäiset
valuuttavirrat
voitaisiin
netottaa
sekä
vähentää
ulkoisten
liiketoimien
määrää,
konsernirahoituksella
on
sallittu
olevan
vähäisiä
avoimia
valuuttariskejä.
Konsernirahoituksen
kaikki
voitot
/
tappiot
kirjataan
suoraan
rahoituseriin,
emmekä
odota
merkittäviä
valuuttakurssivoittoja
tai
-tappioita
konsernin
rahoitustoiminnasta.
Taloudellinen
katsaus
17.
ANNETUT
VAKUUDET,
VASTUUSITOUMUKSET
JA
MUUT
VAST
UUT
MEUR
2024
2023
Takaukset
ja
vastuusitoumukset
Samaan
konserniin
kuuluvien
yritysten
puolesta
6
965
5
887
Yhteensä
6
965
5
887
Leasingvuokrasopimusten
mukaisten
vuokrien
nimellisarvot
Seuraavan
vuoden
aikana
maksettavat
3
3
Myöhemmin
maksettavat
8
11
Yhteensä
12
14
18.
LÄHIPIIRILAINAT
JA
MUUT
SITOUMUKSET
Konsernin
johdolta
ja
hallituksen
jäseniltä
ei
ole
lainasaamisia.
Johdon
ja
osakkaiden
puolesta
ei
ole
annettu
pantteja
tai
muita
vastuita.
Konserniliitetiedossa
7.2.
on
eritelty
lähipiiritapahtumat.
Lähipiiriin
kuuluvat
hallituksen
jäsenet,
toimitusjohtaja
ja
johtokunnan
jäsenet
sekä
osakkuus-
ja
yhteisyritykset.
Emoyhtiön
liitetiedoissa
8.
ja
13.
on
eritelty
tytäryhtiöiden
saamiset
ja
lainat.
19.
TILINTARKASTAJIEN
PALKKIOT
Vuonna
2024
yhtiökokous
valitsi
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
tilintarkastajaksi
tilintarkastusyhteisön
PricewaterhouseCoopers
Oy.
Seuraavat
palkkiot
maksettiin
tilintarkastajille
ja
tilintarkastustoimistolle
lakisääteisistä
tarkastuksista
sekä
palveluista.
Tilintarkastajien
palkkiot
TEUR
2024
2023
Tilintarkastus
1
649
646
Veroneuvonta
22
Muut
palvelut
268
40
Yhteensä
1
939
685
Taloudellinen
katsaus
HALLITUKSEN
EHDOTUS
Emoyhtiön
voitonjakokelpoiset
varat
ovat
1
249
416
973,27
euroa,
josta
tilikauden
voitto
on
363
279
404,71
euroa.
Osinkoon
oikeuttavia
osakkeita
on
589
080
815
kappaletta.
Hallitus
ehdottaa
yhtiökokoukselle,
että
voitonjakokelpoiset
varat
käytetään
seuraavasti:
EUR
Osinkona
jaetaan
0,44
euroa
osakkeelta
eli
yhteensä
259
195
558,60
Jätetään
omaan
pääomaan
990
221
414,67
Yhteensä
1
249
416
973,27
Osinko
maksetaan
kahdessa
erässä.
Ensimmäinen
erä
0,22
euroa
osakkeelta
maksetaan
osakkeenomistajalle,
joka
on
merkitty
osingon
täsmäytyspäivänä
17.3.2025
Euroclear
Finland
Oy:n
pitämään
osakasluetteloon.
Hallituksen
ehdottama
maksupäivä
tälle
erälle
on
24.3.2025.
Osingon
toinen
erä
0,22
euroa
osakkeelta
maksetaan
syyskuussa
2025.
Osingon
toisen
erän
täsmäytyspäivä
on
17.9.2025
ja
se
maksetaan
osakkeenomistajalle,
joka
on
merkitty
osingon
täsmäytyspäivänä
Euroclear
Finland
Oy:n
pitämään
osakasluetteloon.
Hallitus
ehdottaa,
että
toinen
erä
maksetaan
24.9.2025.
Yhtiön
taloudellisessa
asemassa
ei
tilikauden
päättymisen
jälkeen
ole
tapahtunut
olennaisia
muutoksia.
Yhtiön
maksuvalmius
on
hyvä,
eikä
ehdotettu
voitonjako
vaaranna
hallituksen
näkemyksen
mukaan
yhtiön
maksukykyä.
Sovellettavia
tilinpäätössäännöksiä,
konsernissa
IFRS
tilinpäätösstandardit
ja
emoyhtiössä
FAS,
noudattaen
laadittu
tilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
sekä
yrityksen
että
sen
konsernitilinpäätökseen
sisältyvien
yritysten
kokonaisuuden
varoista,
vastuista,
taloudellisesta
asemasta
sekä
voitosta
tai
tappiosta;
Toimintakertomuksessa
on
todenmukaisen
kuvan
antava
selostus
yhtäältä
yrityksen
ja
toisaalta
sen
konsernitilinpäätökseen
sisältyvien
yritysten
kokonaisuuden
liiketoiminnan
kehittymisestä
ja
tuloksesta
sekä
kuvaus
merkittävimmistä
riskeistä
ja
epävarmuustekijöistä
ja
muusta
yrityksen
tilasta;
ja
Toimintakertomukseen
sisältyvä
kestävyysraportti
on
laadittu
noudattaen
kirjanpitolain
7
luvussa
tarkoitettuja
raportointistandardeja
sekä
taksonomia-asetuksen
8
artiklaa.
Helsingissä
4.
päivänä
helmikuuta
2025
Tom
Johnstone
Mika
Vehviläinen
Karen
Bomba
Morten
H.
