74370058MTRLEDOCHV67 2024-01-01 2024-12-31 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 74370058MTRLEDOCHV67 2023-01-01 2023-12-31 74370058MTRLEDOCHV67 2022-12-31 74370058MTRLEDOCHV67 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370058MTRLEDOCHV67 2022-12-31 PIH:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 PIH:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370058MTRLEDOCHV67 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 74370058MTRLEDOCHV67 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 PIH:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-12-31 PIH:HybridCapitalMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-01-01 2024-12-31 PIH:HybridCapitalMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 PIH:HybridCapitalMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 74370058MTRLEDOCHV67 2023-01-01 2023-12-31 PIH:HybridCapitalMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
2
Hallituksen toimintakertomus
1.1.–31.12.2024
SISÄLLYSLUETTELO
Katsaus toimintaympäristöön
3
Pihlajalinnan näkymät vuodelle 2025
3
Konsernin liikevaihto ja tulos
3
Raportointisegmentit
4
Konsernin tase ja rahavirta
4
Rahoitusjärjestelyt
5
Yritysostot ja investoinnit
5
Henkilöstö
5
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät
6
Tutkimus ja kehitys
6
Riskienhallinta, riskit ja liiketoiminnan epävarmuustekijät
6
Yhtiökokouksen nimittämä osakkeenomistajien nimitystoimikunta
7
Hallitus
7
Hallituksen nimittämät valiokunnat
7
Hallituksen jäsenten palkitseminen
7
Hallituksen valtuutukset
8
Omien osakkeiden luovutus ja hankinta
8
Liputusilmoitukset
8
Osakkeet ja osakkeenomistajat
8
Hallituksen voitonjakoehdotus ja varsinainen yhtiökokous 2025
11
Tilikauden jälkeiset tapahtumat
11
Taloudellista kehitystä kuvaavien tunnuslukujen
ja vaihtoehtoisen tunnuslukujen laskentakaavat
12
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut
14
Täsmäytyslaskelmat vaihtoehtoisiin tunnuslukuihin
15
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
19
I Johdanto
19
II Hallinnointia koskevat kuvaukset
19
II Kuvaukset sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan mekanismeista
24
IV Muut annettavat tiedot
25
Kestävyysraportti
27
Yleiset tiedot (ESRS2)
28
Ilmastonmuutos (E1)
55
Oma työvoima (S1)
63
Kuluttajat ja loppukäyttäjät (S4)
78
Liiketoiminnan harjoittaminen (G1)
89
Toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen päiväys ja allekirjoitukset
146
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
3
Hallituksen toimintakertomus
tilikaudelta
1.1.2024–31.12.2024
Katsaus toimintaympäristöön
Hyvinvointialueet käyvät läpi merkittäviä muutoksia. Taloutta
tasapai-
notetaan muutosohjelmilla, ja leikkauksia on toteutettu karsimalla so-
siaali-
ja terveydenhuollon palveluista sekä irtisanomalla henkilökun-
taa. Lain mukaan hyvinvointialueiden tulisi kattaa vuodesta 2023 ker-
tynyt alijäämänsä vuoteen 2026 mennessä. Syksyllä 2024 tehdyn ar-
vion mukaan hyvinvointialueiden yhteenlaskettua alijäämää on kerty-
nyt yhteensä 2,7 miljardia euroa.
Pirkanmaan hyvinvointialueen aluehallitus päätti tammikuussa 2025,
että Pohjois-Pirkanmaalle etsitään oman tuotannon lisäksi kilpailutuk-
sella sosiaali- ja terveyspalveluiden palveluntuottaja vuoden 2026
alusta. Kyseessä on ensimmäinen laajempi yksityisen ja julkisen toimi-
jan uusi palvelutuotantosopimus vuoden 2020 jälkeen.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan yli 166 000 potilasta
odotti pääsyä kiireettömään erikoissairaanhoitoon hyvinvointialueilla
elokuun 2024 lopussa. Jonottaneista 18 prosenttia oli odottanut hoi-
toon pääsyä yli puoli vuotta. Tämä on eniten THL:n julkaisemassa mit-
taushistoriassa vuodesta 2007. Valvira on määrännyt 14 hyvinvointi-
aluetta ja HUS-yhtymän saattamaan kiireettömään erikoissairaanhoi-
toon pääsyn lainmukaiseksi viimeistään 31.3.2025.
Sairaaloiden päivystys- ja leikkaustoimintaa koskevan sääntelyn muu-
tokset astuivat voimaan vuoden 2025 alusta. Hyvinvointialueet voivat
jatkossakin hankkia päiväkirurgisena ja lyhytjälkihoitoisina toimenpi-
teinä tehtäviä leikkauksia yksityisiltä palveluntuottajilta. Tällaisia leik-
kauksia ovat esimerkiksi polven ja lonkan tekonivelleikkaukset. Ter-
veyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan yksityisissä sairaaloissa teh-
tiin vuoden 2023 aikana yhteensä 2 607 tekonivelten ensileikkausta,
mikä on 772 leikkausta enemmän kuin vuonna 2022. Pihlajalinnan va-
linnanvapaussairaalassa Jämsän Jokilaaksossa tehtiin vuonna 2024
ennätykselliset 893 tekonivelleikkausta.
Vanhuspalvelulakia muutettiin 1.1.2025 alkaen. Laissa määrätty uusi
henkilöstön vähimmäismitoitus on 0,6 työntekijää aiemman 0,65 si-
jaan asiakasta kohti iäkkäiden ympärivuorokautisissa palveluasumisen
toimintayksiköissä.
Yksityinen sektori tuottaa yli puolet kaikista lääkärikäynneistä. Työter-
veyden palveluiden piirissä on 2,1 miljoonaa työntekijää. Työterveys-
laitoksen mukaan yli 70 prosenttia työterveyssopimuksista kattaa laki-
sääteisen ennaltaehkäisevän työterveyden lisäksi sairaanhoitoa. Yksi-
tyinen terveysvakuutus on noin 1,3 miljoonalla suomalaisella, ja va-
kuutusmäärien trendi on nouseva.
Yksityisen terveyspalvelualan palkkoja korotettiin vuoden 2024 syys-
kuussa 2,4 prosentin yleiskorotuksella, ja palkkataulukoita korotettiin
0,51 prosentilla. Joulukuussa 2024 työntekijöille maksettiin 500 euron
kertaerä. Vuonna 2025 palkkoja korotetaan ajalle 1.5.2025–30.4.2026
(12 kk) yleis- ja taulukkokorotuksella, jonka suuruus ja ajankohta mää-
räytyvät verrokkialojen palkankorotusten mukaisesti. Yleissitova työ-
ehtosopimus on voimassa vuoden 2026 kevääseen saakka.
Pihlajalinnan näkymät vuodelle 2025
Pihlajalinna keskittyy vuonna 2025 orgaaniseen kasvuun erityisesti Yk-
sityisissä terveyspalveluissa sekä kannattavuuden jatkuvaan paranta-
miseen.
•
Yhtiö arvioi liikevaihdon pysyvän edellisen vuoden tasolla (704,4
miljoonaa euroa vuonna 2024)
•
Yhtiö arvioi oikaistun liikevoiton ennen aineettomien hyödykkei-
den poistoja ja arvonalentumisia (EBITA) nousevan vähintään 9
prosenttiin liikevaihdosta (7,8 prosenttia vuonna 2024)
Yhtiö arvioi kysynnän jatkuvan vakaana. Hidas talouskasvu saattaa
vaikuttaa odotettua enemmän Pihlajalinnan palveluiden kysyntään ja
taloudelliseen tulokseen.
Konsernin liikevaihto ja tulos
Liikevaihto
Pihlajalinnan liikevaihto oli 704,4 (720,0) miljoonaa euroa eli laskua -
2,2 prosenttia. Yksityisissä terveyspalveluissa suun terveyden palve-
luiden divestointi laski liikevaihtoa 4,8 miljoonaa euroa, ja Julkisissa
palveluissa vaativan erikoissairaanhoidon kustannusvastuun päätty-
minen, Jämsän Terveyden palvelusopimuksen asteittainen siirtyminen
sekä muut ulkoistussopimusten muutokset laskivat liikevaihtoa 61,0
miljoonaa euroa. Pihlajalinnan orgaaninen vertailukelpoinen liikevaih-
don
1)
kasvu oli 51,1 miljoonaa euroa eli 7,8 prosenttia.
¹⁾
Vertailukauden liikevaihdosta on pois luettu suun terveyden palve-
luiden divestointi, vaativan erikoissairaanhoidon kustannusvastuun
päättyminen, Jämsän Terveyden palvelusopimuksen asteittainen siir-
tyminen, muut ulkoistussopimusten muutokset sekä koronapalvelut.
Kannattavuus
Oikaistu liikevoitto ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja ar-
vonalentumisia (EBITA) oli 55,2 (37,8) miljoonaa euroa. Oikaistu
EBITA-marginaali oli 7,8 (5,2) prosenttia. Liikevoiton oikaisut olivat yh-
teensä -0,8 (8,5) miljoonaa euroa. Kannattavuutta paransivat Julkis-
ten palveluiden sopeuttamistoimenpiteet sekä Yksityisten terveyspal-
veluiden kaupalliset toimenpiteet, tehostuneet palveluprosessit ja
kustannusten hallinta.
Kannattavuutta rasittivat tilikaudella johdon arvion perusteella kirja-
tut toimitiloihin liittyvät arvonalennukset sekä varautuminen kiinteis-
töjen perusparannus- ja kunnossapitovastuisiin, yhteensä 2,9 miljoo-
naa euroa.
Käräjäoikeus tuomitsi joulukuussa Jämsän kaupungin maksamaan
Jämsän Terveydelle koronapandemiasta aiheutuneita ylimääräisiä
kustannuksia lisättynä viivästyskoroilla ja oikeudenkäyntikuluilla. Nä-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
4
kemysero henkilöstön siirron vaikutuksista vuosihintaan sovittiin en-
nen oikeuden istuntoa. Yhteensä nämä erät paransivat tilikauden
käyttökatetta 1,5 miljoonaa euroa, ja ne on käsitelty käyttökatteen
oi-
kaisuerinä.
Vertailukaudella edellisten vuosien saamisiin tehdyt alaskirjaukset
heikensivät käyttökatetta
yhteensä 7,8 miljoonaa euroa, ja ne käsitel-
tiin käyttökatteen oikaisuerinä. Lisäksi kirjaukset rasittivat vertailu-
kauden rahoituseriä 0,4 miljoonaa euroa. Kirjaukset heikensivät ver-
tailukauden tulosta ennen veroja yhteensä 8,2 miljoonaa euroa ja
osakekohtaista tulosta 0,26 euroa.
Pihlajalinnan liikevoitto oli 48,5 (20,6) miljoonaa euroa.
Konsernin nettorahoituskulut olivat -9,8 (-12,4) miljoonaa euroa. Ra-
hoituksen uudelleenjärjestely kesäkuussa aiheutti yhteensä 0,6 mil-
joonan euron kertaluonteiset tulosvaikutteiset rahoituskulut. Vertai-
lukauden rahoituskulut sisältävät lainasaamisten arvonalennuksia yh-
teensä noin 1,2 miljoonaa euroa.
Tulos ennen veroja oli 38,6 (8,2)
miljoonaa euroa.
Tilikauden tulos oli 30,2 (4,6) miljoonaa euroa. Osakekohtainen tulos
(EPS) oli 1,13 (0,19) euroa.
Raportointisegmentit
Pihlajalinna on muuttanut segmenttiraportointiaan 1.1.2024 alkaen.
Pihlajalinnalla on kaksi raportoitavaa segmenttiä: Yksityiset terveys-
palvelut ja Julkiset palvelut. Uusi raportointirakenne noudattaa Pihla-
jalinnan liiketoimintamallia ja organisaatiorakennetta.
Yksityiset terveyspalvelut -liiketoimintasegmentti koostuu lääkärikes-
kus-, diagnostiikka ja sairaala-, työterveys-, etä- ja liikuntakeskuspal-
veluista. Näitä kokonaisvaltaisen hoitopolun kattavia palveluita
Pihla-
jalinna tarjoaa yrityksille, vakuutusyhtiöille, julkiselle sektorille ja yksi-
tyisasiakkaille valtakunnallisen toimipisteverkostonsa ja monipuolis-
ten digitaalisten kanaviensa välityksellä.
Julkiset palvelut -liiketoimintasegmentti koostuu lähinnä julkiselle
sektorille tuotetuista sosiaali- ja terveyspalveluista, jotka koostuvat
ulkoistus-
ja asumispalveluista, pääasiassa etänä tuotetuista vastuu-
lääkäripalveluista sekä monipuolisista työvoima- ja rekrytointipalve-
luista.
Yksityiset terveyspalvelut
Liikevaihto
Yksityisten terveyspalveluiden liikevaihto oli 451,5 (423,1) miljoonaa
euroa, kasvua 6,7 prosenttia. Liikevaihto kasvoi erityisesti vakuutus-
yhtiöasiakkaissa ja työterveyshuollon palveluissa. Suun terveyden pal-
veluiden divestointi laski liikevaihtoa 4,8 miljoonaa euroa. Yksityisten
terveyspalveluiden orgaaninen vertailukelpoinen liikevaihdon
1)
kasvu
oli 45,0 milj. euroa eli 11,1 prosenttia. Lääkärikeskustoimipisteiden
vastaanottokäyntien määrä kasvoi vertailukauden tasosta hieman.
Kannattavuus
Oikaistu EBITA oli 33,6 (27,2) miljoonaa euroa, kasvua 23,8 prosent-
tia. Oikaistu EBITA-marginaali oli 7,4 (6,4) prosenttia. Kannattavuus
parani erityisesti lääkäriasematoiminnassa ja työterveyden palve-
luissa kaupallisten toimenpiteiden, tehostuneiden palveluprosessien
sekä kustannusten hallinnan myötä. Konversio eli diagnostiikan liike-
vaihdon suhde vastaanottojen liikevaihtoon pysyi vertailukauden ta-
solla. Oikaisut olivat yhteensä 0,7 (0,5) miljoonaa euroa.
Liikevoitto (EBIT) oli 25,8 (19,4) miljoonaa euroa. Vertailukauden liike-
voittoa nosti suun terveyden palveluiden myyntivoitto 3,6 miljoonaa
euroa.
Julkiset palvelut
Liikevaihto
Julkisten palveluiden liikevaihto oli 267,6 (314,3) miljoonaa euroa, las-
kua 14,9 prosenttia. Vaativan erikoissairaanhoidon kustannusvastuun
päättyminen, Jämsän Terveyden palvelusopimuksen asteittainen siir-
tyminen sekä muut ulkoistussopimusten muutokset laskivat liikevaih-
toa 61,0 miljoonaa euroa. Julkisten palveluiden orgaaninen vertailu-
kelpoinen liikevaihdon
1)
kasvu oli 3,4 milj. euroa eli 1,3 prosenttia.
Kannattavuus
Oikaistu EBITA oli 21,5 (10,6) miljoonaa euroa, kasvua 103,1 prosent-
tia. Oikaistu EBITA-marginaali oli 8,0 (3,4) prosenttia. Kannattavuutta
paransivat kokonaisulkoistusten sopeutustoimenpiteet ja sopimus-
muutokset. Kannattavuutta rasittivat tilikaudella johdon arvion perus-
teella kirjatut toimitiloihin liittyvät arvonalentumiset sekä varautumi-
nen kiinteistöjen perusparannus- ja kunnossapitovastuisiin, yhteensä
2,9 miljoonaa euroa. Oikaisut olivat yhteensä -1,5 (8,5) miljoonaa eu-
roa.
Liikevoitto oli 22,7 (1,2) miljoonaa euroa.
Käräjäoikeus tuomitsi joulukuussa Jämsän kaupungin maksamaan
Jämsän Terveydelle koronapandemiasta aiheutuneita ylimääräisiä
kustannuksia lisättynä viivästyskoroilla ja oikeudenkäyntikuluilla. Nä-
kemysero henkilöstön siirron vaikutuksista vuosihintaan sovittiin en-
nen oikeuden istuntoa. Yhteensä nämä erät paransivat segmentin tili-
kauden käyttökatetta 1,5 miljoonaa euroa, ja ne on käsitelty käyttö-
katteen oikaisuerinä.
Vertailukaudella edellisten vuosien saamisiin tehdyt alaskirjaukset
heikensivät segmentin käyttökatetta yhteensä 7,8 miljoonaa euroa, ja
ne käsiteltiin käyttökatteen oikaisuerinä. Lisäksi vertailukauden rahoi-
tuseriä kirjaukset rasittivat 0,4 miljoonaa euroa. Kirjaukset heikensi-
vät segmentin tilikauden tulosta ennen veroja yhteensä 8,2 miljoonaa
euroa.
¹⁾ Vertailukauden liikevaihdosta on pois luettu suun terveyden palve-
luiden divestointi, vaativan erikoissairaanhoidon kustannusvastuun
päättyminen, Jämsän Terveyden palvelusopimuksen asteittainen siir-
tyminen, muut ulkoistussopimusten muutokset, koronapalvelut sekä
segmenttien väliset siirrot.
Konsernin tase ja rahavirta
Tase
Pihlajalinna-konsernin taseen loppusumma 31.12.2024 oli 630,2
(657,5) miljoonaa euroa. Konsernin rahavarat olivat yhteensä 30,9
(24,5) miljoonaa euroa
. Konsernin nettovelat olivat yhteensä 296,6
(352,7) miljoonaa euroa. Nettovelan suhde oikaistuun käyttökattee-
seen kehittyi asetettujen tavoitteiden mukaiselle tasolle päätyen
2,9:ään (4,4). Konsernin omavaraisuusaste oli 26,8 (22,0) prosenttia.