Engelstoft
Karin
Falk
Johan
Forssell
Mats
Rahmström
Tiina
Tuomela
Håkan
Agnevall,
toimitusjohtaja
Tilintarkastuskertomus
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen
tilintarkastus
Lausunto
Lausuntonamme
esitämme,
että
•
konsernitilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
konsernin
taloudellisesta
asemasta
sekä
sen
toiminnan
tuloksesta
ja
rahavirroista
EU:ssa
käyttöön
hyväksyttyjen
kansainvälisten
tilinpäätösstandardien
(IFRS-
tilinpäätösstandardit)
mukaisesti
•
tilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
emoyhtiön
toiminnan
tuloksesta
ja
taloudellisesta
asemasta
Suomessa
voimassa
olevien
tilinpäätöksen
laatimista
koskevien
säännösten
mukaisesti
ja
täyttää
lakisääteiset
vaatimukset
.
Lausuntomme
on
ristiriidaton
tarkastusvaliokunnalle
annetun
lisäraportin
kanssa.
Tilintarkastuksen
kohde
Olemme
tilintarkastaneet
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
(y-tunnus
0128631-1)
tilinpäätöksen
tilikaudelta
1.1.–31.12.2024.
Tilinpäätös
sisältää:
•
konsernin
taseen,
tuloslaskelman,
laajan
tuloslaskelman,
laskelman
oman
pääoman
muutoksista,
rahavirtalaskelman
ja
liitetiedot,
jotka
sisältävät
olennaisen
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteita
koskevan
informaation
ja
muuta
selittävää
informaatiota
•
emoyhtiön
taseen,
tuloslaskelman,
rahoituslaskelman
ja
liitetiedot.
Lausunnon
perustelut
Olemme
suorittaneet
tilintarkastuksen
Suomessa
noudatettavan
hyvän
tilintarkastustavan
mukaisesti.
Hyvän
tilintarkastustavan
mukaisia
velvollisuuksiamme
kuvataan
tarkemmin
kohdassa
Tilintarkastajan
velvollisuudet
tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa.
Käsityksemme
mukaan
olemme
hankkineet
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä
.
Riippumattomuus
Olemme
riippumattomia
emoyhtiöstä
ja
konserniyrityksistä
niiden
Suomessa
noudatettavien
eettisten
vaatimusten
mukaisesti,
jotka
koskevat
suorittamaamme
tilintarkastusta
ja
olemme
täyttäneet
muut
näiden
vaatimusten
mukaiset
eettiset
velvollisuutemme.
Emoyhtiölle
ja
konserniyrityksille
suorittamamme
muut
kuin
tilintarkastuspalvelut
ovat
parhaan
tietomme
ja
käsityksemme
mukaan
olleet
Suomessa
noudatettavien,
näitä
palveluja
koskevien
säännösten
mukaisia,
emmekä
ole
suorittaneet
EU-asetuksen
537/2014
5.
artiklan
1-kohdassa
tarkoitettuja
kiellettyjä
palveluja.
Suorittamamme
muut
kuin
tilintarkastuspalvelut
on
esitetty
konsernitilinpäätöksen
liitetiedossa
7.3.
Tarkastuksen
yleinen
lähestymistapa
Yhteenveto
•
Konsernitilinpäätökselle
määritetty
olennaisuus
oli
25
miljoonaa
euroa
.
•
Suoritimme
tarkastustoimenpiteitä
24
raportointiyksikön
osalta
14
eri
maassa
perustuen
tekemäämme
riskimäärittelyyn
ja
olennaisuuteen
.
•
Pitkäaikaisten
asiakassopimusten
tuloutus
•
Liikearvon
arvostus
•
Myyntisaamisten
arvostus
Osana
tilintarkastuksen
suunnittelua
olemme
määrittäneet
olennaisuuden
ja
arvioineet
riskiä
siitä,
että
tilinpäätöksessä
on
olennainen
virheellisyys.
Erityisesti
olemme
arvioineet
alueita,
joiden
osalta
johto
on
tehnyt
subjektiivisia
arvioita.
Tällaisia
ovat
esimerkiksi
merkittävät
kirjanpidolliset
arviot,
joihin
liittyy
oletuksia
ja
tulevien
tapahtumien
arviointia.
Olennaisuus
Tarkastuksemme
suunnitteluun
ja
suorittamiseen
on
vaikuttanut
soveltamamme
olennaisuus.
Tilintarkastuksen
tavoitteena
on
hankkia
kohtuullinen
varmuus
siitä,
onko
tilinpäätöksessä
kokonaisuutena
olennaista
virheellisyyttä.
Virheellisyyksiä
voi
aiheutua
väärinkäytöksestä
tai
virheestä.
Niiden
katsotaan
olevan
olennaisia,
jos
niiden
yksin
tai
yhdessä
voitaisiin
kohtuudella
odottaa
vaikuttavan
taloudellisiin
päätöksiin,
joita
käyttäjät
tekevät
tilinpäätöksen
perusteella
.
Perustuen
ammatilliseen
harkintaamme
määritimme
olennaisuuteen
liittyen
tiettyjä
kvantitatiivisia
raja-arvoja,
kuten
alla
olevassa
taulukossa
kuvatun
konsernitilinpäätökselle
määritetyn
olennaisuuden.
Nämä
raja-arvot
yhdessä
kvalitatiivisten
tekijöiden
kanssa
auttoivat
meitä
määrittämään
tarkastuksen
kokonaislaajuuden
ja
yksittäisten
tilintarkastustoimenpiteiden
luonteen,
ajoituksen
ja
laajuuden
sekä
arvioimaan
virheellisyyksien
vaikutusta
tilinpäätökseen
kokonaisuutena
.
Konsernitilinpäätökselle
määritetty
olennaisuus
25
miljoonaa
euroa
(edellinen
vuosi
25
miljoonaa
euroa)
Olennaisuuden
määrittämisessä
käytetty
vertailukohde
Tulos
ennen
veroja
ja
liikevaihto
Perustelut
vertailukohteen
valinnalle
Valitsimme
olennaisuuden
määrittämisen
vertailukohteiksi
tuloksen
ennen
veroja
ja
liikevaihdon,
koska
käsityksemme
mukaan
tilinpäätöksen
lukijat
käyttävät
yleisesti
niitä
arvioidessaan
konsernin
suoriutumista
.