Rahavirta
Liiketoiminnan nettorahavirta oli 100,8 (79,0) miljoonaa euroa. Liike-
toiminnan rahavirta kasvoi parantuneen tuloksen myötä. Nettokäyt-
töpääoman muutos oli -2,1 (0,0) miljoonaa euroa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
5
Investointien nettorahavirta oli -12,3 (-18,5) miljoonaa euroa. Inves-
toinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin olivat -11,0 (-22,9)
miljoonaa euroa. Suun terveyden palveluiden divestointi paransi ver-
tailukaudella investointien nettorahavirtaa 5,7 miljoonaa euroa. Kon-
sernin rahavirta investointien jälkeen (vapaa kassavirta) oli 88,6 (60,5)
miljoonaa euroa.
Rahoituksen nettorahavirta oli -82,2 (-49,2) miljoonaa euroa. Rahoi-
tusvelkojen muutos, mukaan lukien tililimiittien muutokset, oli yh-
teensä -32,6 (-29,0) miljoonaa euroa. Tilikauden aikana Pihlajalinna ly-
hensi pitkäaikaista lainaansa yhteensä 30,0 miljoonaa euroa. Vertailu-
kaudella Pihlajalinna laski liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilai-
nan.
Tilikaudella Pihlajalinna maksoi hybridilainan korkoa -2,4 (0,0) miljoo-
naa euroa, joka on kirjattu kertyneiden voittovarojen vähennykseksi
verovaikutuksella vähennettynä. Maksetut korot sekä muut rahoitus-
kulut olivat -11,9 (-6,2) miljoonaa euroa. Konserni myi alkuvuoden
2023 aikana koronvaihtosopimuksensa. Myynnin vaikutus vertailu-
kauden maksettuihin korkoihin ja muihin rahoituskuluihin oli 3,9 mil-
joonaa euroa. Kesäkuun lopussa Pihlajalinna maksoi uudelleenrahoi-
tuksen vuoksi pitkäaikaisen lainansa kertyneet korot ja kulut sekä ker-
taluonteiset uudelleenrahoituskulut.
Rahoitusjärjestelyt
Pihlajalinna järjesteli kesäkuussa 2024 uudelleen pitkäaikaisen velka-
rahoituksensa vastuullisuussidonnaisella rahoitusjärjestelyllä. Rahoi-
tussopimus koostuu konsernin aiemman velan uudelleenrahoitukseen
käytetystä 110 miljoonan euron määräaikaislainasta sekä konsernin
yleisiin rahoitustarpeisiin tarkoitetusta 60 miljoonan euron valmius-
luottolimiitistä. Rahoitussopimus on kolmevuotinen ja sisältää lisäksi
kaksi optiovuotta.
Uusi rahoitusjärjestely sisältää vastaavat tavanomaiset taloudelliset
kovenanttiehdot kuin aikaisempi rahoitussopimus, jotka ovat leve-
rage-
(nettovelan suhde pro forma -käyttökatteeseen) ja gearing-ra-
hoituskovenantit (nettovelkaantumisaste). Kovenanttien laskennassa
ei oteta huomioon IFRS 16 -vuokrasopimusvelkoja. Rahoituksen laina-
marginaali on lisäksi sidottu Pihlajalinnan keskeisimpiin vastuullisuus-
tavoitteisiin: potilastyytyväisyyteen, leikkaushoidon saavutettavuu-
teen ja henkilöstön tyytyväisyyteen. Vastuullisuustavoitteet vaikutta-
vat vähäisissä määrin lainamarginaaliin riippuen siitä, kuinka monta
määritellyistä vastuullisuustavoitteista saavutetaan. Tilikauden aikana
ja sen päättyessä konserni täytti rahoitussopimuksessa sovitut talou-
delliset kovenanttiehdot. Myös rahoitussopimuksen asettamat vas-
tuullisuustavoitteet saavutettiin vuoden 2024 osalta.
Pihlajalinnalla oli tilikauden lopussa käyttämättömiä sitovia rahoitusli-
miittejä yhteensä 70 miljoonaa euroa. Käyttämättömät rahoituslimii-
tit koostuvat yhteensä 10 miljoonan euron tililimiittisopimuksista sekä
60 miljoonan euron kokonaan nostamattomasta valmiusluottolimii-
tistä.
Konsernilla on 65 miljoonan euron nimellisarvoinen koronvaihtosopi-
mus, jolla vaihtuvakorkoisen rahoitusjärjestelyn korko on muutettu
kiinteäksi. Koronvaihtosopimukseen sovelletaan rahavirran suojaus-
laskentaa, jolloin käyvän arvon muutoksen tehokas osuus kirjataan
muihin laajan tuloksen eriin. Koronvaihtosopimuksen alkamispäivä oli
maaliskuussa 2023 ja se on voimassa 25.3.2027 asti.
Hybridilaina
Pihlajalinna laski 27.3.2023 liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilai-
nan. Hybridilainan kuponkikorko on kiinteä 12,00 prosenttia vuodessa
27.3.2026 (Tarkistuspäivä) saakka. Tarkistuspäivästä
alkaen korko on
vaihtuva hybridilainan ehtojen mukaisesti.
Hybridilaina on rahoitusinstrumentti, joka on alisteinen yhtiön muille
velkasitoumuksille. Hybridilainalla ei ole määrättyä eräpäivää. Pihlaja-
linnalla on oikeus lunastaa hybridilaina takaisin Tarkistuspäivänä ja
kunakin koronmaksupäivänä tämän jälkeen. Hybridilainaa käsitellään
Pihlajalinnan IFRS-konsernitilinpäätöksessä oman pääoman eränä.
Hybridilainan haltijalla ei ole osakkeenomistajalle kuuluvia oikeuksia,
eikä hybridilaina laimenna nykyisten osakkeenomistajien omistuksia.
Yritysostot ja investoinnit
Bruttoinvestoinnit, mukaan lukien yritysostot, olivat 31,1 (66,4) mil-
joonaa euroa. Konsernin bruttoinvestoinnit, jotka muodostuivat kehi-
tys-, lisä-
ja korvausinvestoinneista, olivat 14,0 (26,0) miljoonaa eu-
roa.
Bruttoinvestoinnit käyttöoikeusomaisuuseriin olivat 14,0 (40,5) mil-
joonaa euroa. Toimitilasopimuspidennykset ja vuokrankorotukset
kasvattivat bruttoinvestointeja käyttöoikeusomaisuuseriin
vertailu-
kaudella poikkeuksellisen merkittävästi.
Bruttoinvestoinnit yritysjärjestelyihin olivat 3,1 (0,7) miljoonaa euroa.
Pihlajalinna hankki 1.5.2024 kokonaan omistukseensa entisen osak-
kuusyhtiönsä Kuura Digilääkäri Oy:n. Aiempi omistusosuus Kuura Di-
gilääkäri Oy:stä oli 45 prosenttia. Pihlajalinna hankki 1.7.2024 entisen
osakkuusyhtiönsä Digital Health Solutions Oy:n osakkeista 41,34 pro-
senttia, ja kaupan jälkeen Pihlajalinna omistaa 82,37 prosenttia yh-
tiön osakkeista.
Konsernin kehitys-, lisä-
ja korvausinvestointeihin liittyvät investointi-
sitoumukset olivat noin 3,5 (2,7) miljoonaa euroa. Investointisi-
toumukset liittyvät toimitilamuutoksiin, kliinisten laitteiden lisä- ja
korvausinvestointeihin sekä tietojärjestelmähankkeisiin.
Henkilöstö
Tilikauden lopussa henkilöstön määrä oli 6 493 (6 880), laskua -6 pro-
senttia. Konsernin henkilöstömäärä kokoaikaisiksi työntekijöiksi muu-
tettuna oli 4 416 (4 821), laskua -8 prosenttia. Jämsän Terveyden pal-
velusopimuksen asteittaisen siirtymisen myötä konsernin henkilöstö-
määrä laski noin 470 henkilöä ja kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutet-
tuna noin 273 henkilöä vuoden 2023 lopusta.
Tilikauden lopussa Julkisten palveluiden segmentissä työskenteli 3
428 (4 044) henkilöä ja Yksityisten terveyspalveluiden segmentissä 3
065 (2 836) henkilöä. Kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutetusta luvusta
Julkisten palveluiden segmentissä työskenteli 2 417 (2 775) henkilöä
ja Yksityisten terveyspalveluiden segmentissä 1 999 (2 046) henkilöä.
Kokonaisulkoistusten sopimusmuutokset ja toiminnan sopeuttaminen
hyvinvointialueiden tarpeisiin johti useisiin muutosneuvotteluihin
vuoden 2024 aikana. Kokoluokaltaan merkittävimmät olivat Kuusio-
linna Terveydessä alkuvuonna toteutetut muutosneuvottelut, jotka
päättyivät huhtikuussa. Yleisesti neuvotteluissa on muun muassa tar-
kasteltu ulkoistustoiminnan toimipisteverkoston operatiivisia muu-
toksia, toimintojen supistamisia sekä henkilöstön irtisanomisia ja osa-
aikaistamisia.
Konsernin työsuhde-etuuksista aiheutuneet kulut olivat 321,2 (322,8)
miljoonaa euroa, laskua -1,6 miljoonaa euroa.
Henkilöstön sairauspoissaoloaste oli tilikaudella 5,6 (6,0) prosenttia.
Tilikauden ammatinharjoittajien määrä oli 2 145 (2 103)
1)
.
1)
Vertailutiedosta on pois luettu suun terveyden divestointi.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
6
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät
Osakepohjainen avainhenkilöiden kannustinjärjestelmä,
LTIP 2022
Pihlajalinnan hallitus hyväksyi alkuvuonna 2022 osakepohjaisen kan-
nustinohjelman (LTIP 2022) käynnistämisen yhtiön valituille avainhen-
kilöille. Ohjelma oli kokonaisuudessaan kuusivuotinen eikä sen nojalla
saatuja osakepalkkioita saa miltään osin luovuttaa ennen vuotta
2026. Avainhenkilön oli lisäksi sijoitettava Pihlajalinnan osakkeisiin
osallistuakseen ohjelmaan.
Suoritus-
ja laatuperusteinen osakeohjelma sisälsi alun perin neljä
erillistä yhden vuoden pituista oikeuden syntymisajanjaksoa (kalente-
rivuodet 2022, 2023, 2024 ja 2025). Mahdolliset osakepalkkiot mak-
settiin syntymisajanjaksojen jälkeen vuosina 2023, 2024 ja 2025. Halli-
tus päätti vuosittain osallistujat, mittarit, mittareiden tavoitetasot ja
ansaintamahdollisuudet. Ohjelman puitteissa käynnistettiin kolme an-
saintajaksoa 2022, 2023 ja 2024. Vuoden 2024 suoritus-
ja laatupe-
rusteiseen osakeohjelmaan sovellettavat ansaintakriteerit olivat Pih-
lajalinna-konsernin oikaistu EBITA, asiakastyytyväisyyden kehitys
(NPS), henkilöstön nettosuositteluindeksin kehitys (eNPS) sekä sairas-
poissaoloprosentin kehitys.
Ohjelma käsiteltiin kokonaisuudessaan oman pääoman ehtoisena
osakeperusteisena maksuna. Suoritusjaksoilta 2022 ja 2023 ei reali-
soitunut osakeohjelman mukaista suoritus-
ja laatuperusteista osake-
palkkiota, sillä ohjelmalle asetetut vähimmäistavoitteet eivät täytty-
neet. Ohjelman nojalla maksettavien osakepalkkioiden kokonais-
määrä kaudelta 2024 on yhteensä 181 277 osaketta (bruttomäärä en-
nen soveltuvan ennakonpidätyksen vähentämistä). Ansaintajakson
2024 osalta vaikutus tilikauden tulokseen on ollut 1,4 miljoonaa eu-
roa. Hallitus päätti 13.12.2024, että viimeistä ansaintajaksoa 2025 ei
käynnistetä
.
Suoriteperusteinen osakepalkkio-ohjelma Performance
Share Plan (PSP
)
Pihlajalinnan hallitus päätti 13.12.2024 uuden pitkän aikavälin osake-
pohjaisen kannustinjärjestelmän perustamisesta konsernin avainhen-
kilöille. Järjestelmä korvaa Pihlajalinnan nykyisen osakepohjaisen kan-
nustinohjelman.
Suoriteperusteisessa osakepalkkiojärjestelmässä 2025–2029 on
kolme ansaintajaksoa, jotka kattavat tilikaudet 2025–2027, 2026–
2028 ja 2027–2029. Hallitus päättää vuosittain ansaintajakson aloitta-
misesta ja yksityiskohdista.
Ansaintajakson 2025–2027 kohderyhmään kuuluu noin 30 avainhen-
kilöä, mukaan lukien konsernin johtoryhmän jäsenet ja toimitusjoh-
taja. Ansaintajakson 2025–2027 ansaintakriteerit on sidottu osakkeen
relatiiviseen kokonaistuottoon (rTSR), vuotuiseen liikevaihdon kas-
vuun, sijoitetun pääoman tuottoon ja sairauspoissaoloasteeseen. Jär-
jestelmän perusteella maksettavien palkkioiden arvo vastaa yhteensä
enintään 553 000 Pihlajalinnan osaketta.
Tutkimus ja kehitys
Aineettomien hyödykkeiden lisäykset tilikaudella olivat 2,0 (7,4) mil-
joonaa euroa. Tilikauden aikana toteutetut digitaaliset hankkeet eivät
oman työn osalta täytä IFRS-standardien mukaisia aineettoman hyö-
dykkeen aktivointien kriteerejä, sillä yhtiön johdon arvion mukaan
hankkeet ovat siirtyneet käyttövaiheeseen ja taloudellinen hyöty
omasta työstä realisoituu lyhyellä aikavälillä. Vertailukaudella kritee-
rit täyttäviä oman työn aktivointeja oli yhteensä 2,4 miljoonaa euroa.
Tilikaudella 2024 jatkettiin etäasioinnin ja chat-vastaanottojen kehi-
tystä. Digitaalinen tekoälypohjainen hoidontarpeen arviointi otettiin
käyttöön laajasti eri asiakasryhmille, joka mahdollistaa tehokkaan ja
laadukkaan hoidon chat-palveluissa. PihlajalinnaPRO-sovellusta kehi-
tettiin edelleen ammattilaisten käyttöön, ja sen käyttö laajennettiin
uusille ammattiryhmille. Verkkosivustoa uudistettiin laajalti paran-
taen etenkin käyttäjäkokemusta. Työterveysasiakkaiden
työkykyjoh-
tamiseen hyödynnettäviä työkaluja uudistettiin, jotta ne vastaisivat
paremmin asiakkaiden tarpeisiin ja tukisivat työkyvyn ylläpitämistä.
Ajanvarauksessa otettiin käyttöön vakuutusyhtiöasiakkaille suorakor-
vaukseen liittyviä toiminnallisuuksia.
Vuoden 2025 aikana tullaan kehittämään laajasti Pihlajalinnan tie-
dolla johtamisen kyvykkyyksiä. Uudistamme data-alustaamme sekä
tiedon hallintaa kehitetään vastaamaan paremmin asiakkaiden ja lii-
ketoiminnan tarpeita. Työterveyden organisaatioasiakkaiden palve-
luita kehitetään edelleen keskittyen erityisesti tiedolla johtamisen
työkaluihin, jotka mahdollistavat paremman päätöksenteon tuen or-
ganisaatioille työkyvyn edistämiseen.
Vakuutusasiakkaiden palveluiden kehityksen fokuksessa on yhteiset
asiakaspolut vakuutuskumppanien kanssa sekä asiakaspolun tausta-
toimintojen automatisoinnin lisääminen saumattoman asiakaskoke-
muksen takaamiseksi. Palvelukanavien kehityksessä etenkin verkko-
ajanvarausta tullaan jatkokehittämään vastaamaan
yhä paremmin
asiakkaiden ja liiketoiminnan tarpeisiin, parantaen samalla käytettä-
vyyttä ja saavutettavuutta.
Toiminnan tietoturvaa kehitetään ja ylläpidetään aktiivisesti sekä hal-
linnollisesti että teknisesti. Tämä sisältää mm. uusien tietoturvakäy-
täntöjen ja -teknologioiden käyttöönottoa sekä jatkuvaa henkilöstön
kouluttamista tietoturva-asioissa.
Riskienhallinta, riskit ja liiketoiminnan epävar-
muustekijät
Pihlajalinnan riskienhallinnan tavoitteet, periaatteet ja toimintatavat
on kuvattu toimintakertomuksessa osana hallinto- ja ohjausjärjestel-
män selvitystä kohdassa
Riskienhallinta.
Osana kestävyysraportointia,
Pihlajalinnan olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hal-
linta (IRO) on kuvattu kohdassa
Yleiset tiedot (ESRS2)
.
Pihlajalinnan toimintaan vaikuttavat strategiset ja liiketoimintariskit
sekä rahoitus- ja vahinkoriskit. Pihlajalinna noudattaa riskienhallin-
nassaan mahdollisimman järjestelmällistä toimintatapaa osana nor-
maaleja liiketoimintaprosesseja. Konserni panostaa laatujärjestelmiin
sekä työturvallisuus-
ja työkykyriskien hallintaan. Pihlajalinna pyrkii
rajaamaan riskien mahdollisia haitallisia vaikutuksia. Yritysvastuuseen
liittyvien riskien arvioinnilla on tärkeä rooli riskienhallinnassa.