Konsernitilinpäätöksen
tarkastuksen
laajuuden
määrittäminen
Tilintarkastuksemme
laajuutta
määrittäessämme
olemme
ottaneet
huomioon
Wärtsilä-konsernin
rakenteen,
kirjanpitoprosessit
ja
-kontrollit
sekä
toimialan,
jolla
konserni
toimii.
Valitsimme
tilintarkastuksen
kohteeksi
konserniyhtiöitä
ja
kirjanpidon
tilejä
edellä
mainittujen
kriteerien
perusteella
siten,
että
suorittamillamme
tilintarkastustoimenpiteillä
saatiin
riittävä
kattavuus
lausunnon
esittämiseksi
konsernitilinpäätöksestä
.
Tilintarkastuksen
kannalta
keskeiset
seikat
Tilintarkastuksen
kannalta
keskeiset
seikat
ovat
seikkoja,
jotka
ammatillisen
harkintamme
mukaan
ovat
olleet
merkittävimpiä
tarkastuksen
kohteena
olevan
tilikauden
tilintarkastuksessa.
Nämä
seikat
on
otettu
huomioon
tilinpäätökseen
kokonaisuutena
kohdistuneessa
tilintarkastuksessamme
sekä
laatiessamme
siitä
annettavaa
lausuntoa,
emmekä
anna
näistä
seikoista
erillistä
lausuntoa.
Otamme
kaikissa
tilintarkastuksissamme
huomioon
riskin
siitä,
että
johto
sivuuttaa
kontrolleja.
Tähän
sisältyy
arviointi
siitä,
onko
viitteitä
sellaisesta
johdon
tarkoitushakuisesta
suhtautumisesta,
josta
aiheutuu
väärinkäytöksestä
johtuvan
olennaisen
virh
eellisyyden
riski
.
Konsernitilinpäätöksen
tilintarkastuksen
kannalta
keskeinen
seikka
Miten
seikkaa
on
käsitelty
tilintarkastuksessa
Pitkäaikaisten
asiakassopimusten
tuloutus
Katso
konsernitilinpäätöksen
liitetieto
2.2.
Konsernilla
on
merkittäviä
pitkäaikaishankkeita
sekä
pitkäaikaisia
käyttö-
ja
huoltosopimuksia.
Nämä
pitkäaikaiset
asiakassopimukset
ovat
usein
monimutkaisia
räätälöityjä
ratkaisuja
ja
täyttävät
ajan
kuluessa
täytettävän
suoritevelvoitteen
määritelmän
IFRS
15:n
mukaan
.
Pitkäaikaishankkeet
sekä
pitkäaikaiset
käyttö-
ja
huoltosopimukset
tuloutetaan
Tilintarkastustoimenpiteemme
sisälsivät
sekä
kontrollien
tarkastusta,
että
valittuihin
merkittäviin
pitkäaikaishankkeisiin
kohdistettua
aineistotarkastusta.
Aineistotarkastuksessa
keskityimme
erityisesti
johdon
laatimien
ennusteiden
tarkastamiseen
.
Tarkastustoimenpiteemme
sisälsivät
mm.
seuraavia
toimenpiteitä
:
suoritevelvoitteen
täyttämisasteen
(projektin
valmiusaste)
mukaisesti.
Valmiusaste
määritetään
toteutuneiden
kustannusten
suhteena
arvioituihin
kokonaiskustannuksiin.
Pitkäaikaisten
asiakassopimusten
tuloutukseen
liittyy
johdon
harkintaan
perustuvia
arvioita,
jotka
perustuvat
aikaisempaan
kokemukseen
ja
tulevaisuuden
tapahtumia
koskeviin
odotuksiin.
Merkittävin
arvio
liittyy
projektin
ennustettuihin
kokonaiskustannuksiin.
Pitkäaikaisten
asiakassopimusten
tuloutus
on
tilin-tarkastuksen
kannalta
keskeinen
seikka
johtuen
johdon
harkintaan
perustuvasta
arvionvaraisuudesta
projektiennusteissa
.
•
Varmistimme,
että
sovellettu
tuloutustapa
on
asianmukainen
sopimuksen
ehdot
huomioiden;
•
Täsmäytimme
tuottoennusteen
myyntisopimukseen
huomioiden
sopimukseen
mahdollisesti
tehdyt
muutokset;
•
Hankimme
ymmärryksen
prosesseista
ja
testasimme
kontrollit,
joilla
on
merkittävä
vaikutus
valmiusasteen
mukaiseen
tuloutukseen;
•
Arvioimme
johdon
tekemien
projektiennusteiden
luotettavuutta
vertaamalla
päättyneiden
projektien
toteumia
aiempiin
ennusteisiin;
•
Haastoimme
johdon
tekemiä
arvioita
ja
oletuksia
projekteissa,
joihin
liittyy
erityisiä
riskitekijöitä;
ja
•
Laskimme
myyntituoton
uudelleen
valmiusasteen
perusteella.
Tarkastimme
valmiusasteen
oikeellisuuden
vertaamalla
hankkeen
toteutuneita
kustannuksia
hankkeen
ennustettuihin
kokonaiskustannuksiin
.
Liikearvon
arvostus
Katso
konsernitilinpäätöksen
liitetieto
3.1.
Liikearvo
konsernitaseessa
on
yksi
merkittävimmistä
tase
-eristä.
Mahdollisen
arvonalentumisen
määrittämiseen
liittyy
merkittävissä
määrin
johdon
harkintaa,
mm.
kassavirtaa
tuottavan
yksikön
eli
testaustason
määrittämiseen
ja
arvioitaessa
liiketoiminnan
tulevaa
kannattavuutta
ja
tulevaisuudessa
toteutuviin
rahavirtoihin
sovellettavaa
diskonttokorkoa.
Liikearvon
arvostus
on
tilintarkastuksen
kannalta
keskeinen
seikka
johtuen
tase-erän
koosta
ja
johdon
harkintaan
perustuvasta
arvionvaraisuudesta
arvonalentumistestauksessa
.
Keskityimme
tarkastustoimenpiteissämme
arvioimaan
miten
kassavirtaa
tuottavat
yksiköt,
jotka
muodostavat
perustan
liikearvon
arvonalentumistestaukselle,
on
määritetty.