Pihlajalinnalla on liiketoimintaa ainoastaan Suomessa. Maailmanpoli-
tiikan epävarmuustekijät, kuten Venäjän hyökkäyssota
Ukrainaan ja
Lähi-idän tilanne, aiheuttavat yhtiön toimintaan epäsuoria vaikutuksia
talouskasvun hidastumisen, toimitusketjujen mahdollisen häiriintymi-
sen, inflaation sekä markkinakorkojen muutosten vuoksi.
Pihlajalinna huomioi kaikessa toiminnassaan tietosuojan ja tietotur-
van sekä niihin liittyvät vaatimukset. Tietoturvan ja tietosuojan vaa-
rantuminen voivat johtaa muun muassa merkittäviin mainehaittoihin
ja vahingonkorvausvaatimuksiin. Pihlajalinna on Ukrainan sodan sekä
Suomen Natoon liittymisen seurauksena nostanut kyberhyökkäysten
riskitasoa ja varautumisastettaan.
Yhtiö on tunnistanut sosiaali- ja terveydenhuoltoalan henkilöstön saa-
tavuuteen ja palkkakehitykseen liittyviä epävarmuustekijöitä. Myös
hyvinvointialueiden muodostamiseen liittyvän sosiaali- ja terveysalan
palkkaharmonisoinnin kustannukset ovat vielä osittain avoinna. Li-
säksi korkeat henkilöstön sairauspoissaolot voivat heikentää yhtiön
kannattavuutta ja vaikeuttaa palveluiden tarjontaa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
7
Pihlajalinna on tunnistanut riskeiksi yhtiön kasvuun liittyvät hankkeet,
kuten yritysostot, digitaalisen kehityksen ja tietojärjestelmähankkeet.
Näiden hankkeiden hallittu onnistunut läpivienti on edellytys yhtiön
strategian mukaiselle kannattavalle kasvulle.
Yhtiön rahoitussopimuksen mukaisten kovenanttien seuranta ja nii-
den ennustaminen ovat merkittävä osa yhtiön riskienhallintaa.
Yleinen kustannusinflaatio ja palkkainflaatio vaikuttavat haitallisesti
kustannustasoon ja näin ollen Pihlajalinnan liiketoimintaan ja kannat-
tavuuteen. Lisäksi inflaatio ja markkinakorkojen muutokset vaikutta-
vat kuluttajien käytettävissä oleviin varoihin ja työllisyyden kehityk-
seen, millä on vaikutusta yksityisten terveyspalveluiden kysyntään.
Merkittävimmät sosiaali-
ja terveyspalveluiden riskit ja epävarmuus-
tekijät ovat sidoksissa linjauksiin ja lainsäädäntöön, joita suomalai-
sessa yhteiskunnassa toteutetaan. Pihlajalinna-konsernin yhtiöllä on
käynnissä verotarkastus liittyen käytössä olleeseen palkitsemisjärjes-
telyyn.
Muutokset kokonaisulkoistusopimuksissa
Jämsän Terveyden palvelusopimus Keski-Suomen hyvinvointialueella
päättyy sopimuksen mukaisesti elokuussa 2025. Sopimukseen sisälty-
nyt vaativan erikoissairaanhoidon kustannusvastuu päättyi 1.7.2023.
Keski-Suomen hyvinvointialueen kanssa sovittiin palveluiden asteit-
taisesta siirtämisestä hyvinvointialueen vastuulle vuoden 2024 alusta
alkaen. Edellä kuvatut muutokset palvelusopimukseen laskivat kon-
sernin liikevaihtoa 31 miljoonaa euroa vuoden 2023 tasosta. Palvelu-
sopimuksen päättyminen elokuussa 2025 laskee konsernin liikevaih-
toa arviolta noin 19 miljoonaa euroa vuoden 2024 tasosta.
Jokilaakson Terveyden tuottamat perus- ja erikoissairaanhoidon pal-
velut jatkuvat Jokilaakson sairaalassa alihankintasopimuksen mukai-
sesti elokuuhun 2025. Jokilaakson Terveydellä on toimintansa edellyt-
tämä sosiaali-
ja terveysministeriön myöntämä poikkeuslupa perus-
terveydenhuollon ympärivuorokautiselle päivystykselle. Lupa on voi-
massa 31.8.2025 asti. Toiminnan päättyminen sopimuksen mukaisesti
elokuussa 2025 laskee konsernin liikevaihtoa arviolta noin 4 miljoo-
naa euroa vuoden 2024 tasosta.
Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti 30.10.2023
irtisanoa Kuusiolinna Terveyden vuoteen 2030 asti solmitun ulkoistus-
sopimuksen päättymään vuoden 2025 lopussa. Kuusiolinna Terveys ja
Pihlajalinna Terveys valittivat päätöksestä,
ja asiassa oli valitus vireillä
korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Tämän
jälkeen osapuolet kävivät
neuvotteluita vaativan erikoissairaanhoidon eriyttämisestä Kuusio-
linna Terveyden palvelusopimuksesta. Osapuolet saavuttivat neuvot-
telutuloksen vaativan erikoissairaanhoidon eriyttämisen ehdoista ja
siihen liittyvä sopimus allekirjoitettiin 30.4.2024.
Sopimuksen ehtojen
mukaisesti Kuusiolinna Terveys ja Pihlajalinna Terveys
luopuivat vali-
tuksistaan Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen 30.10.2023 päätök-
sestä ja vaativan erikoissairaanhoidon kustannusvastuu päättyi
1.1.2024. Edellä kuvattu muutos palvelusopimuksessa laski konsernin
liikevaihtoa 30 miljoonaa euroa vuoden 2023 tasosta. Muut sopimus-
muutokset vuoden 2025 aikana laskevat konsernin liikevaihtoa arvi-
olta noin 6 miljoonaa euroa vuoden 2024 tasosta.
Pirkanmaan hyvinvointialue päätti 28.10.2024 aluehallituksen ko-
kouksessa Kolmostien Terveyden palvelusopimuksen irtisanomisesta
vuoden 2025 lopussa. Pirkanmaan hyvinvointialueen aluehallitus
päätti 27.1.2025, että Pohjois-Pirkanmaalle etsitään kilpailutuksella
sosiaali-
ja terveyspalveluiden palveluntuottaja vuoden 2026 alusta.
Käynnissä olevat oikeudelliset prosessit
Pihlajalinnalla on vireillä joitakin työsuhteisiin liittyviä oikeudenkäyn-
tejä, joista ei odoteta merkittäviä taloudellisia vaikutuksia konsernille.
Pihlajalinnan tytäryhtiö Jämsän Terveys Oy haastoi entisen tilaajan
Jämsän kaupungin käräjäoikeuteen liittyen lähinnä koronakustannus-
korvauksiin, jotka kaupunki palvelusopimuksen vastaisesti oli jättänyt
maksamatta. Keski-Suomen käräjäoikeus käsitteli asian ja antoi joulu-
kuun lopussa tuomionsa, jolla oikeus velvoitti Jämsän kaupungin mak-
samaan Jämsän Terveydelle sen vaatimat koronakustannukset korkoi-
neen. Muilta osin, kuten henkilöstön siirron vaikutuksista vuosihin-
taan, osapuolet sopivat ennen oikeuden istuntoa. Keski-Suomen kärä-
jäoikeuden antama tuomio ei ole lainvoimainen ja Jämsän kaupunki
on valittanut päätöksestä Vaasan hovioikeuteen.
Vaasan hovioikeus antoi 22.11.2023 ratkaisunsa Jämsän Terveys
Oy:n
ja Jämsän kaupungin palvelusopimusta koskevaan riitaan. Hovioikeus
päätyi pitämään käräjäoikeuden antaman ratkaisun voimassa. Pihlaja-
linna jätti korkeimmalle oikeudelle valituslupahakemuksen ja valituk-
sen koskien osaa Vaasan hovioikeuden tuomiota. Korkein oikeus ei
myöntänyt Pihlajalinnalle valituslupaa koskien Vaasan hovioikeuden
tuomiota.
Yhtiökokouksen nimittämä osakkeenomistajien
nimitystoimikunta
Pihlajalinnan osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan kuuluvat pu-
heenjohtaja Jari Eklund (LähiTapiola-ryhmä), Mikko Wirén (MWW Yh-
tiö Oy), Mika Manninen (Keskinäinen Vakuutusyhtiö Fennia) ja Carl
Pettersson (Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö
Elo). Pihlajalinna
Oyj:n hallituksen puheenjohtaja Jukka Leinonen on toiminut nimitys-
toimikunnassa asiantuntijajäsenenä.
Hallitus
Varsinainen yhtiökokous 10.4.2024 päätti, että hallituksen jäsenten
lukumääräksi vahvistetaan seitsemän entisen kahdeksan sijaan. Halli-
tuksen jäseniksi seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka va-
littiin uudelleen Kim Ignatius, Heli Iisakka, Hannu Juvonen, Tiina Kurki,
Jukka Leinonen, Leena Niemistö ja Mikko Wirén. Yhtiökokous valitsi
Jukka Leinosen hallituksen puheenjohtajaksi ja Leena Niemistön halli-
tuksen varapuheenjohtajaksi.
Hallituksen nimittämät valiokunnat
Pihlajalinna Oyj:n hallitus on valinnut valiokuntiin seuraavat jäsenet:
●
Tarkastusvaliokunta: Kim Ignatius
(pj.),
Heli Iisakka ja Tiina Kurki
●
Henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunta: Hannu Juvonen
(pj.),
Jukka Leinonen, Leena Niemistö ja Mikko Wirén.
Kaikki hallituksen jäsenet voivat halutessaan osallistua kaikkien valio-
kuntien kokouksiin.
Hallituksen jäsenten palkitseminen
Yhtiökokous 10.4.2024 päätti, että hallituksen jäsenille maksetaan
vuoden 2025 varsinaiseen yhtiökokoukseen päättyvältä toimikau-
delta seuraavat vuosipalkkiot: hallituksen puheenjohtajalle 60 000
euroa, hallituksen varapuheenjohtajalle sekä valiokuntien puheenjoh-
tajille 40 000 euroa ja muille jäsenille 30 000 euroa.
Vuosipalkkio päätettiin maksaa yhtiön osakkeina ja rahana siten, että
noin 40 prosentilla palkkion määrästä hankitaan hallituksen jäsenten
nimiin ja lukuun yhtiön osakkeita ja loput maksetaan rahana. Palkkio
voitiin maksaa kokonaan tai osittain rahana, mikäli hallituksen jäse-
nellä oli yhtiökokouspäivänä 10.4.2024 hallussaan yli 1 000 000 euron
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
8
arvosta yhtiön osakkeita. Yhtiö vastasi osakkeiden hankinnasta aiheu-
tuvista kuluista ja varainsiirtoverosta. Jos hallituksen jäsenen toimi-
kausi päättyy ennen vuoden 2025 varsinaista yhtiökokousta, hallituk-
sella on oikeus päättää vuosipalkkioiden mahdollisesta takaisinperin-
nästä sopivaksi katsomallaan tavalla.
Lisäksi yhtiökokous päätti, että kullekin hallituksen jäsenelle makse-
taan rahana jokaiselta hallituksen ja sen valiokuntien kokoukselta ko-
kouspalkkiona 600 euroa. Lisäksi korvataan hallituksen jäsenten koh-
tuulliset matkakulut yhtiön matkustussäännön mukaisesti.
Hallituksen valtuutukset
Varsinainen yhtiökokous 10.4.2024 päätti valtuuttaa hallituksen päät-
tämään enintään 2 260 000 yhtiön oman osakkeen hankkimisesta,
mikä vastaa noin 10 prosenttia yhtiön nykyisistä osakkeista. Omia
osakkeita voidaan valtuutuksen nojalla hankkia vain vapaalla omalla
pääomalla. Hankkiminen voidaan toteuttaa suunnattuna. Valtuutus
on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen
saakka, kuitenkin enintään 30.6.2025 asti.
Varsinainen yhtiökokous päätti lisäksi valtuuttaa hallituksen päättä-
mään osakeannista ja muiden osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:ssä tarkoi-
tettujen osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisesta.
Valtuutuksen nojalla annettavien osakkeiden lukumäärä voi olla yh-
teensä enintään 2 260 000 osaketta, mikä vastaa noin 10 prosenttia
yhtiön nykyisistä osakkeista. Valtuutus koskee sekä
uusien osakkeiden
antamista että omien osakkeiden luovuttamista. Valtuutus oikeuttaa
toteuttamaan annin suunnattuna. Valtuutus on voimassa seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka, kuitenkin enintään
30.6.2025 asti.
Omien osakkeiden luovutus ja hankinta
Pihlajalinna luovutti tammikuussa 2024 yhteensä 10 000 osaketta toi-
mitusjohtaja Tuomas Hyyryläiselle. Palkitseminen liittyi toimitusjohta-
sopimuksessa sovittuun oikeuteen hankkia osakkeita osakepalkkiojär-
jestelmän alussa, jolloin Pihlajalinna luovutti osakkeita ostoja vastaan.
Pihlajalinna luovutti toukokuussa 2024 yhteensä 11 977 yhtiön hal-
lussa olevaa omaa osaketta Pihlajalinnan hallituksen jäsenille osana
hallituksen vuosipalkkiota.
Pihlajalinna aloitti 27.3.2024 omien osakkeiden hankinnan, joka päät-
tyi 28.6.2024. Osakkeet hankittiin käytettäväksi osana konsernin osa-
kepohjaisen kannustinjärjestelmän palkkioiden ja hallituksen jäsenten
vuosipalkkioiden maksamista. Tänä aikana Pihlajalinna hankki 109
181 omaa osaketta keskihintaan 8,5795 euroa osakkeelta.
Hankinnan ja edellä esitettyjen luovutusten jälkeen Pihlajalinnan hal-
lussa oli 31.12.2024 yhteensä 141 184 omaa osaketta, jotka vastaavat
noin 0,62 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja äänistä.
Liputusilmoitukset
Pihlajalinna vastaanotti 15.2.2024 arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5
§:n mukaisen ilmoituksen, jonka mukaan LähiTapiola Keskinäinen Va-
kuutusyhtiö ja LähiTapiola Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö -yhtiöi-
den omistusosuus Pihlajalinna Oyj:n osakkeista ja äänistä oli ylittänyt
25 prosenttia 14.2.2024. LähiTapiola Keskinäinen Vakuutusyhtiö ja Lä-
hiTapiola Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö -yhtiöiden omistusosuus
nousi 25,62 prosenttiin eli 5 794 480 osakkeeseen Pihlajalinna Oyj:n
kaikista osakkeista ja äänistä.
Pihlajalinna Oyj vastaanotti 9.4.2024 arvopaperimarkkinalain 9 luvun
5 §:n mukaisen ilmoituksen, jonka mukaan LähiTapiola Keskinäinen
Henkivakuutusyhtiön omistusosuus Pihlajalinna Oyj:n osakkeista ja
äänistä on ylittänyt 10 prosenttia 8.4.2024. LähiTapiola Keskinäinen
Henkivakuutusyhtiön osakkeiden kokonaismäärä on noussut 10,15
prosenttiin eli 2 295 656 osakkeeseen Pihlajalinna Oyj:n kaikista osak-
keista ja äänistä.
Osakkeet ja osakkeenomistajat
Pihlajalinnan osake on listattu Nasdaq Helsingin päälistalla kaupan-
käyntitunnuksella PIHLIS. Konsernin osakkeiden lukumäärä on yh-
teensä 22 620 135. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2024 osakkeista ulkona
oli 22 478 951 ja yhtiön omassa hallussa 141 184, jotka vastaavat noin
0,62 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja äänistä. Yhtiöllä oli tili-
kauden lopussa 15 202 (15 150) osakkeenomistajaa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
9
Osakkeenomistuksen jakautuminen
31.12.2024
Yritykset
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset
Julkisyhteisöt
Kotitaloudet
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
Hallintarekisteröidyt
Omistajaryhmät 31.12.2024
Omistajien lkm
Osuus omistajista, %
Osakkeita, kpl
Osuus osakkeista, %
Yritykset
495
3,3 %
4 384 709
19,4 %
Rahoitus-
ja vakuutuslaitokset
33
0,2 %
9 914 230
43,8 %
Julkisyhteisöt
5
0,0 %
2 031 818
9,0 %
Kotitaloudet
14 585
95,9 %
5 494 941
24,3 %
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
44
0,3 %
154 514
0,7 %
Ulkomaat
40
0,3 %
42 022
0,2 %
Yhteensä
15 202
100,0 %
22 022 234
97,4 %
Hallintarekisteröityjä
8
597 901
2,6 %
Liikkeeseen laskettu määrä
22 620 135
100,0 %
Osaketiedot, ulkona olevat osakkeet
2024
2023
Määrä kauden lopussa, kpl
22 478 951
22 566 155
Määrä kaudella keskimäärin, kpl
22 511 765
22 557 957
Osakkeen ylin kurssi, euroa
11,85
9,90
Osakkeen alin kurssi, euroa
6,88
6,82
Osakkeen keskikurssi, euroa ¹⁾
8,29
8,20
Osakkeen päätöskurssi, euroa
10,50
7,06
Osakevaihto, 1 000 kpl
3 184
2 801
Osakevaihto, %
14,1
12,4
Markkina-arvo kauden lopussa, milj. euroa
236,0
159,3
¹⁾ kaupankäyntimäärillä painotettu
keskikurssi
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
10
Osakkeenomistuksen jakautuminen
31.12.2024
1
̶
100
osaketta/osakas
101
̶̶
1 000
1 001
̶̶
10 000
10 001
̶̶
100 000
100 001
̶̶
500 000
500 001 ̶̶
Suurimmat osakkeenomistajat 31.12.2024
Osakkeita kpl
Osuus osakkeista ja äänistä, %
1
LÄHITAPIOLA KESKINÄINEN VAKUUTUSYHTIÖ
3 809 028
16,8 %
2
KESKINÄINEN VAKUUTUSYHTIÖ FENNIA
2 357 965
10,4 %
3
MWW YHTIÖ OY
2 319 010
10,3 %
4
LÄHITAPIOLA KESKINÄINEN, HENKIVAKUUTUSYHTIÖ
2 295 656
10,1 %
5
KESKINÄINEN TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖ ELO
1 267 161
5,6 %
6
KESKINÄINEN ELÄKEVAKUUTUSYHTIÖ ILMARINEN
728 431
3,2 %
7
NIEMISTÖ LEENA KATRIINA
709 644
3,1 %
8
VIPUNEN CAPITAL OY
360 000
1,6 %
9
NORDEA HENKIVAKUUTUS SUOMI OY
352 140
1,6 %
10
FONDITA NORDIC MICRO CAP SIJOITUSRAHASTO
285 000
1,3 %
10 suurinta yhteensä
14 484 035
64,0 %
Muut osakkeenomistajat
8 136 100
36,0 %
Yhteensä
22 620 135
100,0 %
Osakkeenomistuksen jakautuminen 31.12.2024
Osakkeita/osakas
Omistajien lkm
Osuus omistajista, %
Osakkeita, kpl
Osuus osakkeista, %
1 - 100
8 891
58,5 %
365 963
1,6 %
101 - 1 000
5 488
36,1 %
1 866 078
8,2 %
1 001 - 10 000
714
4,7 %
1 966 116
8,7 %
10 001 - 100 000
87
0,6 %
1 986 128
8,8 %
100 001 - 500 000
15
0,1 %
2 948 955
13,0 %
500 001 -
7
0,0 %
13 486 895
59,6 %
Yhteensä
15 202
100,0 %
22 620 135
100,0 %
joista hallintarekisteröityjä
8
597 901
2,6 %
Liikkeeseen laskettu määrä
22 620 135
100,0 %
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
11
Hallituksen voitonjakoehdotus ja varsinainen yh-
tiökokous 2025
Emoyhtiön jakokelpoiset varat ovat 216 832 340,28 euroa, josta tili-
kauden tulos on 15 823 303,76 euroa. Hallitus ehdottaa, että
31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta jaetaan osinkoa osinkopolitiikan
mukaisesti 0,38 euroa osakkeelta. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2024 yh-
tiön ulkopuolisessa omistuksessa oli 22 478 951 osaketta, jota vas-
taava osingon määrä hallituksen ehdotuksen mukaisesti on 8 542
001,38 euroa.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei ole tilikauden päättymisen jälkeen
tapahtunut olennaisia muutoksia. Yhtiön maksuvalmius on hyvä, eikä
ehdotettu varojenjako hallituksen näkemyksen mukaan vaaranna yh-
tiön maksukykyä.
Tilikauden osakekohtainen tulos oli 1,13 euroa. Ehdotettu osinko 0,38
euroa on 34 prosenttia osakekohtaisesta tuloksesta. Pihlajalinnan
osinkopolitiikan mukaisesti osinkoina tai pääoman palautuksina jae-
taan vähintään noin yksi kolmasosa osakekohtaisesta tuloksesta ot-
taen huomioon yhtiön strategia ja taloudellinen asema.
Pihlajalinna Oyj:n varsinainen yhtiökokous on suunniteltu pidettäväksi
24.4.2025 Tampereella. Hallitus päättää yhtiökokouskutsusta ja sen
sisältämistä esityksistä myöhemmin.
Laskelma emoyhtiön jakokelpoisista
varoista:
Euroa
31.12.2024
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
183 190 483,50
Voitto edellisiltä tilikausilta
17 818 553,02
Tilikauden tulos
15 823 303,76
Yhteensä
216 832 340,28
Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Tilikauden päättymisen jälkeen ei ole tapahtunut mitään olennaista.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
12
Taloudellista kehitystä
kuvaavien tunnuslukujen ja vaihtoehtoisten
tunnuslukujen laskentakaavat
Tunnusluvut
Osakekohtainen tulos (EPS)
Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos
- Hybridilainan korot verojen jälkeen
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin tilikau-
della
Vaihtoehtoiset tunnusluvut
Osakekohtainen oma pääoma
Oma pääoma
Osakkeiden lukumäärä tilikauden lopussa
Osakekohtainen osinko
Tilikauden osingonjako (tai ehdotus)
Osakkeiden lukumäärä tilikauden lopussa
Osinko tuloksesta, %
Osakekohtainen osinko
x 100
Osakekohtainen tulos (EPS)
Efektiivinen osinkotuotto,
%
Osakekohtainen osinko
x 100
Tilikauden päätöskurssi
Hinta/voittosuhde (P/E-luku)
Tilikauden päätöskurssi
Osakekohtainen tulos (EPS)
Osakevaihto, %
Osakkeiden vaihtomäärä kauden aikana
x 100
Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä
Oman pääoman tuotto, % (ROE)
Tilikauden tulos
x 100
Oman pääoman tuottoprosentti kertoo,
kuinka paljon omalle pääomalle on kertynyt
tuottoa tilikauden aikana. Se kertoo
yrityk-
sen kyvystä huolehtia omistajien yritykseen
sijoittamista pääomista.
Oma pääoma (keskiarvo)
Sijoitetun pääoman tuotto, %
(ROACE)
Tulos ennen veroja +
rahoituskulut
x 100
Sijoitetun pääoman tuottoprosentti mittaa
yrityksen suhteellista kannattavuutta
eli sitä
tuottoa, joka on saatu yritykseen sijoitetulle
korkoa tai muuta tuottoa vaativalle
pää-
omalle.
Taseen loppusumma – korottomat
velat (keskiarvo)
Omavaraisuusaste, %
Oma pääoma
x 100
Omavaraisuusaste mittaa yrityksen
vakava-
raisuutta, tappion sietokykyä sekä kykyä
sel-
viytyä sitoumuksista pitkällä tähtäimellä. Se
kertoo, kuinka suuri osuus yhtiön varallisuu-
desta on rahoitettu omalla pääomalla.
Taseen loppusumma - saadut ennakot
Nettovelkaantumisaste
(Gearing), %
Korolliset rahoitusvelat - rahavarat
x 100
Nettovelkaantumisaste kuvaa
yrityksen vel-
kaantuneisuutta. Se kertoo,
mikä on omista-
jien yritykseen sijoittamien omien pääomien
ja rahoittajilta lainattujen korollisten
velko-
jen suhde.
Oma pääoma
Käyttökate (EBITDA)
Liikevoitto + poistot ja
arvonalentumiset
Käyttökate kertoo,
kuinka paljon yrityksen
liikevaihdosta jää katetta,
kun siitä vähenne-
tään yrityksen toimintakulut. Käyttökatteen
riittävyyttä arvioitaessa tulee ottaa huomi-
oon yrityksen rahoituskulujen, poistovaati-
musten ja voitonjakotavoitteen
suuruus.
Käyttökate (EBITDA), %
Liikevoitto + poistot ja
arvonalentumiset
x 100
Liikevaihto
Oikaistu käyttökate (EBITDA)¹⁾
Liikevoitto + poistot ja
arvonalentumiset + oikaisuerät
Oikaistu käyttökate antaa
merkittävää lisä-
tietoa kannattavuudesta, koska
siitä on eli-
minoitu eriä, jotka eivät välttämättä
kerro
yhtiön operatiivisen liiketoiminnan tuloksen-
tekokyvystä. Oikaistu käyttökate
parantaa
vertailukelpoisuutta eri kausien välillä.
Oikaistu käyttökate (EBITDA),
%¹⁾
Liikevoitto + poistot ja
arvonalentumiset + oikaisuerät
x 100
Liikevaihto
Oikaistu liikevoitto ennen
aineettomien hyödykkeiden
poistoja ja arvonalentumisia
(EBITA) ¹⁾
Liikevoitto + oikaisuerät +
aineettomien hyödykkeiden poistot ja ar-
vonalentumiset
Oikaistu EBITA, %¹⁾
Oikaistu liikevoitto ennen aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA)
x 100
Liikevaihto
Nettovelan suhde oikaistuun
käyttökatteeseen¹⁾, rullaava
12 kk
Korolliset rahoitusvelat - rahavarat
Tunnusluku kuvaa sitä, kuinka
nopeasti yri-
tys saisi nykyisellä tulostahdilla maksettua
velkansa, jos käyttökate käytettäisiin
koko-
naisuudessaan velkojen maksuun olettaen,
että yritys ei esimerkiksi investoi tai
jaa osin-
koa.
Oikaistu käyttökate EBITDA
Rahavirta investointien jälkeen
Liiketoiminnan nettorahavirta +
investointien nettorahavirta
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
13
Oikaistu liikevoitto (EBIT) ¹⁾
Liikevoitto + oikaisuerät
Oikaistu liikevoitto antaa merkittävää
lisätie-
toa kannattavuudesta, koska
siitä on elimi-
noitu eriä, jotka eivät välttämättä
kerro yh-
tiön operatiivisen liiketoiminnan tuloksente-
kokyvystä. Oikaistu liikevoitto
parantaa ver-
tailukelpoisuutta eri kausien välillä.
Oikaistu liikevoitto, %¹⁾
Oikaistu liikevoitto (EBIT)
x 100
Liikevaihto
Tulos ennen veroja
Tilikauden voitto + tuloverot
Bruttoinvestoinnit
Lisäykset aineellisiin ja aineettomiin
hyödykkeisiin sekä
käyttöoikeusomaisuuseriin
Vertailukelpoinen edellisen
kauden liikevaihto
Edellisen kauden liikevaihto
- divestointien vaikutus liikevaihtoon
- koronapalvelut
- muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat
erät
Orgaaninen vertailukelpoinen
liikevaihdon kasvu
Kauden liikevaihto
-vertailukelpoinen edellisen kauden liike-
vaihto
-yritysjärjestelyjen liikevaihto
Liikevaihdon orgaaninen kasvu on olemassa
olevan liiketoiminnan kasvua, jota
ei ole
hankittu yritysjärjestelyjen kautta. Orgaani-
nen vertailukelpoinen kasvu lasketaan
ilman
divestointien vaikututusta, vaativan
erikois-
sairaanhoidon kustannusvastuun päätty-
mistä, Jämsän Terveyden
palvelusopimuksen
asteittaista siirtymistä, koronapalveluita
sekä segmenttien välisiä siirtoja.
Orgaaninen vertailukelpoinen
liikevaihdon kasvu, %
Orgaaninen vertailukelpoinen liikevaihdon
kasvu
x 100
Vertailukelpoinen edellisen kauden
liike-
vaihto
* Määrältään merkittävät liiketapahtumat,
jotka ovat tavanomaiseen liiketoimintaan
kuulumattomia, liittyvät liiketoiminnan hankintojen kuluihin (IFRS
3), ovat harvoin toistuvia tai rahavirtaan vaikuttamattomia
arvostuseriä, käsitellään raportointikausien väliseen vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina
oikaisuerinä. Pihlajalinnan määritelmän mukaan tällaisia eriä ovat esimerkiksi rakennejärjestelyt,
omaisuuden arvonalentumiset
ja tytäryhtiöiden aikaisemman omistuksen uudelleen arvostamiset, liiketoimintojen
ja toimipisteiden lopettamiskulut tai liiketoiminnan
myynnistä aiheutuvat myyntivoi-
tot ja -tappiot, toiminnan uudelleenjärjestelyistä ja hankittujen liiketoimintojen
integroimisesta aiheutuvat kulut, työsuhteiden päättämisiin
liittyvät kulut ja sakot sekä sakonluonteiset
korvaukset. Pihlajalinna on esittänyt oikaisueränä myös
IFRS-tulkintakomitean antaman pilvipalveluja koskevan
agendapäätöksen kulukirjaukset ja poistojen oikaisut. Pilvipalveluja koskevan
agendapäätöksen kulukirjauksia ja poistojen oikaisuja ei
ole käsitelty 1.1.2024 alkaen vertailukelpoisuuteen vaikuttavina
oikaisuerinä.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
14
Taloudellista kehitystä
kuvaavat tunnusluvut
Toiminnan laajuus
2024
2023
2022
2021
2020
Liikevaihto, milj. euroa
704,4
720,0
690,5
577,8
508,7
Muutos, %
-2,2
4,3
19,5
13,6
-1,9
Liikevaihdon orgaaninen kasvu, milj. euroa*
50,9
75,4
34,9
58,1
-11,3
Muutos, %
7,8
12,0
6,0
11,4
-2,2
Bruttoinvestoinnit, milj. euroa*
31,1
66,4
234,5
44,8
25,4
% liikevaihdosta
4,4
9,2
34,0
7,8
5,0
Aktivoidut kehittämismenot, milj. euroa*
0,0
0,0
0,0
0,0
0,4
% liikevaihdosta
0,0
0,0
0,0
0,0
0,1
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, milj. euroa
321,2
322,8
296,6
255,2
214,2
Henkilöstö kauden lopussa
6 493
6 880
7 016
6 297
5 550
Henkilöstö keskimäärin (FTE)
4 416
4 821
4 851
4 746
4 308
Kannattavuus
2024
2023
2022
2021
2020
Käyttökate (EBITDA), milj. euroa
101,5
72,5
54,4
62,6
52,2
Käyttökate, %
14,4
10,1
7,9
10,8
10,3
Oikaistu käyttökate (EBITDA) milj. euroa*
100,7
80,6
64,2
65,3
54,8
Oikaistu käyttökate, %
14,3
11,2
9,3
11,3
10,8
Liikevoitto (EBIT), milj. euroa
48,5
20,6
8,9
27,9
18,1
Liikevoitto, %
6,9
2,9
1,3
4,8
3,6
Oikaistu liikevoitto ennen aineettomien hyödykkeiden pois-
toja ja arvonalentumisia (EBITA), milj. euroa*
55,2
37,8
26,7
37,3
27,4
Oikaistu EBITA, %
7,8
5,2
3,9
6,5
5,4
Nettorahoituskulut, milj. euroa
-9,8
-12,4
-7,4
-3,7
-4,4
% liikevaihdosta
-1,4
-1,7
-1,1
-0,6
-0,9
Tulos ennen veroja, milj. euroa
38,6
8,2
1,5
24,2
13,7
% liikevaihdosta
5,5
1,1
0,2
4,2
2,7
Tuloverot, milj. euroa
-8,5
-3,6
6,1
-5,1
-4,8
Tilikauden voitto
30,2
4,6
7,7
19,1
8,9
Rahavirta investointien jälkeen, milj. euroa
88,6
60,5
0,0
24,9
43,7
Oman pääoman tuotto ROE, %*
19,2
3,4
6,2
16,1
8,1
Sijoitetun pääoman tuotto ROCE, % *
9,7
4,0
2,3
8,8
5,7
Rahoitus ja taloudellinen asema
2024
2023
2022
2021
2020
Korolliset nettorahoitusvelat, milj. euroa
296,6
352,7
385,7
194,7
194,8
% liikevaihdosta
42,1
49,0
55,9
33,7
38,3
Omavaraisuusaste, %*
26,8
22,0
18,6
26,9
25,9
Nettovelkaantumisaste (Gearing), %*
175,5
243,9
313,8
158,8
170,6
Nettovelan suhde oikaistuun käyttökatteeseen*
2,9
4,4
6,0
3,0
3,6
Osakekohtaiset tunnusluvut
2024
2023
2022
2021
2020
Osakekohtainen tulos (EPS)
1,13
0,19
0,42
0,89
0,38
Osakekohtainen oma pääoma, euroa*
7,59
6,56
5,50
5,27
4,82
Osinko/osake, euroa (hallituksen esitys)
0,38
0,07
0,30
0,20
Osinko/tulos, %*
33,6
37,3
33,7
52,0
Efektiivinen osinkotuotto, %*
3,62
0,99
2,37
2,13
Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa
22 478 951
22 566 155
22 549 644
22 594 235
22 617 841
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin
22 511 765
22 557 957
22 560 271
22 589 383
22 586 212
Markkina-arvo, milj. euroa
236,0
159,3
192,1
285,6
212,2
Osingonjako, milj. euroa (hallituksen esi-
tys)
8,5
1,6
6,8
4,5
Hinta/voittosuhde (P/E-luku)*
9,29
37,60
20,19
14,21
24,39
Osakkeen kurssi kauden lopussa, euroa
10,50
7,06
8,52
12,64
9,38
* Vaihtoehtoinen tunnusluku
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
15
Täsmäytyslaskelmat
vaihtoehtoisiin tunnuslukuihin
Pihlajalinna julkaisee laajasti vaihtoehtoisia eli tilinpäätösstandardeihin perustumattomia tunnuslukuja, sillä
niiden arvioidaan olevan merkityksellisiä sijoittajille, johdolle ja yhtiön hallitukselle konsernin taloudellista
tilaa ja tuloksellisuutta arvioitaessa. Vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei tulisi pitää korvaavina mittareina verrat-
tuna IFRS-tilinpäätösnormistossa määriteltyihin tunnuslukuihin. Alla olevassa taulukossa on esitetty vaihto-
ehtoisten tunnuslukujen täsmäyslaskelmat ja perustelut niiden esittämiselle.