Lisäksi
keskityimme
johdon
harkintaa
edellyttävien
arvioiden
asianmukaisuuden
arviointiin
arvonalentumistestauksessa.
Arvonalentumistestaukseen
liittyviin
tarkastustoimenpiteisiimme
sisältyi
mm.
seuraavaa
:
•
Tarkastimme
liikearvon
arvonalentumistestauksessa
käytetyt
menetelmät
vertaamalla
niitä
IAS
36:n
Omaisuuserien
arvon
alentuminen
-standardin
mukaisiin
vaatimuksiin;
•
Arvioimme
rahavirtaennusteiden
laatimisessa
käytettävää
prosessia
ja
teimme
vertailuja
viimeisimpiin
hallituksen
hyväksymiin
tavoitteisiin
ja
pitkän
aikavälin
suunnitelmiin;
•
Testasimme
rahavirtaennusteiden
perusteena
olevat
keskeiset
oletukset,
joita
ovat
mm.
myyntiä
ja
kannattavuutta
koskevat
ennusteet,
käytetty
diskonttokorko
sekä
ennustejakson
jälkeiseen
aikaan
sovellettu
kasvuprosentti;
•
Vertasimme
tilikauden
toteutuneita
tuloslukuja
edellisenä
vuonna
arvonalentumismallissa
käytettyihin
tulosennusteisiin
sen
selvittämiseksi,
sisältyikö
ennusteisiin
oletuksia,
jotka
olivat
jälkikäteen
arvioituina
olleet
optimistisia;
ja
•
Arvioimme
johdon
laatimassa
herkkyysanalyysissä
käytettyjen
oletusten
asianmukaisuutta,
arvioimalla
niihin
sisältyvien
johdon
harkintaa
vaativien
olettamusten
muutosten
todennäköisyyttä
.
Myyntisaamisten
arvostus
Katso
konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
4.2.
Myyntisaamiset
konsernitaseessa
on
yksi
merkittävimmistä
tase-eristä,
sisältäen
varauksen
arvonalentumistappioista.
Osa
myyntisaamisista
on
pitkäaikaisia.
Myyntisaamiset
arvostetaan
käypään
arvoon,
joka
on
alkuperäinen
laskutusarvo
vähennettynä
kyseisten
saamisten
arvonalentumistappioilla.
Myyntisaamisten
arvostus
on
tilintarkastuksen
kannalta
keskeinen
Myyntisaamisiin
ja
johdon
arvioimaan
arvonalentumistappioon
liittyvät
keskeiset
tarkastustoimenpiteemme
olivat
seuraavat
:
•
Varmistimme
myyntisaamisia
lähettämällä
myyntisaamisten
saldovahvistuksia;
•
Analysoimme
myyntisaamisten
ikäjakaumaa;
•
Kävimme
läpi
yhtiön
johdon
kanssa
pitkäaikaisia
ja
myöhästyneitä
myyntisaamisia
ja
arvioimme
näiden
saamisten
kuranttiutta
seikka
johtuen
tase-erän
koosta
ja
arvonalentumistappion
määrittämiseen
liittyvästä
johdon
harkintaan
perustuvasta
arvionvaraisuudesta
.
hankkimalla
asianmukaista
evidenssiä
johtopäätöksemme
tueksi.
Emoyhtiön
tilinpäätöksen
osalta
ei
ole
sellaisia
tilintarkastuksen
kannalta
keskeisiä
seikkoja,
joista
olisi
vies-tittävä
kertomuksessamme.
Konsernitilinpäätöksen
tai
emoyhtiön
tilinpäätöksen
osalta
ei
ole
EU-asetuksen
537/2014
10.
artiklan
2
c
-kohdassa
tarkoitettuja
merkittäviä
olennaisen
virheellisyyden
riskejä
.
Tilinpäätöstä
koskevat
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
velvollisuudet
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
tilinpäätöksen
laatimisesta
siten,
että
konsernitilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
EU:ssa
käyttöön
hyväksyttyjen
kansainvälisten
tilinpäätösstandardien
(IFRS
-tilinpäätösstandardit)
mukaisesti
ja
siten,
että
tilinpäätös
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan
Suomessa
voimassa
olevien
tilinpäätöksen
laatimista
koskevien
säännösten
mukaisesti
ja
täyttää
lakisääteiset
vaatimukset.
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
myös
sellaisesta
sisäisestä
valvonnasta,
jonka
ne
katsovat
tarpeelliseksi
voidakseen
laatia
tilinpäätöksen,
jossa
ei
ole
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä.
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
ovat
tilinpäätöstä
laatiessaan
velvollisia
arvioimaan
emoyhtiön
ja
konsernin
kykyä
jatkaa
toimintaansa
ja
soveltuvissa
tapauksissa
esittämään
seikat,
jotka
liittyvät
toiminnan
jatkuvuuteen
ja
siihen,
että
tilinpäätös
on
laadittu
toiminnan
jatkuvuuteen
perustuen.
Tilinpäätös
laaditaan
toiminnan
jatkuvuuteen
perustuen,
paitsi
jos
emoyhtiö
tai
konserni
aiotaan
purkaa
tai
toiminta
lakkauttaa
tai
ei
ole
muuta
realistista
vaihtoehtoa
kuin
tehdä
niin.
Tilintarkastajan
velvollisuudet
tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme
on
hankkia
kohtuullinen
varmuus
siitä,
onko
tilinpäätöksessä
kokonaisuutena
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä,
sekä
antaa
tilintarkastuskertomus,
joka
sisältää
lausuntomme.
Kohtuullinen
varmuus
on
korkea
varmuustaso,
mutta
se
ei
ole
tae
siitä,
että
olennainen
virheellisyys
aina
havaitaan
hyvän
tilintarkastustavan
mukaisesti
suoritettavassa
tilintarkastuksessa.
Virheellisyyksiä
voi
aiheutua
väärinkäytöksestä
tai
virheestä,
ja
niiden
katsotaan
olevan
olennaisia,
jos
niiden
yksin
tai
yhdessä
voisi
kohtuudella
odottaa
vaikuttavan
taloudellisiin
päätöksiin,
joita
käyttäjät
tekevät
tilinpäätöksen
perusteella.