Lukuohjeet:
/ jaetaan seuraavalla luvulla/luvuilla
- vähennetään seuraava luku/luvut
+ lisätään seuraava luku/luvut
Oman pääoman tuotto, % (ROE)
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Tilikauden tulos
30,2
4,6
Oma pääoma (keskiarvo) x 100
156,8
133,7
Oman pääoman tuotto, % (ROE)
19,2
3,4
Sijoitetun pääoman tuotto, % (ROACE)
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Tulos ennen veroja +
38,6
8,2
Rahoituskulut
10,9
12,7
Tulos ennen veroja + rahoituskulut
49,6
20,9
Taseen loppusumma - korottomat velat
(tilikauden alun ja lopun keskiarvo)
509,1
522,3
Sijoitetun pääoman tuotto, % (ROACE)
9,7
4,0
Omavaraisuusaste, %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Oma pääoma /
169,0
144,6
Taseen loppusumma -
630,2
657,5
Saadut ennakot x 100
0,0
0,3
Omavaraisuusaste, %
26,8
22,0
Nettovelkaantumisaste (Gearing), %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Korolliset rahoitusvelat -
327,5
377,2
Rahavarat /
30,9
24,5
Oma pääoma x 100
169,0
144,6
Nettovelkaantumisaste (Gearing), %
175,5
243,9
Nettovelan suhde oikaistuun käyttökatteeseen (EBITDA)
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Korolliset rahoitusvelat -
327,5
377,2
Rahavarat
30,9
24,5
Nettovelka /
296,6
352,7
Oikaistu käyttökate EBITDA
100,7
80,6
Nettovelan suhde oikaistuun käyttökatteeseen (EBITDA)
2,9
4,4
Käyttökate (EBITDA) ja Oikaistu käyttökate
(EBITDA)
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Kauden tulos
30,2
4,6
Tuloverot
-8,5
-3,6
Rahoituskulut
-10,9
-12,7
Rahoitustuotot
1,1
0,4
Poistot ja arvonalentumiset
-53,0
-51,9
Käyttökate (EBITDA)
101,5
72,5
IFRS 3-kulut
0,0
0,7
Pilvipalveluja koskevan agendapäätöksen kirjaukset
1,0
Muut käyttökatteen oikaisut
-0,8
6,4
Käyttökatteen oikaisut yhteensä
-0,8
8,1
Oikaistu käyttökate (EBITDA)
100,7
80,6
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
16
Käyttökate (EBITDA), %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Käyttökate /
101,5
72,5
Liikevaihto x 100
704,4
720,0
Käyttökate (EBITDA), %
14,4
10,1
Oikaistu käyttökate (EBITDA), %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Oikaistu käyttökate /
100,7
80,6
Liikevaihto x 100
704,4
720,0
Oikaistu käyttökate (EBITDA), %
14,3
11,2
Liiketulos (EBIT) ja oikaistu liiketulos (EBIT)
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Kauden tulos
30,2
4,6
Tuloverot
-8,5
-3,6
Rahoituskulut
-10,9
-12,7
Rahoitustuotot
1,1
0,4
Liiketulos (EBIT)
48,5
20,6
Pilvipalveluja koskevan agendapäätöksen kirjaukset
0,0
-0,5
Muut poistojen ja arvonalentumisten oikaisut
0,0
0,9
Käyttökatteen oikaisut yhteensä
-0,8
8,1
Liiketuloksen oikaisut yhteensä
-0,8
8,5
Oikaistu liiketulos (EBIT)
47,7
29,1
PPA-poistot
2,1
2,1
Muut aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset
5,3
6,6
Pilvipalveluja koskevan agendapäätöksen kirjaukset
0,0
0,5
Oikaistu liiketulos ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA)
55,2
37,8
Liiketulos (EBIT), %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Liiketulos /
48,5
20,6
Liikevaihto x 100
704,4
720,0
Liiketulos (EBIT), %
6,9
2,9
Oikaistu liikevoitto (EBIT), %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Oikaistu liikevoitto /
47,7
29,1
Liikevaihto x 100
704,4
720,0
Oikaistu liikevoitto (EBIT), %
6,8
4,0
Oikaistu liiketulos ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA), %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Oikaistu liiketulos ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA) /
55,2
37,8
Liikevaihto x 100
704,4
720,0
Oikaistu EBITA, %
7,8
5,2
Rahavirta investointien jälkeen
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Liiketoiminnan nettorahavirta
100,8
79,0
Investointien nettorahavirta
-12,3
-18,5
Rahavirta investointien jälkeen
88,6
60,5
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
|
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
17
Tulos ennen veroja
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Kauden tulos
30,2
4,6
Tuloverot
-8,5
-3,6
Tulos ennen veroja
38,6
8,2
Bruttoinvestoinnit
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Aineelliset hyödykkeet kauden lopussa
63,6
65,8
Käyttöoikeusomaisuuserät kauden lopussa
185,1
203,9
Muut aineettomat hyödykkeet kauden lopussa
15,7
21,1
Liikearvo kauden lopussa
254,9
251,8
Kauden poistot ja arvonalentumiset
53,0
51,9
Aineelliset hyödykkeet kauden alussa
65,8
58,7
Käyttöoikeusomaisuuserät kauden alussa
203,9
197,7
Muut aineettomat hyödykkeet kauden alussa
21,1
22,8
Liikearvo kauden alussa
251,8
251,0
Aineellisten hyödykkeiden myynnit ja vähennykset kaudella
-1,4
-2,3
Bruttoinvestoinnit
31,1
66,4
Liikevaihdon orgaaninen kasvu, %
milj. eur
1–12/2024
1–12/2023
Edellisen kauden liikevaihto
720,0
690,5
Divestointien vaikutus liikevaihtoon kaudella -
-4,8
-12,0
Sopimusmuutokset kokonaisulkoistuksissa -
-61,0
-32,1
Koronapalvelut ja liikevaihdon alaskirjaukset -
-0,9
-18,0
Vertailukelpoinen edellisen kauden liikevaihto (B)
653,3
628,4
Yritysjärjestelyjen liikevaihto kaudella (C)
0,0
16,2
Liikevaihdon kasvu yritysjärjestelyjen johdosta, %
0,0
2,6
Kauden liikevaihto (A)
704,4
720,0
Orgaaninen vertailukelponen liikevaihdon kasvu (A-B-C)
51,1
75,4
Orgaaninen vertailukelpoinen liikevaihdon kasvu, %
7,8
12,0
Liikevaihdon muutos
-15,5
29,5
Liikevaihdon muutos, %
-2,2
4,3
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
19
Selvitys hallinto-
ja ohjausjärjestelmästä
I JOHDANTO
Pihlajalinna Oyj:n (Yhtiö) hallinto- ja ohjausjärjestelmä perustuu voi-
massa olevaan lainsäädäntöön, Yhtiön yhtiöjärjestykseen ja Nasdaq
Helsinki Oy:ssä listattuja yhtiöitä koskeviin sääntöihin ja määräyksiin.
Yhtiö noudattaa Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n antamaa Suomen
listayhtiöiden hallinnointikoodia 2025. Suomen listayhtiöiden hallin-
nointikoodi on saatavilla arvopaperimarkkinayhdistyksen ylläpitä-
mältä verkkosivulta www.cgfinland.fi.
Pihlajalinna ei ole vuonna 2024 poikennut hallinnointikoodin suosi-
tuksista.
Pihlajalinna Oyj:n tarkastusvaliokunta on hyväksynyt tämän hallinto-
ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen 10.3.2025 ja hallitus
19.3.2025.
II HALLINNOINTIA KOSKEVAT
KUVAUKSET
Yhtiökokous
Yhtiökokous on Pihlajalinnan ylin päättävä elin. Yhtiön yhtiöjärjestyk-
sen mukaan varsinainen yhtiökokous on pidettävä vuosittain kuuden
(6) kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. Varsinainen yhtiö-
kokous päättää osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaan sille kuu-
luvista asioista, kuten tilinpäätöksen vahvistamisesta, taseen osoitta-
man voiton käyttämisestä ja hallituksen jäsenten sekä tilintarkastajan
valitsemisesta ja heidän palkkioistaan. Varsinainen yhtiökokous päät-
tää myös vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja toimitusjoh-
tajalle.
Hallitus kutsuu yhtiökokouksen koolle ja päättää sen pitämispaikasta
ja -ajasta.
Yhtiöjärjestyksen mukaan kutsu yhtiökokoukseen on toimitettava
osakkeenomistajille aikaisintaan kolme (3) kuukautta ja viimeistään
kolme (3) viikkoa ennen kokousta, kuitenkin viimeistään yhdeksän (9)
päivää ennen yhtiökokouksen täsmäytyspäivää. Kutsu on toimitettava
osakkeenomistajille heidän Yhtiön osakeluetteloon merkittyihin osoit-
teisiinsa postitetuilla kirjeillä tai ilmoituksella, joka julkaistaan yhtiön
internet-sivuilla tai ainakin yhdessä hallituksen määräämässä valta-
kunnallisessa päivälehdessä. Lisäksi yhtiökokouskutsu julkaistaan
pörssitiedotteena. Yhtiökokouksen esityslista, päätösesitykset ja ko-
kousaineisto ovat saatavilla Yhtiön verkkosivustolla viimeistään kolme
viikkoa ennen yhtiökokousta.
Osakkeenomistajalla on oikeus saada osakeyhtiölain mukaan yhtiöko-
koukselle kuuluva asia yhtiökokouksen esityslistalle, mikäli hän pyytää
tätä kirjallisesti Yhtiön hallitukselta Yhtiön verkkosivuilla ilmoitettuun
päivään mennessä. Päivämäärä ilmoitetaan Yhtiön internet-sivuilla
viimeistään varsinaista yhtiökokousta edeltävän tilikauden loppuun
mennessä.
Yhtiön hallituksen puheenjohtaja, jäsenet sekä toimitusjohtaja ja tilin-
tarkastaja ovat läsnä yhtiökokouksessa. Lisäksi hallituksen jäseneksi
ehdolla oleva henkilö on läsnä valinnasta päättävässä yhtiökokouk-
sessa. Mikäli hallituksen jäsen tai ehdolla oleva henkilö ei ole läsnä
yhtiökokouksessa, Yhtiö ilmoittaa poissaolosta yhtiökokoukselle ko-
kouksen alkaessa.
Yhtiökokouksen päätökset julkistetaan kokouksen
jälkeen pörssitie-
dotteella. Yhtiökokouksen pöytäkirja julkaistaan yhtiön internet-si-
vuilla kahden viikon kuluessa yhtiökokouksesta. Yhtiökokousasiakirjat
pidetään yhtiön internet-sivuilla vähintään viiden vuoden ajan yhtiö-
kokouksesta.
Pihlajalinnan yhtiöjärjestys on nähtävillä yhtiön kotisivuilla osoit-
teessa http://investors.pihlajalinna.fi/corporate-governance/articles-
of-association. Yhtiöjärjestyksen muuttaminen edellyttää yhtiöko-
kouksen päätöstä.
Pihlajalinna Oyj:n vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous pidettiin
10.4.2024. Yhtiökokoukseen osallistui 58 osakkeenomistajaa henkilö-
kohtaisesti tai asiamiehen edustamana. Kokouksessa oli edustettuna
noin 63 prosenttia yhtiön osakkeista ja äänistä.
Hallitus
Hallituksen kokoonpano ja valintamenettely
Hallitus valitaan vuosittain varsinaisessa yhtiökokouksessa. Yhtiön yh-
tiöjärjestyksen mukaan yhtiökokous valitsee hallitukseen vähintään
neljä (4) ja enintään kymmenen (10) jäsentä.
Yhtiökokous valitsee hallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohta-
jan. Hallituksen jäsenten toimikausi päättyy vaalia ensiksi seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä. Mikäli hallituksen puheenjoh-
taja ja varapuheenjohtaja eroavat tai muutoin estyvät toimimasta pu-
heenjohtajana kesken toimikauden, hallitus voi valita keskuudestaan
uuden puheenjohtajan jäljellä olevalle toimikaudelle.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan tehtävänä on valmistella
hallituksen jäsenten valintaan ja palkitsemiseen liittyvät ehdotukset
yhtiökokoukselle.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta koostuu neljästä osakkeen-
omistajien nimeämästä jäsenestä. Lisäksi Yhtiön hallituksen puheen-
johtaja osallistuu nimitystoimikunnan työhön asiantuntijana. Osak-
keenomistajia edustavien jäsenten nimeämisoikeus on vuosittain
niillä neljällä osakkeenomistajalla, joiden osuus Yhtiön kaikkien osak-
keiden tuottamista äänistä on Euroclear Finland Oy:n pitämän yhtiön
osakasluettelon perusteella suurin syyskuun 1. päivänä, kuitenkin si-
ten, että mikäli osakkeenomistaja, joka on hajauttanut omistustaan
esimerkiksi useisiin rahastoihin ja jolla on arvopaperimarkkinalain mu-
kainen velvollisuus ottaa nämä omistukset huomioon ilmoittaessaan
omistusosuutensa muutoksista, esittää viimeistään elokuun 31. päi-
vänä Yhtiön hallituksen puheenjohtajalle asiaa koskevan kirjallisen
pyynnön,
lasketaan tällaisen osakkeenomistajan useisiin rahastoihin
tai rekistereihin merkityt omistukset yhteen nimeämisoikeuden rat-
kaisevaa ääniosuutta laskettaessa. Mikäli osakkeenomistaja ei halua
käyttää nimeämisoikeuttaan, oikeus siirtyy seuraavaksi suurimmalle
omistajalle, jolla ei muutoin olisi nimeämisoikeutta.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
20
Hallituksen puheenjohtajan tehtävänä on pyytää kunkin vuoden syys-
kuun 1. päivänä neljää osakeomistuksen perusteella suurinta osak-
keenomistajaa nimeämään kukin yhden jäsenen osakkeenomistajien
nimitystoimikuntaan. Toimikunta valitsee keskuudestaan
puheenjoh-
tajan. Toimikunnan jäsenten toimikausi päättyy vuosittain uuden toi-
mikunnan tultua nimetyksi.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan työjärjestys on saatavilla yh-
tiön internet-sivuilla osoitteessa
http://investors.pihlajalinna.fi/cor-
porate-governance/general-meeting/shareholders-nomination-
board
.
Pihlajalinna Oyj:n neljä suurinta rekisteröityä osakkeenomistajaa (Eu-
roclear Finland Oy:n pitämä yhtiön osakasluettelo 1.9.2024) ovat ni-
mittäneet osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan seuraavat edusta-
jat:
●
Jari Eklund,
yhtiöryhmän johtaja, nimeäjä LähiTapiola Keskinäi-
nen Vakuutusyhtiö ja LähiTapiola Keskinäinen Henkivakuutusyh-
tiö
●
Mikko Wirén, toimitusjohtaja, nimeäjä MWW Yhtiö Oy
●
Mika Manninen, toimitusjohtajan sijainen, CFO, nimeäjä Keski-
näinen Vakuutusyhtiö Fennia
●
Carl Pettersson, toimitusjohtaja, nimeäjä Keskinäinen Työeläke-
vakuutusyhtiö Elo.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta on valinnut puheenjohtajak-
seen Jari Eklundin. Pihlajalinna Oyj:n hallituksen puheenjohtaja Jukka
Leinonen on toiminut nimitystoimikunnassa asiantuntijajäsenenä.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta kokoontui 6 kertaa. Osallistu-
misprosentti oli 100 %. Nimitystoimikunta toimitti 17.1.2025 Pihlaja-
linnan hallitukselle ehdotuksensa esitettäväksi varsinaisessa yhtiöko-
kouksessa. Ehdotukset on julkaistu pörssitiedotteella.
Hallituksen jäsenten pätevyys ja riippumatto-
muus sekä hallituksen monimuotoisuus
Hallituksella tulee olla sen työn kannalta riittävä ja monipuolinen
osaaminen sekä kokemus. Hallituskokoonpanoa koskevan ehdotuk-
sen valmistelussa otetaan huomioon Yhtiön toiminnan asettamat vaa-
timukset ja Yhtiön kehitysvaihe. Hallituksen jäseneksi valittavalla on
oltava tehtävän edellyttämä pätevyys ja mahdollisuus käyttää riittä-
västi aikaa tehtävän hoitamiseen. Hallituksen jäsenten lukumäärän ja
hallituskokoonpanon on mahdollistettava hallituksen tehtävien teho-
kas hoitaminen.
Yhtiön liiketoiminnan monipuolista tukemista ja kehittämistä varten
Yhtiön hallituksen kokoonpanon tulee olla riittävän monimuotoinen.
Yhtiön tavoitteena on, että naiset ja miehet ovat hallituksessa tasa-
puolisesti edustettuina hallinnointikoodissa määritellyllä tavalla. Halli-
tuskokoonpanolta tavoitellaan kokonaisuutena arvioiden riittävän
laaja-alaista pätevyyttä, osaamista ja kokemusta. Hallituksen riittävä
monimuotoisuus, kuten ikä- ja sukupuolijakauma sekä koulutukselli-
nen ja ammatillinen tausta, otetaan huomioon hallituskokoonpanoa
koskevan ehdotuksen valmistelussa.
Hallituksen jäsenten enemmistön on oltava riippumattomia Yhtiöstä.
Vähintään kahden Yhtiöstä riippumattoman hallituksen jäsenen on ol-
tava riippumattomia myös Yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista.
Hallituksen jäsenten on annettava hallitukselle riittävät tiedot hänen
pätevyytensä ja riippumattomuutensa arvioimiseksi sekä ilmoitettava
tiedoissa tapahtuvista muutoksista. Hallituksen jäsenet eivät edusta
Yhtiössä heitä jäseneksi ehdottaneita tai muutoin heidän etupiiriinsä
kuuluvia tahoja.
Hallituksen tehtävät ja vastuut määräytyvät osakeyhtiölain, yhtiöjär-
jestyksen ja hallituksen työjärjestyksen pohjalta. Hallitus arvioi vuosit-
tain toimintaansa ja työskentelytapojaan, ja uudistaa työjärjestystään
tarpeen mukaan.
Hallituksessa käsiteltäviin ja päätettäviin asioihin kuuluvat kaikki Yh-
tiön liiketoiminnan kannalta laajakantoiset asiat. Työjärjestyksen mu-
kaan hallitus muun muassa
●
käsittelee ja päättää Yhtiön pitkän aikavälin strategiasuunnitel-
man ja tavoitteet
●
hyväksyy Yhtiön liiketoimintasuunnitelman, budjetin ja rahoitus-
suunnitelman sekä seuraa näiden toteutumista
●
arvioi vaihtoehtoisten tunnuslukujen käyttämistä ja esittämistä
●
vahvistaa Yhtiön sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan periaat-
teet
●
käy läpi Yhtiön toimintaan liittyvät keskeiset riskit ja niiden hal-
linnan sekä valvoo Yhtiön hallintoprosessien riittävyyttä, asian-
mukaisuutta ja tehokkuutta
●
käsittelee ja hyväksyy yrityskaupat ja -järjestelyt sekä muut eri-
tyisen merkittävät päätökset
●
valitsee ja vapauttaa toimitusjohtajan sekä toimitusjohtajan si-
jaisen ja päättää näiden toimisuhteen ehdoista
●
vahvistaa toimitusjohtajan esityksestä konsernin johtoryhmän
jäsenet, liiketoimintajohtajat ja muut toimitusjohtajan suorat
alaiset
●
hyväksyy toimitusjohtajan ja muun johdon kannustinjärjestelmät
sekä Yhtiön noudattamat palkitsemisen periaatteet
●
hyväksyy Yhtiön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan sel-
vityksen, palkitsemisraportin sekä muista kuin taloudellisista tie-
doista annettavan selvityksen
●
vahvistaa Yhtiön sisäpiiriohjeen ja lähipiiriohjeen sekä määritte-
lee sisäpiiri-
ja lähipiiriliiketoimien seurantaa ja arviointia koske-
vat periaatteet ja valvoo niiden noudattamista
●
päättää Yhtiön tiedonantopolitiikasta ja valvoo sen noudatta-
mista.
Hallituksen jäsenille annetaan riittävät tiedot konsernin toiminnasta,
toimintaympäristöstä ja taloudellisesta asemasta, ja uusi hallituksen
jäsen perehdytetään Yhtiön toimintaan hallituskauden alkaessa. Halli-
tus saa säännönmukaisesti tiedokseen konsernin johtoryhmässä käsi-
tellyt asiat, tulosraportit, tilintarkastajan kertomukset sekä kuulee
säännöllisesti vähintään vuosittain tilintarkastajan näkemyksen Yhtiön
taloudellisesta tilanteesta ja sen kehityksestä.
Hallitus kokoontuu säännöllisesti. Hallituksen kokousten ajankohdat
vahvistetaan ennakkoon koko toimikaudeksi. Lisäksi hallitus kokoon-
tuu tarvittaessa ylimääräisiin kokouksiin, jotka voidaan järjestää pu-
helinkokouksina. Kokouksista vähintään yksi on strategiakokous
ja vä-
hintään yhden kokouksen yhteydessä hallitus tapaa tilintarkastajan.
Vuosikelloon merkittyjen kokousten yhteydessä hallitus käy sisäisen
keskustelun ilman johdon läsnäoloa.
Vuonna 2024 hallituksen kokoonpanoa koskeva ehdotus valmisteltiin
nimitystoimikunnan toimesta. Nimitystoimikunnassa edustettuina oli-
vat LähiTapiola-ryhmä, MWW Yhtiö Oy (Mikko Wirén), Keskinäinen
Vakuutusyhtiö Fennia ja Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö
Elo, jotka
yhdessä edustivat yhteensä noin 48 prosenttia Yhtiön osakkeista.
Hallituksen kokoonpanoa koskevat periaatteet toteutuivat
vuonna
2024 valitussa hallituksessa. Hallituksessa toimi kolme naisjäsentä ja
neljä miesjäsentä (neljä naisjäsentä 10.4.2024 saakka). Hallituksen jä-
senet edustavat monipuolista kokemusta johto- tai hallitustehtävistä.
Kaikilla vuonna 2024 hallituksen jäseniksi valituilla on korkeakoulutut-
kinto, ja yksi heistä on väitellyt tohtoriksi. Hallituksen jäsenillä on mo-
nipuolisesti sekä toimialaosaamista että taloudellista ja liiketoiminnal-
lista osaamista. Hallituksen jäsenten ikäjakauma on 54–69 vuotta.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
21
Hallituksen jäsenet tilikaudella 2024
Hallituksen jäsenet varsinaiseen yhtiökokoukseen 10.4.2024 saakka
olivat Jukka Leinonen (puheenjohtaja), Leena Niemistö (varapuheen-
johtaja), Kim Ignatius, Heli Iisakka, Hannu Juvonen,
Tiina Kurki, Seija
Turunen ja Mikko Wirén.
Vuoden 2024 varsinaisessa yhtiökokouksessa päätettiin, että Yhtiön
hallitukseen kuuluu kerrallaan seitsemän jäsentä. Yhtiön hallitukseen
valittiin seuraavat henkilöt: Kim Ignatius, Heli Iisakka, Tiina Kurki,
Hannu Juvonen, Jukka Leinonen, Leena Niemistö ja Mikko Wirén. Yh-
tiökokous valitsi Pihlajalinna Oyj:n hallituksen puheenjohtajaksi Jukka
Leinosen ja varapuheenjohtajaksi Leena Niemistön.
Tilikaudella 2024 Yhtiön hallitus kokoontui 14 kertaa. Keskimääräinen
osallistuminen kokouksiin kuluneella tilikaudella oli 100 %.
Hallituksen jäsenet
JUKKA LEINONEN
hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2023
diplomi-insinööri
Suomen kansalainen, s. 1962
riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä
osakkeenomistajista
päätoimet: hallitusammattilainen
LEENA NIEMISTÖ
hallituksen jäsen vuodesta 2014
hallituksen varapuheenjohtaja vuoteen 2018 saakka
ja uudelleen vuodesta 2019 alkaen
lääketieteen tohtori ja fysiatrian erikoislääkäri
Suomen kansalainen, s. 1963
riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista
päätoimet: hallitusammattilainen
KIM IGNATIUS
hallituksen jäsen vuodesta 2023
ekonomi
Suomen kansalainen, s. 1956
riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeen-
omistajista
päätoimet: hallitusammattilainen
HELI IISAKKA
hallituksen jäsen vuodesta 2022
kauppatieteiden maisteri
Suomen kansalainen, s. 1968
riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeen-
omistajista
päätoimet: Colliers Finland Oy, talousjohtaja
HANNU JUVONEN
hallituksen jäsen vuodesta 2019
lääketieteen lisensiaatti, erikoislääkäri MBA
Suomen kansalainen, s. 1955
riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeen-
omistajista
päätoimet: ammatinharjoittaja, liikkeenjohdon konsultti
TIINA KURKI
hallituksen jäsen vuodesta 2023
kauppatieteiden maisteri
Suomen kansalainen, s. 1970
riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeen-
omistajista
päätoimet: Alma Media Oyj, Alma Media Solutionsin Senior Vice Pre-
sident / johtaja
MIKKO WIRÉN
hallituksen jäsen vuodesta 2016
hallituksen puheenjohtaja vuosina 2016–2023
lääketieteen lisensiaatti
Suomen kansalainen, s. 1972
ei-riippumaton yhtiöstä, ei-riippumaton merkittävistä
osakkeenomistajista
päätoimet: MWW Yhtiö Oy, toimitusjohtaja
Lisätietoja hallituksen jäsenistä Yhtiön sijoittajasivuilla osoitteessa
http://investors.pihlajalinna.fi.
Tiedot hallituksen jäsenille maksetuista palkkioista on esitetty erilli-
sessä toimielinten palkitsemisraportissa.
Hallituksen valiokunnat
Hallitus voi asettaa määräämiään tehtäviä varten valiokuntia, johto-
ryhmiä ja muita pysyviä tai määräaikaisia elimiä. Hallitus vahvistaa Yh-
tiön valiokuntien ja johtoryhmän työjärjestyksen ja muiden asetta-
miensa toimielinten toimintaohjeet ja toimintavaltuudet. Hallituksella
on tarkastusvaliokunta sekä henkilöstö- ja vastuullisuusvaliokunta,
joiden jäsenet se nimittää keskuudestaan. Valiokunnilla on hallituksen
hyväksymät kirjalliset työjärjestykset.
Tarkastusvaliokunta
Pihlajalinna Oyj:n hallitus on perustanut keskuudestaan tarkastusva-
liokunnan, jonka tehtävänä on seurata Yhtiön tilinpäätösraportoinnin
prosessia sekä Yhtiön sisäisen valvonnan, mahdollisen sisäisen tarkas-
tuksen ja riskienhallintajärjestelmien tehokkuutta. Tarkastusvaliokun-
nan tehtävänä on lisäksi käsitellä Yhtiön hallinto- ja ohjausjärjestel-
mästä annettavaan selvitykseen sisältyvää kuvausta taloudelliseen ra-
portointiprosessiin liittyvien sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan jär-
jestelmien pääpiirteistä, seurata tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätök-
sen lakisääteistä tarkastusta sekä arvioida lakisääteisen tilintarkasta-
jan tai tilintarkastusyhteisön riippumattomuutta ja erityisesti oheis-
palvelujen tarjoamista Yhtiölle. Tarkastusvaliokunnalla on oltava va-
liokunnan tehtäväalueen edellyttämä asiantuntemus ja kokemus ja
vähintään yhdellä jäsenellä tulee olla asiantuntemusta erityisesti las-
kentatoimen tai tilintarkastuksen alalta.
Tarkastusvaliokuntaan kuuluu kolmesta
viiteen jäsentä, jotka hallitus
valitsee keskuudestaan. Tarkastusvaliokunnan
jäsenten enemmistön
on oltava riippumattomia Yhtiöstä ja vähintään yhden jäsenen on ol-
tava riippumaton Yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista.
Hallitus on vahvistanut tarkastusvaliokunnalle kirjallisen työjärjestyk-
sen, jonka mukaan tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluu:
●
yhtiön taloudellisen tilanteen ja rahoitustilanteen seuranta
●
poikkeuksellisten tai merkittävien liiketoimien vaikutusten arvi-
ointi
●
kirjausperiaatteiden ja taseeseen arvostettujen erien merkittä-
vien muutosten käsittely
●
yhtiön tilinpäätösraportoinnin prosessin, tilinpäätöksen ja mui-
den taloudellisten raporttien laadun ja luotettavuuden seuranta
●
arvioida vaihtoehtoisten tunnuslukujen käyttämistä ja esittä-
mistä
●
Yhtiön taloudellisen raportointiprosessin ja yrityskauppaproses-
sin valvonta
●
keskustella neljännesvuosittain talousjohdon ja tilintarkastajien
kanssa yhtiön taloudellisesta tuloksesta ja pörssitiedotteesta en-
nen hallituksen hyväksymistä
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
22
●
keskustella merkittävistä taloudellisista riskeistä ja johdon toi-
menpiteistä riskien seuraamiseksi, hallitsemiseksi ja raportoi-
miseksi
●
yhtiön sisäisen valvonnan, mahdollisen sisäisen tarkastuksen ja
riskienhallintajärjestelmien suunnitelmien ja raporttien käsittely
sekä tehokkuuden seuranta
●
perehtyä lähipiiritoimien seurantaa ja arviointia koskeviin peri-
aatteisiin
●
yhtiön hallinto- ja ohjausjärjestelmästään antaman selvityksen
käsittely mukaan lukien siihen sisältyvä kuvaus taloudelliseen ra-
portointiprosessiin liittyvien sisäisen valvonnan ja riskienhallin-
nanjärjestelmien pääpiirteistä
●
tukea yhtiön hallitusta vastuullisuuteen sekä ESG-kriteereihin
liittyvien toimintojen asianmukaisessa hallinnoinnissa sekä ym-
päristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvien riskien hallin-
nassa
●
käsitellä säännöllisesti vastuullisuuteen liittyvää raportointia,
prosesseja ja vastuullisuuteen liittyviä riskejä sekä kontrolleja
●
seurata tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen lakisääteistä ti-
lintarkastusta sekä kestävyysraportoinnin varmentamista
●
lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön sekä kes-
tävyysraportoinnin varmentajan riippumattomuuden ja oheis-
palvelujen tarjoamisen arviointi
●
arvioida tilintarkastajan pätevyyttä ja suoriutumista
●
tilintarkastajan sekä kestävyysraportoinnin varmentajan valintaa
koskevan päätösehdotuksen valmistelu
●
yhteydenpito tilintarkastajaan sekä kestävyysraportoinnin var-
mentajaan sekä näiden tarkastusvaliokunnalle laatimien raport-
tien ja johdon niihin antamien vastineiden läpikäynti sekä
●
seurata lakien ja määräysten ja yhtiön politiikoiden noudatta-
mista ja yhtiön vaatimustenmukaisuusjärjestelmän tehokkuutta.
●
seurata ja arvioida vastuullisuuden kehittymistä (CSRD-vaati-
mukset ja EU-taksonomia)
●
käsitellä hallituksen toimituskertomus kokonaisuudessaan
●
seurata ja arvioida konsernin ESG-arviointien ja -analyysien tu-
loksia (Ecovadis, COP,
jne).
Tarkastusvaliokunta raportoi
hallitukselle säännöllisesti yhteenvedon
valiokunnan käsittelemistä asioista.
Valiokuntatyöskentelystä
maksetaan yhtiökokouksen määrittelemä
palkkio.
Hallitus valitsi 10.4.2024 tarkastusvaliokunnan jäseniksi Kim Ignatiuk-
sen (puheenjohtaja), Heli Iisakan ja Tiina Kurjen.
Tilikauden 2024 aikana tarkastusvaliokunta kokoontui 8 kertaa.
Valio-
kunnan jäsenten osallistuminen kokouksiin oli 100 %.
Henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunta
Pihlajalinna Oyj:n hallitus on perustanut keskuudestaan henkilöstö- ja
vastuullisuusvaliokunnan, jonka tehtävänä on hallitusta avustavana
elimenä valmistella toimitusjohtajan ja Yhtiön muun johdon palkitse-
mis- ja nimitysasiat sekä palkitsemisessa noudatettavat periaatteet.
Lisäksi valiokunta valmistelee hallitukselle organisaation kehittämistä
sekä vastuullisuuskysymyksiin liittyvät asiat.
Henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokuntaan kuuluu kolmesta viiteen jä-
sentä, jotka hallitus valitsee keskuudestaan. Valiokunnan jäsenten
enemmistön on oltava Yhtiöstä riippumattomia. Toimitusjohtaja
tai
Yhtiön muuhun johtoon kuuluva henkilö ei saa olla henkilöstövalio-
kunnan jäsen.
Hallitus on vahvistanut henkilöstö- ja vastuullisuusvaliokunnalle kirjal-
lisen työjärjestyksen, jonka mukaan valiokunnan tehtäviin kuuluu:
●
toimitusjohtajan ja muun johdon palkkauksen ja muiden talou-
dellisten etuuksien valmistelu
●
yhtiön palkitsemisjärjestelmiä koskevien asioiden valmistelu
●
toimitusjohtajan ja muun johdon palkitsemisen arviointi sekä
huolehtiminen palkitsemisjärjestelmien tarkoituksenmukaisuu-
desta
●
palkka- ja palkkioselvitykseen liittyviin kysymyksiin vastaaminen
yhtiökokouksessa henkilöstövaliokunnan tehtäviin kuuluvissa
asioissa
●
toimitusjohtajan ja muun johdon nimitysasioiden valmistelu
sekä heidän seuraajiensa kartoittaminen sekä henkilöprofiilien
määrittäminen
●
muun henkilöstön palkitsemisen ja organisaation kehittämisen
suunnittelu
●
henkilöstötutkimusten tulosten käsittely sekä henkilöstön moni-
muotoisuuden seuranta
●
ohjata ja arvioida talenttien tunnistamisen ja kehittämisen pro-
sessia
●
seurata ja arvioida toimintaympäristön ja regulaation sekä sidos-
ryhmätuen kehittymistä
●
seurata ja arvioida vastuullisuuteen liittyvää tavoiteasetantaa ly-
hyellä ja pitkällä aikavälillä
●
käsitellä ja valmistella vastuullisuusohjelman henkilöstöasiat, ku-
ten työturvallisuuteen ja työkykyyn sekä tasa-arvoon ja moni-
muotoisuuteen liittyvät asiat
●
käsitellä ja valmistella muita vastuullisuusohjelman olennaisiin
asioihin liittyviä asioita, kuten laatua, vaikuttavuutta,
tietosuojaa
ja ympäristöä koskevat asiat
●
käsitellä ja valmistella hyvään hallintoon liittyvät asiat
●
seurata ja arvioida konsernin ESG-arviointien ja -analyysien tu-
loksia (Ecovadis, COP,
jne).
Valiokuntatyöskentelystä
maksetaan yhtiökokouksen määrittelemä
palkkio
.
Hallitus valitsi 10.4.2024 henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunnan jäse-
niksi
Hannu Juvosen (puheenjohtaja), Leena Niemistön, Jukka Leino-
sen ja Mikko Wirénin.