Hyvän
tilintarkastustavan
mukaiseen
tilintarkastukseen
kuuluu,
että
käytämme
ammatillista
harkintaa
ja
säilytämme
ammatillisen
skeptisyyden
koko
tilintarkastuksen
ajan.
Lisäksi
:
•
Tunnistamme
ja
arvioimme
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvat
tilinpäätöksen
olennaisen
virheellisyyden
riskit,
suunnittelemme
ja
suoritamme
näihin
riskeihin
vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä
ja
hankimme
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Riski
siitä,
että
väärinkäytöksestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
on
suurempi
kuin
riski
siitä,
että
virheestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
sillä
väärinkäytökseen
voi
liittyä
yhteistoimintaa,
väärentämistä,
tietojen
tahallista
esittämättä
jättämistä
tai
virheellisten
tietojen
esittämistä
taikka
sisäisen
valvonnan
sivuuttamista.
•
Muodostamme
käsityksen
tilintarkastuksen
kannalta
relevantista
sisäisestä
valvonnasta
pystyäksemme
suunnittelemaan
olosuhteisiin
nähden
asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet
mutta
emme
siinä
tarkoituksessa,
että
pystyisimme
antamaan
lausunnon
emoyhtiön
tai
konsernin
sisäisen
valvonnan
tehokkuudesta.
•
Arvioimme
sovellettujen
tilinpäätöksen
laatimisperiaatteiden
asianmukaisuutta
sekä
johdon
tekemien
kirjanpidollisten
arvioiden
ja
niistä
esitettävien
tietojen
kohtuullisuutta.
•
Teemme
johtopäätöksen
siitä,
onko
hallituksen
ja
toimitusjohtajan
ollut
asianmukaista
laatia
tilinpäätös
perustuen
oletukseen
toiminnan
jatkuvuudesta,
ja
teemme
hankkimamme
tilintarkastusevidenssin
perusteella
johtopäätöksen
siitä,
esiintyykö
sellaista
tapahtumiin
tai
olosuhteisiin
liittyvää
olennaista
epävarmuutta,
joka
voi
antaa
merkittävää
aihetta
epäillä
emoyhtiön
tai
konsernin
kykyä
jatkaa
toimintaansa.
Jos
johtopäätöksemme
on,
että
olennaista
epävarmuutta
esiintyy,
meidän
täytyy
kiinnittää
tilintarkastuskertomuksessamme
lukijan
huomiota
epävarmuutta
koskeviin
tilinpäätöksessä
esitettäviin
tietoihin
tai,
jos
epävarmuutta
koskevat
tiedot
eivät
ole
riittäviä,
mukauttaa
lausuntomme.
Johtopäätöksemme
perustuvat
tilintarkastuskertomuksen
antamispäivään
mennessä
hankittuun
tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset
tapahtumat
tai
olosuhteet
voivat
kuitenkin
johtaa
siihen,
ettei
emoyhtiö
tai
konserni
pysty
jatkama
an
toimintaansa.
•
Arvioimme
tilinpäätöksen,
kaikki
tilinpäätöksessä
esitettävät
tiedot
mukaan
lukien,
yleistä
esittämistapaa,
rakennetta
ja
sisältöä
ja
sitä,
kuvastaako
tilinpäätös
sen
perustana
olevia
liiketoimia
ja
tapahtumia
siten,
että
se
antaa
oikean
ja
riittävän
kuvan.
•
Suunnittelemme
ja
suoritamme
konsernin
tilintarkastuksen
hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä
koskevan
tilintarkastuslausunnon
laatimisen
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä
konserniin
kuuluvia
yhteisöjä
tai
liiketoimintayksikköjä
koskevasta
taloudellisesta
informaatiosta.
Vastaamme
konsernin
tilintarkastusta
varten
suoritettavan
tilintarkastustyön
ohjauksesta,
valvonnasta
ja
läpikäynnistä.
Vastaamme
tilintarkastuslausunnosta
yksin
.
Kommunikoimme
hallintoelinten
kanssa
muun
muassa
tilintarkastuksen
suunnitellusta
laajuudesta
ja
ajoituksesta
sekä
merkittävistä
tilintarkastushavainnoista,
mukaan
lukien
mahdolliset
sisäisen
valvonnan
merkittävät
puutteellisuudet,
jotka
tunnistamme
tilintarkastuksen
aikana.
Lisäksi
annamme
hallintoelimille
vahvistuksen
siitä,
että
olemme
noudattaneet
riippumattomuutta
koskevia
relevantteja
eettisiä
vaatimuksia,
ja
kommunikoimme
niiden
kanssa
kaikista
suhteista
ja
muista
seikoista,
joiden
voi
kohtuudella
ajatella
vaikuttavan
riippumattomuuteemme,
ja
soveltuvissa
tapauksissa
niihin
liittyvistä
varotoimista.
Päätämme,
mitkä
hallintoelinten
kanssa
kommunikoiduista
seikoista
olivat
merkittävimpiä
tarkasteltavana
olevan
tilikauden
tilintarkastuksessa
ja
näin
ollen
ovat
tilintarkastuksen
kannalta
keskeisiä.
Kuvaamme
kyseiset
seikat
tilintarkastuskertomuksessa,
paitsi
jos
säädös
tai
määräys
estää
kyseisen
seikan
julkistamisen
tai
kun
äärimmäisen
harvinaisissa
tapauksissa
toteamme,
ettei
kyseisestä
seikasta
viestitä
tilintarkastuskertomuksessa,
koska
siitä
aiheutuvien
epäedullisten
vaikutusten
voisi
kohtuudella
odottaa
olevan
suuremmat
kuin
tällaisesta
viestinnästä
koituva
yleinen
etu.
Muut
raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa
koskevat
tiedot
Olemme
toimineet
yhtiökokouksen
valitsemana
tilintarkastajana
2.3.2017
alkaen
yhtäjaksoisesti
kahdeksan
vuotta.
Muu
informaatio
Hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat
muusta
informaatiosta.
Muu
informaatio
käsittää
toimintakertomuksen
ja
vuosikertomukseen
sisältyvän
informaation,
mutta
se
ei
sisällä
tilinpäätöstä
eikä
sitä
koskevaa
tilintarkastuskertomustamme.
Tilinpäätöstä
koskeva
lausuntomme
ei
kata
muuta
informaatiota.
Velvollisuutenamme
on
lukea
muu
informaatio
tilinpäätöksen
tilintarkastuksen
yhteydessä
ja
tätä
tehdessämme
arvioida,
onko
muu
informaatio
olennaisesti
ristiriidassa
tilinpäätöksen
tai
tilintarkastusta
suoritettaessa
hankkimamme
tietämyksen
kanssa
tai
vaikuttaako
se
muutoin
olevan
olennaisesti
virheellistä.
Toimintakertomuksen
osalta
velvollisuutenamme
on
lisäksi
arvioida,
onko
toimintakertomus
laadittu
noudattaen
siihen
sovellettavia
säännöksiä
lukuun
ottamatta
niitä
kestävyysraporttia
koskevia
tietoja,
joista
säädetään
kirjanpitolain
7
luvussa
ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme
esitämme,
että
toimintakertomuksen
ja
tilinpäätöksen
tiedot
ovat
yhdenmukaisia
ja
että
toimintakertomus
on
laadittu
noudattaen
siihen
sovellettavia
säännöksiä.
Lausuntomme
eivät
kata
niitä
kestävyysraporttia
koskevia
tietoja,
joista
säädetään
kirjanpitolain
7
luvussa
ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Jos
teemme
suorittamamme
työn
perusteella
johtopäätöksen,
että
muussa
informaatiossa
on
olennainen
virheellisyys,
meidän
on
raportoitava
tästä
seikasta.
Meillä
ei
ole
tämän
asian
suhteen
raportoitavaa
.
Muut
lausumat
Puollamme
tilinpäätöksen
vahvistamista.
Hallituksen
esitys
taseen
osoittaman
voiton
käyttämisestä
on
osakeyhtiölain
mukainen.
Puollamme
vastuuvapauden
myöntämistä
hallituksen
jäsenille
sekä
toimitusjohtajalle
tarkastamaltamme
tilikaudelta
.
Helsingissä
11.2.202
5
PricewaterhouseCoopers
Oy
Tilintarkastusyhteisö
Lauri
Kallaskari
KHT
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
ESEF-tilinpäätöstä
koskeva
kohtuullisen
varmuuden
antava
riippumattoman
tilintarkastajan
varmennusraportti
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
johdolle
Olemme
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
(y-tunnus
0128631
-1)
(jäljempänä
myös
”yhtiö”)
johdon
pyynnöstä
suorittaneet
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiannon,
jonka
kohteena
on
ollut
yhtiön
IFRS
-konsernitilinpäätös
tilikaudelta
1.1.
-
31.12.2024
European
Single
Electronic
Format
-muodo
ssa
(”ESEF-tilinpäätös”)
.
Johdon
vastuu
ESEF-tilinpäätöksestä
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
johto
vastaa
ESEF-tilinpäätöksen
laatimisesta
siten,
että
se
täyttää
17.12.2018
annetun
komission
delegoidun
asetuksen
(EU)
2019/815
vaatimukset
(”ESEF-vaatimukset”).
Tähän
vastuuseen
kuuluu,
että
suunnitellaan,
otetaan
käyttöön
ja
ylläpidetään
sisäistä
valvontaa,
joka
on
relevanttia
sellaisen
ESEF-tilinpäätöksen
laatimisen
kannalta,
jossa
ei
ole
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
ESEF-vaatimusten
noudattamatta
jättämistä
.
Meidän
riippumattomuutemme
ja
laadunhallintamme
Olemme
noudattaneet
IESBAn
(International
Ethics
Standards
Board
for
Accountants)
Kansainvälisten
eettisten
sääntöjen
tilintarkastusammattilaisille
(sisältäen
Kansainväliset
riippumattomuusstandardit)
(IESBAn
eettiset
säännöt)
mukaisia
riippumattomuusvaatimuksia
ja
muita
eettisiä
vaatimuksia.
Sääntöjen
pohjana
olevat
perusperiaatteet
ovat
rehellisyys,
objektiivisuus,
ammatillinen
pätevyys
ja
huolellisuus,
salassapitovelvollisuus
ja
ammatillinen
käyttäytyminen.
Yhtiömme
soveltaa
kansainvälistä
laadunhallintastandardia
ISQM
1,
jonka
mukaan
tilintarkastusyhteisön
on
suunniteltava,
otettava
käyttöön
ja
pidettävä
toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä,
mukaan
lukien
eettisten
vaatimusten,
ammatillisten
standardien
sekä
sovellettavien
säädöksiin
ja
määräyksiin
perustuvien
vaatimusten
noudattamista
koskevat
toimintaperiaatteet
ja
menettelytavat
.
Meidän
velvollisuutemme
Meidän
velvollisuutenamme
on
esittää
suorittamiemme
toimenpiteiden
ja
hankkimamme
evidenssin
perusteella
lausunto
ESEF-tilinpäätöksestä.
Olemme
suorittaneet
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiantomme
kansainvälisen
varmennustoimeksiantostandardin
(ISAE)
3000
(uudistettu)
Muut
varmennustoimeksiannot
kuin
menneitä
kausia
koskevaan
taloudelliseen
informaatioon
kohdistuva
tilintarkastus
tai
yleisluonteinen
tarkastus
mukaisesti.
Kyseinen
standardi
edellyttää,
että
suunnittelemme
ja
suoritamme
toimeksiannon
hankkiaksemme
kohtuullisen
varmuuden
siitä,
onko
ESEF-tilinpäätöksessä
olennaista
ESEF-vaatimusten
noudattamatta
jättämistä.
ISAE
3000
(uudistettu)
mukaiseen
kohtuullisen
varmuuden
antavaan
toimeksiantoon
kuuluu
toimenpiteitä
evidenssin
hankkimiseksi
siitä,
onko
ESEF-
tilinpäätös
ESEF-vaatimusten
mukainen.