Tilikauden 2024 aikana henkilöstö- ja vastuullisuusvaliokunta kokoon-
tui 7 kertaa.
Valiokunnan jäsenten osallistuminen kokouksiin oli 100
%.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
23
Hallituksen ja valiokuntien jäsenten osallistuminen kokouksiin
2024:
Nimi
Hallituksen
kokoukset
(1
Tarkastus-
valiokunnan
kokoukset
(1
Henkilöstö- ja
vastuullisuus-
valiokunnan
kokoukset
(1
Kim Ignatius
hallituksen jäsen
14/14
8/8
-
Heli Iisakka
hallituksen jäsen
14/14
8/8
-
Hannu Juvonen
hallituksen jäsen
14/14
-
7/7
Tiina Kurki
hallituksen jäsen
14/14
8/8
-
Jukka Leinonen
hallituksen puheenjohtaja
14/14
-
7/7
Leena Niemistö
hallituksen varapuheenjohtaja
14/14
-
7/7
Seija Turunen
(2
hallituksen jäsen
3/3
1/1
-
Mikko Wirén
hallituksen jäsen
14/14
-
7/7
1) Osallistuminen on esitetty kunkin jäsenen toimikauden aikaisista
kokouksista.
2) Hallituksen jäsen 10.4.2024 saakka.
Pihlajalinna Oyj:n hallituksen jäsenten suorat ja epäsuorat
osakeomistukset 31.12.2024:
Osakkeita, kpl
Mikko Wirén, yhteensä
2 325 343
MWW Yhtiö Oy
2 319 010
Mikko Wirén
6 333
Leena Niemistö
709 644
Jukka Leinonen
15 302
Juvonen Hannu
5 291
Seija Turunen (hallituksessa 10.4.2024 saakka)
4 392
Heli Iisakka
3 600
Ignatius Kim
3 095
Tiina Kurki
2 651
Toimitusjohtaja
Yhtiön hallitus nimittää toimitusjohtajan ja päättää tämän toimisuh-
teen ehdoista. Toimitusjohtajan tehtävä
on johtaa Yhtiön operatii-
vista hallintoa ja konsernin liiketoimintaa hallituksen antamien ohjei-
den ja määräysten mukaisesti. Toimitusjohtaja vastaa
Yhtiön kirjanpi-
don lainmukaisuudesta ja varainhoidon luotettavasta järjestämisestä.
Toimitusjohtajan tukena johtamisessa toimii johtoryhmä.
Pihlajalinna Oyj:n toimitusjohtajana tilikaudella 2024 toimi Tuomas
Hyyryläinen. Pihlajalinna Oyj:llä ei ole toimitusjohtajan sijaista.
Konsernin johtoryhmä
Pihlajalinna-konsernin johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa konser-
nin operatiivisen liiketoiminnan johtamisessa. Johtoryhmä valmiste-
lee ja ohjaa konsernin prosessien ja liiketoiminnan kehitystä sekä kon-
sernin yhteisiä toimintoja ja edistää tiedonkulkua sekä yhteistyötä or-
ganisaation eri osien välillä. Se valmistelee konsernin strategista
suunnittelua ja budjetointia, valvoo suunnitelmien toteutumista ja ra-
portointia sekä valmistelee yrityskauppoja ja muita merkittäviä inves-
tointeja. Lisäksi johtoryhmä seuraa ja arvioi liiketoimintojen kannatta-
vuutta sekä sisäisten valvonta-
ja raportointijärjestelmien toimi-
vuutta. Johtoryhmä kokoontuu säännöllisesti toimitusjohtajan kut-
susta. Johtoryhmä suorittaa vuosittain toimintansa ja työskentelyta-
pojensa arvioinnin.
Konsernin johtoryhmä (31.12.2024):
Tuomas Hyyryläinen
s. 1977, kauppatieteiden maisteri
yhtiön palveluksessa vuodesta 2023
toimitusjohtaja (CEO)
Heikki Färkkilä
s. 1980, diplomi-insinööri
yhtiön palveluksessa vuodesta 2024
johtaja, strategia ja konsernioperaatiot
Anu Kallio
s. 1968, kauppatieteiden maisteri
Yhtiön palveluksessa vuodesta 2024
Liiketoimintajohtaja, yksityiset terveyspalve-
lut
Seppo Kariniemi
s. 1983, MBA
yhtiön palveluksessa vuodesta 2022
liiketoimintajohtaja, julkiset palvelut
Tuula Lehto
s. 1973, yhteiskuntatieteiden maisteri
yhtiön palveluksessa vuodesta 2022
viestintä- ja vastuullisuusjohtaja
Jaakko Liljeroos
s. 1979, oikeustieteen maisteri
yhtiön palveluksessa vuodesta 2024
lakiasiainjohtaja (CLO)
Lauri Muhonen
s. 1984, laboratorioanalyytikko (AMK), eMBA
yhtiön palveluksessa vuodesta 2024
tietohallintojohtaja (CIO)
Tarja Rantala
s. 1972, kauppatieteiden maisteri
yhtiön palveluksessa vuodesta 2014
talous- ja rahoitusjohtaja (CFO)
Sari Riihijärvi
s. 1977, lääketieteen tohtori, erikoislääkäri
yhtiön palveluksessa vuodesta 2021
lääketieteellinen johtaja (CMO)
Mika Videman
s. 1967, diplomi-insinööri
Yhtiön palveluksessa vuodesta 2024
henkilöstöjohtaja
Vuoden 2024 aikana johtoryhmään ovat lisäksi kuuluneet tietohallin-
tojohtaja Antti Jussi Aro (10.5.2024 saakka), yksityisten terveyspalve-
luiden liiketoimintajohtaja Timo Harju (29.2.2024 saakka), julkisten
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
24
palveluiden liiketoimintajohtaja Eetu Salunen (21.5.2024 saakka) ja la-
kiasiainjohtaja Marko Savolainen (1.12.2024 saakka).
Johtoryhmä on kokoontunut säännöllisesti viikoittain.
Pihlajalinna-
konsernin toimitusjohtajan ja muun johtoryhmän jäsenten suorat ja
epäsuorat osakeomistukset (31.12.2024) on esitetty seuraavassa tau-
lukossa.
Osakkeita, kpl
Tuomas Hyyryläinen, toimitusjohtaja
40 000
Tarja Rantala
17 142
Seppo Kariniemi
7 100
Heikki Färkkilä
4 400
Sari Riihijärvi
4 004
Jaakko Liljeroos
4 000
Lauri Muhonen
4 000
Anu Kallio
2 876
Tuula Lehto
1 510
Mika Videman
0
III KUVAUKSET SISÄISEN VALVONNAN
JA RISKIEN-
HALLINNAN MEKANISMEISTA
Sisäinen valvonta
Konsernin sisäisen valvonnan järjestelmien tarkoituksena on varmis-
taa, että Yhtiön toiminta on voimassa olevien lakien ja määräysten
sekä Yhtiön liiketoimintaperiaatteiden mukaista. Taloudelliseen ra-
portointiprosessiin liittyvän sisäisen valvonnan tavoitteena on varmis-
taa, että Yhtiön julkistamat taloudelliset raportit on laadittu Yhtiön
soveltamien laskentaperiaatteiden mukaisesti ja että ne antavat olen-
naisesti oikeat tiedot konsernin taloudellisesta tilasta sekä varmistaa,
että taloudellinen raportointi on täsmällistä ja luotettavaa.
Konsernin taloudellista kehitystä seurataan koko
konsernin kattavien
raportointijärjestelmien avulla. Järjestelmät kattavat taloudelliset to-
teutumatiedot, hallituksen hyväksymän budjetin, kuukausittaiset ta-
loudelliset ennusteet sekä operatiiviset mittarit. Konsernin johto-
ryhmä analysoi tulosta ja poikkeamia, vastaa budjetoinnista ja ennus-
teista yhdessä toimitusjohtajan kanssa, seuraa toteutettujen yritysjär-
jestelyjen integraatiota ja kehitystä sekä muita investointeja. Business
controller -toiminto ja talousjohto analysoivat ja tuottavat talousra-
portit sekä laativat erillisselvityksiä johdon, tarkastusvaliokunnan ja
hallituksen käyttöön. Konsernin rahoitus on keskitetty.
Konsernin talousjohto ohjeistaa tilinpäätöksen ja välitilinpäätösten
laadinnan sekä vastaa yhdessä konserniviestinnän ja lakiasianjohtajan
kanssa yhtiön säännöllisestä tiedonantovelvoitteesta.
Pihlajalinnan talous- ja henkilöstöjohto on määritellyt ja dokumentoi-
nut talous-, raportointi- ja henkilöstöhallinnon prosesseihin liittyvät
kontrollitavoitteet ja kontrollipisteet
(prosessikohtaiset kontrollikata-
logit). Kontrollitavoitteiden ja kontrollipisteiden tarkoituksenmukai-
suus ja vaikuttavuus arvioidaan vähintään vuosittain yhdessä tilintar-
kastajien kanssa. Sisäisen valvonnan havainnot analysoidaan ja ne
johtavat toimintaohjeiden, käytäntöjen ja mahdollisesti myös kontrol-
lipisteiden päivittämiseen.
Kontrollitoimenpiteet koostuvat prosessien automaattisista ja manu-
aalisista täsmäytyksistä, kontrolleista, analyyttisista tarkastuksista
ja
ohjeista, joiden avulla pyritään varmistamaan taloudellisen raportoin-
nin oikeellisuus. Keskeisiä kontrollimekanismeja
ovat lisäksi tieto- ja
raportointijärjestelmien käyttöoikeuksien hallinta, toimivaltuuksien
sekä järjestelmämuutosten hallittu toteutus. Talousjohto käsittelee ja
raportoi hallitukselle säännöllisesti poikkeukselliset ja arvionvaraiset
erät sekä analysoi ennusteiden muutosten taustalla olevat syyt.
Toimitusjohtaja ja tytäryhtiöiden toimitusjohtajat vastaavat
vastuu-
alueidensa kirjanpidon ja hallinnon lainmukaisuudesta sekä konsernin
toimintaohjeiden noudattamisesta. Konsernin lakiosasto huolehtii
vastuualueelleen kuuluvien toimintaohjeiden antamisesta. Tilintar-
kastajat tarkastavat vuosittain emoyhtiön ja tytäryhtiöiden kirjanpi-
don ja hallinnon. Tilintarkastuksen suorittaa auktorisoitu tilintarkas-
tusyhteisö kaikissa konserniyhtiöissä. Emoyhtiön tilintarkastajalla on
vastuu tilintarkastusten painopistealueiden koordinoinnista, tarkas-
tushavaintojen analysoinnista konsernitilinpäätöksen näkökulmasta
sekä yhteydenpidosta konsernin talousjohtoon ja toimitusjohtajaan.
Tilintarkastuksen yksityiskohtaisesta tuloksesta raportoidaan vuosit-
tain konsernijohdolle, tarkastusvaliokunnalle sekä hallitukselle.
Tarkastusvaliokunta valvoo,
että kirjanpito, taloushallinto, rahoitus,
sisäinen tarkastus ja tilintarkastus on järjestetty asianmukaisesti. Hal-
litus käsittelee ja hyväksyy puolivuosi- ja osavuosikatsaukset sekä ti-
linpäätöstiedotteet.
Kestävyysraportoinnin osalta kuvaus sisäisestä valvonnasta on ku-
vattu toimintakertomuksessa osana kestävyysraporttia kohdassa
Ylei-
set tiedot (ESRS2).
Sisäinen tarkastus
Pihlajalinnan sisäisen tarkastuksen tarkoituksena on arvioida yhtiön
sisäisen valvontajärjestelmän ja riskienhallinnan sekä johtamis- ja hal-
lintoprosessien tarkoituksenmukaisuutta ja tuloksellisuutta. Sisäisen
tarkastuksen avulla tuetaan organisaation kehittämistä ja tehostetaan
hallitukselle kuuluvan valvontavelvollisuuden hoitamista.
Sisäinen tarkastus auttaa organisaatiota sen tavoitteiden saavuttami-
sessa arvioimalla ja tutkimalla sen toimintoja sekä valvomalla yhtiön
ohjeistuksen noudattamista. Tätä varten sisäinen tarkastus tuottaa
analyysejä, arvioita, suosituksia ja tietoa yhtiön hallituksen ja ylimmän
johdon käyttöön. Arvioinneista raportoidaan niiden valmistuttua toi-
mitusjohtajalle, talousjohtajalle ja arviointikohteen johdolle sekä
säännöllisesti hallituksen tarkastusvaliokunnalle.
Sisäinen tarkastustoiminta perustuu kansainvälisiin standardeihin
(IIA). Sisäinen tarkastus on muusta organisaatiosta riippumaton toi-
minto. Tarkastuksen lähtökohta
on ensisijaisesti liikkeenjohdollinen,
ja työtä koordinoidaan yhteistyössä tilintarkastuksen kanssa. Vuotui-
nen tarkastussuunnitelma ja tarkastuskertomus esitellään tarkastus-
valiokunnalle. Sisäinen tarkastus suorittaa hallituksen ja Pihlajalinnan
johtoryhmän pyynnöstä tarkastuksia myös muista, erikseen sovitta-
vista asioista.
Pihlajalinnan sisäistä tarkastustoimintaa jatkettiin vuonna 2024 PwC:n
kanssa aiemmin organisoidun yhteistyön mukaisesti. PwC:n. seuran-
tatarkastuksen kohteena oli tietoturva ja siihen liittyvät kontrollit.
Tarkastuksessa arvioitiin myös kahtena uutena kohteena
omaisuu-
den- ja toimittajaketjujen hallintaa. Lisäksi vuonna 2024 Pihlajalinna
kehitti yhdessä ulkoisen kumppaninsa kanssa erityisesti laskutukseen
liittyviä prosesseja ja kontrolleja.
Riskienhallinta
Pihlajalinnan riskienhallintapolitiikassa kuvataan riskienhallinnan ta-
voitteet, periaatteet ja toimintatavat sekä vastuut. Riskienhallintaa on
Pihlajalinnassa tehty konserni-, liiketoiminta-, yksikkö-, palvelu-
ja
prosessitasoisesti Pihlajalinnan hallituksen hyväksymän riskienhallin-
tapolitiikan mukaisesti. Konserni panostaa lisäksi työturvallisuus-
ja
työterveysriskien hallintaan sekä laatujärjestelmiin, kuten ISO9001 ja
ISO14001.
Pihlajalinnan riskienhallinnan tavoitteena on edistää konsernin strate-
gisten ja operatiivisten tavoitteiden saavuttamista, asiakas- ja potilas-
turvallisuutta, omistaja-arvoa, konsernin liiketoiminnan tulokselli-
suutta ja vastuullisten toimintatapojen toteutumista. Riskienhallinnan
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
25
avulla varmistetaan, että yhtiön toimintaan vaikuttavat riskit tunne-
taan, niitä arvioidaan ja seurataan sekä toteutetaan toimenpiteet ris-
kien hallitsemiseksi. Sisäinen riskiraportointi sisältyy säännölliseen lii-
ketoiminnan raportointiin sekä liiketoiminnan suunnitteluun ja pää-
töksentekoon. Sidosryhmille keskeisistä riskeistä ja niiden hallinnasta
raportoidaan säännöllisesti ja tarvittaessa tapauskohtaisesti.
Kestävyyteen liittyvien riskien arvioinnilla on tärkeä rooli riskienhallin-
nassa. Osakokonaisuus on kattanut liiketoimintariskiarvioinnin, ihmis-
oikeusriskiarvioinnin sekä kaksoisolennaisuusarvioinnin osalta vaiku-
tusten ja riskien tunnistamisen ja arvioinnin. Nämä osa-alueet yhte-
näistetään konsernin yleiseen riskinhallintaprosessiin tulevien tilikau-
sien aikana.
Pihlajalinnan riskienhallintaperiaatteissa korostuvat toimintaan koh-
distuvat välttämättömät velvoitteet ja niistä nousevat mahdollisuudet
riskienhallinnan organisoimiselle, standardiperusteisen laadunhallin-
nan työkalut sekä omavalvonta. Riskienhallinta tukee johtamisjärjes-
telmää ja palveluiden päivittäisjohtamista. Riskienhallinta integroituu
osaksi palveluprosesseja ja riskienhallinnasta vastaa prosessiomistaja.
Tavoitteena on riskin toteutuessa mahdollisimman vähäinen vaikutus
Pihlajalinna toimintaan.
Vuoden 2024 alussa Pihlajalinnan johtoryhmä käynnisti laadullisen
riskienhallintahankkeen päivittääkseen analyysin yhtiöön kohdistu-
vista konsernitason riskeistä. Selvityksen pohjalta muodostettiin ris-
kienhallintatyön pohjaksi Pihlajalinnan uudet riskienhallintaperiaat-
teet, päivitettiin Pihlajalinnan riskienhallinnan mallitaulukko, koottiin
Pihlajalinnan eri liike-
ja konsernitoimintoja kattavasti edustava
ris-
kienhallintaverkosto sekä määritettiin verkostolle työsuunnitelma.
Selvityksen yhteydessä tunnistettiin myös riskienhallinnan kiinteä yh-
teys jatkuvuus- ja valmiussuunnitteluun.
Pihlajalinnan riskienhallintahankkeessa keskeisiksi riskienhallintatoi-
menpiteiden kohteiksi tunnistettiin vuonna 2024 muuttuva toimin-
taympäristö normaali-
ja poikkeusoloissa, resurssit ja esihenkilötyö,
organisoituminen, strategia ja priorisointi, järjestelmät ja niiden kehi-
tys, henkilöstön saatavuus ja työkyky, tietoturva erityisesti kybertur-
vallisuuden näkökulmasta ja potilasturvallisuus erityisesti omavalvon-
nan näkökulmasta.