Valittavat
toimenpiteet
perustuvat
tilintarkastajan
harkintaan,
johon
kuuluu
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvan
olennaisen
ESEF-vaatimusten
noudattamatta
jättämisen
riskien
arvioiminen.
Näitä
riskejä
arvioidessamme
olemme
tarkastelleet
sisäistä
valvontaa,
joka
on
yhtiössä
relevanttia
ESEF-tilinpäätöksen
laatimisen
kannalta
.
Käsityksemme
mukaan
olemme
hankkineet
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
evidenssiä
.
Lausunto
Lausuntonamme
esitämme,
että
Wärtsilä
Oyj
Abp:n
ESEF-tilinpäätös
31.12.2024
päättyneeltä
tilikaudelta
noudattaa
olennaisilta
osin
ESEF-vaatimuksissa
asetettuja
vähimmäisvaatimuksia
.
Tämä
kohtuullisen
varmuuden
antava
varmennusraporttimme
on
laadittu
toimeksiantomme
ehtojen
mukaisesti.
Vastaamme
työstämme,
tästä
raportista
ja
esittämästämme
lausunnosta
vain
Wärtsilä
Oyj
Abp:lle,
emme
kolmansille
osapuolille
.
Helsinki
11
.2.2025
PricewaterhouseCoopers
Oy
Tilintarkastusyhteisö
Lauri
Kallaskari
KHT
Kestävyysraportin
varmennuskertomus
Wärtsilä
Oyj
:n
yhtiökokoukselle
Olemme
suorittaneet
rajoitetun
varmuuden
antavan
toimeksiannon,
jonka
kohteena
on
Wärtsilä
Oyj:n
(y-tunnus
0128631
-1)
toimintakertomukseen
sisältyvä
kirjanpitolain
7
luvun
mukainen
konsernikestävyysraportti
raportointikaudelta
1.1.–
31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme
toimenpiteiden
ja
hankkimamme
evidenssin
perusteella
tietoomme
ei
ole
tullut
seikkaa,
joka
antaisi
meille
syyn
uskoa,
että
konsernikestävyysraportissa
ei
ole
kaikilta
olennaisilta
osiltaan
noudatettu
1)
kirjanpitolain
7
luvussa
säädettyjä
vaatimuksia
ja
kestävyysraportointistandardeja
(ESRS);
2)
kestävää
sijoittamista
helpottavasta
kehyksestä
ja
asetuksen
(EU)
2019/2088
muuttamisesta
annetun
Euroopan
parlamentin
ja
neuvoston
asetuksen
(EU)
2020/852
artiklassa
8
säädettyjä
vaatimuksia
(EU-taksonomia)
.
Edellä
kohta
1
käsittää
myös
prosessin,
jolla
Wärtsilä
Oyj
on
yksilöinyt
tiedot
kestävyysraportointistandardien
mukaista
raportoimista
varten
(kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme
ei
kata
tietojen
merkitsemistä
kirjanpitolain
7
luvun
22
§:ssä
tarkoitetulla
tavalla,
koska
kestävyysraportointiyritysten
ei
ole
ollut
mahdollista
noudattaa
kyseistä
vaatimusta
ESEF-asetuksen
tai
muun
Euroopan
unionin
lainsäädännön
puuttumisen
vuoksi
.
Lausunnon
perustelut
Olemme
suorittaneet
konsernikestävyysraportin
varmentamisen
rajoitetun
varmuuden
antavana
toimeksiantona
noudattaen
Suomessa
noudatettavaa
hyvää
varmennustapaa
ja
kansainvälistä
varmennustoimeksiantostandardia
ISAE
3000
(uudistettu)
”Muut
varmennustoimeksiannot
kuin
mennyttä
aikaa
koskevaan
taloudelliseen
information
kohdistuva
tilintarkastus
tai
yleisluontoinen
tarkastus”
.
Tämän
standardin
mukaisia
velvollisuuksiamme
kuvataan
tarkemmin
kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan
velvollisuudet.
Käsityksemme
mukaan
olemme
hankkineet
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
evidenssiä
.
Konsernikestävyystarkastajan
riippumattomuus
ja
laadunhallinta
Olemme
riippumattomia
emoyhtiöstä
ja
konserniyrityksistä
niiden
Suomessa
noudatettavien
eettisten
vaatimusten
mukaisesti,
jotka
koskevat
suorittamaamme
toimeksiantoa,
ja
olemme
täyttäneet
muut
näiden
vaatimusten
mukaiset
eettiset
velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja
soveltaa
kansainvälistä
laadunhallintastandardia
ISQM
1,
jonka
mukaan
kestävyystarkastusyhteisön
on
suunniteltava,
otettava
käyttöön
ja
pidettävä
toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä,
mukaan
lukien
eettisten
vaatimusten,
ammatillisten
standardien
sekä
sovellettavien
säädöksiin
ja
määräyksiin
perustuvien
vaatimusten
noudattamista
koskevat
toimintaperiaatteet
tai
menettelytavat
.
Hallituksen
ja
toimitusjohtajan
velvollisuudet
Wärtsilä
Oyj:n
hallitus
ja
toimitusjohtaja
vastaavat:
•
konsernikestävyysraportista
sekä
sen
laatimisesta
ja
esittämisestä
kirjanpitolain
7
luvussa
säädetyn
mukaisesti,
mukaan
lukien
kestävyysraportointistandardeissa
määritelty
prosessi,
jolla
on
yksilöity
tiedot
kestävyysraportointistandardien
mukaista
raport
ointia
varten
•
siitä,
että
konsernikestävyysraportissa
on
noudatettu
kestävää
sijoittamista
helpottavasta
kehyksestä
ja
asetuksen
(EU)
2019/2088
muuttamisesta
annetun
Euroopan
parlamentin
ja
neuvoston
asetuksen
(EU)
2020/852
artiklassa
8
säädettyjä
vaatimuksia
•
sellaisesta
sisäisestä
valvonnasta,
jonka
ne
katsovat
tarpeelliseksi
voidakseen
laatia
konsernikestävyysraportin,
jossa
ei
ole
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä
.
Luontaiset
rajoitteet
kestävyysraportin
laatimisessa
Raportoitaessa
tulevaisuuteen
suuntautuvia
tietoja
ESRS:n
mukaisesti,
yhtiön
johto
on
velvollinen
laatimaan
tulevaisuuteen
suuntautuvat
tiedot
raportissa
kuvattujen
oletusten
perusteella
tapahtumista,
jotka
saattavat
tapahtua
tulevaisuudessa,
sekä
mahdollisista
konsernin
tulevista
toimista.
Todelliset
lopputulokset
todennäköisesti
poikkeavat
ennakoiduista,
koska
odotetut
tapahtumat
eivät
usein
toteudu
suunnitellusti
.
Konsernikestävyystarkastajan
velvollisuudet
Velvollisuutemme
on
suorittaa
varmennustoimeksianto
saadaksemme
rajoitetun
varmuuden
siitä,
onko
konsernikestävyysraportissa
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvaa
olennaista
virheellisyyttä,
sekä
antaa
rajoitetun
varmuuden
antava
varmennuskertomus,
joka
sisältää
lausuntomme.
Virheellisyyksiä
voi
aiheutua
väärinkäytöksestä
tai
virheestä,
ja
niiden
katsotaan
olevan
olennaisia,
jos
niiden
yksin
tai
yhdessä
voisi
kohtuudella
odottaa
vaikuttavan
päätöksiin,
joita
käyttäjät
tekevät
konsernikestävyysraportin
pe
rusteella.
Kansainvälisen
varmennustoimeksiantostandardin
ISAE
3000
(uudistettu)
noudattamiseen
kuuluu,
että
käytämme
ammatillista
harkintaa
ja
säilytämme
ammatillisen
skeptisyyden
koko
toimeksiannon
ajan.
Lisäksi
:
•
Tunnistamme
ja
arvioimme
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvat
konsernikestävyysraportin
olennaisen
virheellisyyden
riskit,
ja
muodostamme
käsityksen
toimeksiannon
kannalta
relevantista
sisäisestä
valvonnasta
pystyäksemme
suunnittelemaan
olosuhteisiin
nähden
asianmukaiset
varmennustoimenpiteet,
mutta
emme
siinä
tarkoituksessa,
että
pystyisimme
antamaan
lausunnon
emoyhtiön
tai
konsernin
sisäisen
valvonnan
tehokkuudesta
.
•
Suunnittelemme
ja
suoritamme
näihin
riskeihin
vastaavia
varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme
lausuntomme
perustaksi
tarpeellisen
määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa
evidenssiä.
Riski
siitä,
että
väärinkäytöksestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
on
suurempi
kuin
riski
siitä,
että
virheestä
johtuva
olennainen
virheellisyys
jää
havaitsematta,
sillä
väärinkäytökseen
voi
liittyä
yhteistoimintaa,
väärentämistä,
tietojen
tahallista
esittämättä
jättämistä
tai
virheellisten
tietojen
esittämistä
taikka
sisäisen
valvonnan
sivuuttamista
.
Kuvaus
suoritetuista
toimenpiteistä
Rajoitetun
varmuuden
antavassa
toimeksiannossa
suoritettavat
toimenpiteet
poikkeavat
luonteeltaan
ja
ajoitukseltaan
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiannon
toimenpiteistä,
ja
ovat
niitä
suppeampia.
Valittavien
varmennustoimenpiteiden
luonne,
ajoitus
ja
laajuus
perustuvat
ammatilliseen
harkintaan
sisältäen
arvioinnin
väärinkäytöksestä
tai
virheestä
johtuvasta
olennaisen
virheellisyyden
riskistä.
Tämän
vuoksi
rajoitetun
varmuuden
antavassa
toimeksiannossa
saatava
varmuuden
taso
on
huomattavasti
alempi
kuin
varmuus,
joka
saataisiin
suorittamalla
kohtuullisen
varmuuden
antava
toimeksianto.
Toimenpiteemme
sisälsivät
mm.
seuraavaa
:
•
Haastattelimme
yhtiön
johtoa
ja
konsernikestävyysraportin
sisältämien
tietojen
keräämisestä
ja
raportoinnista
vastaavia
henkilöitä
konsernitasolla
ja
tytäryhtiöissä,
sekä
organisaation
eri
tasoilla
ja
liiketoimintaalueilla
hankkiaksemme
käsityksen
kestävyysraportointiprosessista
ja
siihen
liittyvistä
sisäisistä
kontrolleista
sekä
tietojärjestelmistä
.
•
Perehdyimme
yhtiön
laatimaan
taustadokumentaatioon
ja
asiakirjoihin
soveltuvin
osin,
ja
arvioimme,
tukevatko
ne
konsernikestävyysraportin
sisältämiä
tietoja.
•
Vierailimme
yhtiön
toimipaikoilla
Suomessa
ja
Espanjassa
ja
haastattelimme
etäyhteydellä
tytäryhtiön
edustajia
Ranskassa.
•
Arvioimme
yhtiön
toteuttamaa
kaksinkertaisen
olennaisuuden
arviointiprosessia
suhteessa
ESRS-standardien
vaatimuksiin,
sekä
sitä,
ovatko
arviointiprosessista
annetut
tiedot
ESRS-standardien
mukaisia.
•
Arvioimme,
ovatko
konsernikestävyysraportin
sisältämät
kestävyystiedot
ESRS-standardien
mukaisia.
•
EU-taksonomiatietojen
osalta
hankimme
käsityksen
prosessista,
jolla
yhtiö
on
määritellyt
konsernin
taksonomiakelpoiset
ja
taksonomian
mukaiset
taloudelliset
toiminnot,
sekä
arvioimme
näistä
annettujen
tietojen
säännöstenmukaisuutta
.
Helsingissä
11
.2.202
5
PricewaterhouseCoopers
Oy
Kestävyystarkastusyhteis
ö
Karsten
Westerling
KRT