Vastuu riskienhallinnasta on konserni-
ja liiketoimintajohdolla rapor-
tointivastuiden mukaisesti. Lisäksi riskienhallinnan asiantuntijat oh-
jaavat ja kehittävät konsernin riskienhallintaa. Konsernin johtoryhmä
käsittelee konsernin liiketoiminnan kannalta keskeisempiä riskejä
säännöllisesti. Myös jokaisen Pihlajalinnassa työskentelevän pitää
tuntea ja hallita oman vastuualueensa riskit. Sisäisen tarkastuksen toi-
minto arvioi yhtiön riskienhallinnan tarkoituksenmukaisuutta ja tulok-
sellisuutta osana vuotuista tarkastussuunnitelmaansa.
IV MUUT ANNETTAVAT
TIEDOT
Sisäpiirihallinto ja -periaatteet
Pihlajalinna Oyj noudattaa Nasdaq Helsinki Oy:n sisäpiiriohjetta siinä
muodossa kuin se kulloinkin on voimassa Pihlajalinnaa koskevin ja
Pihlajalinnan sisäpiiriohjeessa mainituin täsmennyksin. Nasdaq Hel-
sinki Oy:n sisäpiiriohjetta täsmentävä Pihlajalinnan sisäpiiriohje hy-
väksytään hallituksessa vuosittain.
Yhtiön sisäpiiritietoa sekä johtohenkilöiden ja heidän lähipiirinsä liike-
toimia Yhtiön rahoitusvälineillä hallinnoidaan sovellettavan lainsää-
dännön ja Yhtiön sisäpiiriohjeen mukaisesti. Yhtiössä perustetaan tar-
vittaessa hankekohtaisia sisäpiiriluetteloita, joihin merkitään kaikki ne
henkilöt, joille Yhtiö antaa yksilöityä hanketta koskevaa sisäpiirintie-
toa.
Sisäpiiriluettelot eivät ole julkisia. Yhtiön sisäpiiriluetteloita ylläpide-
tään Euroclear Finland Oy:n SIRE-palvelussa.
Sisäpiiriluetteloiden lisäksi Yhtiö laatii ja ylläpitää luetteloa ilmoitus-
velvollisista johtotehtävissä toimivista henkilöistä ja näiden lähipiiriin
kulloinkin kuuluvista henkilöistä (luonnollinen tai oikeushenkilö), joilla
on velvollisuus ilmoittaa Yhtiölle ja Finanssivalvonnalle Yhtiön rahoi-
tusvälineitä koskevat liiketoimet kolmen
arkipäivän kuluessa liiketoi-
men toteuttamisesta. Yhtiö julkaisee sille ilmoitetut liiketoimet tie-
dotteella saman määräajan kuluessa. Johtotehtävissä toimivilla henki-
löillä tarkoitetaan Pihlajalinna Oyj:n hallituksen ja johtoryhmän jäse-
niä.
Pihlajalinnan johtohenkilöt sekä Yhtiön määrittelemät muut kuin joh-
totehtävissä toimivat henkilöt eivät saa käydä kauppaa omaan lu-
kuunsa tai kolmannen osapuolen lukuun Yhtiön arvopapereilla tai nii-
hin liittyvillä johdannaisilla sekä muilla rahoitusvälineillä 30 päivän pi-
tuisen suljetun ajanjakson aikana ennen Yhtiön vuositilinpäätöksen,
osavuosikatsauksen ja puolivuosikatsauksen julkaisemista (suljettu ik-
kuna) tai edellä mainittujen tietojen julkaisupäivänä.
Pihlajalinna Oyj on julkaissut sisäpiiriperiaatteet (Lähipiiri- ja sisäpiiri-
periaatteet) yhtiön internet-sivuilla.
Lähipiirihallinto- ja lähipiiritoimia koskevat
periaatteet
Pihlajalinna noudattaa lähipiiritoimiin liittyvää lainsäädäntöä ja huo-
lehtii lainsäädännön ja pörssiyhtiöille suunnatun hallinnointikoodin
mukaisesti siitä, että lähipiiritoimien seurannalle, arvioinnille, päätök-
senteolle ja tiedottamiselle asetettuja vaatimuksia noudatetaan. Pih-
lajalinnan lähipiiritoimien seurannan ja arvioinnin periaatteet sisäl-
tävä lähipiiriohje hyväksytään vuosittain Pihlajalinnan hallituksessa,
joka seuraa ja arvioi lähipiiritoimia.
Pihlajalinna Oyj:n lähipiiriohjeen tarkoituksena on varmistaa liiketoi-
mien riippumattomuus ja markkinaehtoisuus sellaisissa liiketoimissa,
joissa on mukana Yhtiön lähipiiriin kuuluvia tahoja. Yhtiö arvioi ja seu-
raa, että tehtävät lähipiiriliiketoimet ovat
kokonaisuutena Yhtiön
edun mukaisia ja eturistiriitakysymykset huomioidaan lähipiiriliiketoi-
mesta päätettäessä asianmukaisesti. Lähipiiriohjeiden periaatteita
noudatetaan koko konsernissa ja kaikkia konserniyhtiöitä koskevassa
päätöksenteossa.
Pihlajalinna Oyj:n lähipiiriin kuuluvat konsernin johtohenkilöt (Yhtiön
hallituksen jäsenet, mahdolliset varajäsenet ja sihteeri, toimitusjoh-
taja, varatoimitusjohtaja ja johtoryhmän jäsenet) sekä edellä mainit-
tujen avio- tai avopuolisot ja muut samassa kotitaloudessa asuvat
henkilöt. Lisäksi lähipiiriin katsotaan kuuluvaksi yhteisöt, joissa edellä
mainittu lähipiiriläinen yksin tai yhdessä oman lähipiirinsä kanssa
käyttää huomattavaa vaikutusvaltaa tai
määräysvaltaa. Lähipiiriin
kuuluvat lisäksi Yhtiön tytäryhtiöt, osakkuusyritykset ja yhteisyritykset
sekä niiden toimitusjohtajat ja hallitusten jäsenet ja mahdolliset vara-
jäsenet ja edellä mainittujen vaikutus- ja määräysvaltayhteisöt. Lisäksi
lähipiiriin kuuluvat Yhtiön osakkeenomistajat, jotka omistavat vähin-
tään 10 prosenttia Yhtiön osakkeista tai kaikkien osakkeiden tuotta-
masta äänimäärästä.
Pihlajalinna Oyj pitää lähipiirirekisteriä Yhtiön ja sen lähipiirin kesken
tehtävistä merkittävistä liiketoimista,
niiden osapuolista ja keskeisistä
ehdoista. Rekisteriin merkittävät tiedot kerätään Yhtiön lähipiiriin
kuuluvilta henkilöiltä vuosittain tehtävillä tarkastuskyselyillä. Yhtiön
lähipiirirekisteri ei ole julkinen eikä siihen sisällytettyjä tietoja luovu-
teta kolmansille osapuolille mahdollisia tiedon saantiin oikeutettuja
viranomaistahoja ja tilintarkastajaa lukuun ottamatta. Lähipiiriin kuu-
luvilla henkilöillä on velvollisuus ilmoittaa suunnitelluista tai tietoonsa
tulleista lähipiiriliiketoimista Yhtiön lähipiirihallinnolle viipymättä lii-
ketoimesta tiedon saatuaan. Lähipiiriliiketoimia koskevan seurannan
tulokset raportoidaan säännöllisesti hallituksen tarkastusvaliokun-
nalle.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
26
Pihlajalinna voi tehdä lähipiirinsä kanssa liiketoimia, jotka ovat osa
Pihlajalinnan tavanomaista liiketoimintaa ja jotka tehdään tavanomai-
sin kaupallisin ehdoin Pihlajalinnan sisäisen ohjeistuksen mukaista
päätöksentekomenettelyä noudattaen. Lähipiiriliiketoimista, jotka ei-
vät ole Pihlajalinnan tavanomaista liiketoimintaa tai joita ei toteuteta
tavanomaisin kaupallisin ehdoin, päättää Pihlajalinnan hallitus esteel-
lisyyssäännökset huomioiden.
Lähipiirin kanssa tehtävät liiketoimet käsitellään Pihlajalinnan halli-
tuksen hyväksymän lähipiiriohjeistuksen mukaisesti. Pihlajalinnan joh-
don ja sen lähipiirin kanssa tehtävistä merkittävistä liiketoimista päät-
tää aina Yhtiön hallitus.
Pihlajalinna raportoi lähipiiritoimista säännöllisesti vuosittain tilinpää-
töksessään. Osakkeenomistajan kannalta olennaiset lähipiiritoimet,
jotka eivät ole tavanomaista liiketoimintaa tai joita ei tehdä tavan-
omaisin kaupallisin ehdoin, julkistetaan arvopaperimarkkinalain ja
Nasdaq Helsinki Oy:n pörssin sääntöjen mukaisesti.
Pihlajalinna Oyj on julkaissut lähipiiritoimia koskevat periaatteet (lähi-
piiri-
ja sisäpiiriperiaatteet) yhtiön internet-sivuilla.
Tilintarkastus
Yhtiöjärjestyksen mukaan Yhtiöllä on yksi (1) tilintarkastaja, jonka tu-
lee olla tilintarkastusyhteisö päävastuullisena tilintarkastajanaan KHT-
tilintarkastaja.
Tilintarkastaja antaa vuosittain tilintarkastuskertomuksen Yhtiön var-
sinaiselle yhtiökokoukselle. Yhtiön hallitus saa tilinpäätöstä käsitelles-
sään vastuulliselta tilintarkastajalta selostuksen tarkastuksen toteutu-
misesta ja havainnoista.
Pihlajalinna Oyj:n yhtiökokous 10.4.2024 päätti hallituksen ehdotuk-
sen mukaisesti valita tilintarkastajaksi KPMG Oy Ab:n toimikaudeksi,
joka päättyy vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä.
KPMG Oy Ab:n nimeämänä Yhtiön päävastuullisena tilintarkastajana
on toiminut KHT Assi Lintula.
Konserniyhtiöiden tilintarkastajana on tilikauden 2024 aikana toimi-
nut KPMG Oy Ab. Tilintarkastajalle maksettiin palkkioita alla olevan
taulukon mukaisesti (tuhatta euroa):
Tilintarkastajan palkkiot
2024
2023
Tilintarkastus, KPMG Oy Ab
328
328
Lausunnot, KPMG Oy Ab
64
10
Muut työt, KPMG Oy Ab
48
57
Yhteensä
441
395
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
28
Yleiset tiedot (ESRS2)
Kestävyysraportin laatimisperusteet (BP-1)
28
Raportoinnin rajaukset ja perusteet (BP-2)
28
Ylimmän johdon rooli kestävyyden hallinnassa (GOV-1)
31
Hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat (GOV-2)
32
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin (GOV-3)
33
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence-prosessista (GOV-4)
33
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta (GOV-5)
34
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju (SBM-1)
35
Sidosryhmien edut ja näkemykset (SBM-2)
38
Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys strategiaan (SBM-3)
39
Prosessi olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi (IRO-1)
42
Lista ESRS-standardien mukaisista julkaisuvaatimuksista (IRO-2)
45
Taulukko: Pihlajalinnan olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta (IRO)
48
Kestävyysraportin laatimisperusteet (BP-1)
Pihlajalinna Oyj:n kestävyysraportti on laadittu kirjanpitolain 7 lu-
vussa säädettyjen vaatimusten ja kestävyysraportointistandardien
(ESRS) mukaisesti. Vuoden 2024 kestävyysraportti kattaa ajanjakson
1.1.–31.12.2024, ja se on laadittu konsolidoidusti vuoden 2024 tilin-
päätöksen kanssa. Konsolidoinnin laajuus kestävyysraportissa on
sama kuin tilinpäätöksessä. Konserniyritykset on kuvattu konserniti-
linpäätöksen liitetiedostossa.
Kestävyysraportista ei ole jätetty pois tietoja, jotka liittyvät teollis- ja
tekijänoikeuksiin, tietotaitoon tai innovaatioiden tuloksiin. Kestävyys-
raportissa raportoidut kestävyysaiheet ja kestävyyden tunnusluvut
perustuvat EU:n kestävyysraportointistandardien vaatimuksiin sekä
Pihlajalinnan kaksoisolennaisuusanalyysiin (double materiality ana-
lysis, DMA), joka toteutettiin loppuvuodesta 2023. Olennaisuusana-
lyysiin perustuvat olennaiset teemat ja kestävyysaiheet on hyväksytty
Pihlajalinnan
hallituksen toimesta. IRO-1:ssä kuvattu DMA-prosessi si-
sältää vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka kattavat Pihlajalin-
nan omat toiminnot sekä tuotantoketjun ylä- ja alavirran olennaisilta
osin. Pihlajalinnan arvoketjuun ulottuvat toimintaperiaatteet, toimet,
tavoitteet ja mittarit kuvataan kyseisiin standardeihin liittyvissä koh-
dissa. Tarkempia lisätietoja Pihlajalinnan kaksoisolennaisuusanalyy-
siprosessista sekä sen tuloksista ESRS 2 -osiossa, kohdassa IRO-1: Pro-
sessi olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnista-
miseksi.
Arvoketjun
ala- ja ylävirran kattavuus
Kestävyysraportin tiedot raportoidaan koko Pihlajalinna-konsernin
osalta kattaen Pihlajalinnan oman toiminnan sekä osittain arvoketjun
ylä- ja alavirran. Pihlajalinnan olennaiset kestävyysaiheet ulottuvat
kuluttajiin ja loppukäyttäjiin. Arvoketjun työntekijöihin kestävyysai-
heet ulottuvat ylä- ja alavirrassa palvelu-
ja toimittajakumppanien
kautta. Kuluttajiin olennaiset kestävyysaiheet ulottuvat alavirrassa
omien palveluiden sekä palvelukumppanien välityksellä. Kestävyysai-
heet ulottuvat ympäristöön arvoketjun ylä- ja alavirrassa henkilöstön,
asiakkaiden ja hankinnan seurauksena toimittaja- ja palvelukumppa-
nien toimitusketjun kautta.
Vastuullisuuslausuma kattaa arvoketjun
olennaiset kestävyysaiheet.
Raportoinnin rajaukset ja perusteet (BP-2)
Aikahorisontit
Tässä kestävyysselvityksessä noudatetaan ESRS
-standardien määritte-
lemiä aikahorisontteja. Lyhyt aikaväli (1 vuosi) kuvaa tulevaa tili-
kautta, keskipitkä seuraavia 1–5 vuotta ja pitkä aikaväli yli 5 vuoden
ajanjaksoa.
Arvoketjun estimoinnin lähteet ja tuloksen epävarmuus
Pihlajalinna-konsernin vuoden 2024 kestävyysraportti on ensimmäistä
kertaa laadittu eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien
(ESRS) rakenteita ja periaatteita noudattaen. Tämän
vuoksi kaikkia
kestävyysseikkojen tietoja ei esitetä vertailukausilta. Ainoastaan kas-
vihuonekaasujen päästölaskennan osalta esitetään vertailukauden
tiedot. Muutokset aiempiin vastuullisuuskatsauksiin liittyvät pääasi-
assa tunnuslukutietojen kattavuuteen ja niiden esittämiseen sekä ra-
portin rakenteeseen. Kasvihuonekaasujen (GHG) päästölaskentaa on
laajennettu raportointirajojen ja huomioon otettavien päästölähtei-
den osalta. Tarkempi päästölaskennan kuvaus luettavissa
E1-osiossa,
kohdassa E1-6: Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -
bruttopäästöt ja kokonaispäästöt.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
29
Päästölaskennan menetelmänä (consolidation approach) on käytetty
toiminnallista hallintaa (operational control), eli vuokrattujen tilojen
energianpäästöt on laskettu Pihlajalinnan Scope 1 ja 2 -päästöiksi.
Suurimmat epävarmuudet päästölaskennan tuloksissa sisältyvät kus-
tannusperusteisesti laskettujen ostojen ja hankintojen sekä asiakkai-
den liikkumisesta aiheutuviin päästöihin ja henkilöstökyselyn perus-
teella laskettujen työssäkäyntimatkustuksen päästöihin. Koska nämä
kategoriat kattavat yli kaksi kolmasosaa
päästöistä, on kokonaispääs-
töihin suhtauduttava varauksella. Pihlajalinnan kokonaispäästöt tule-
vat tarkentumaan tiedonkeruun tarkentuessa.
Päästölaskennan epä-
suorien lähteiden kustannusperusteista laskentaa kehitetään jat-
kossa. Tunnistettuja kehitysmahdollisuuksia ovat muun muassa datan
tarkkuuden ja saatavuuden parantaminen. Erityisesti arvoketjun alku-
päähän kohdistuvia datan lähteitä tarkennetaan datan laadun ja las-
kennan tarkkuuden parantamiseksi. Päästölaskentaa koskevat
kehi-
tyssuunnitelmat tarkentuvat tulevien tilikausien aikana.
ESRS sisältöindeksi
ESRS
Standardi
Tiedonantovaatimus (DR)
Kestävyysselvityksen kohdat
ESRS2 Yleiset
tiedot
BP-1
Kestävyysselvityksen yleiset laatimisperusteet
Kestävyysraportin laatimisperusteet (BP-1)
BP-2
Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot
Raportoinnin rajaukset ja perusteet (BP-2)
GOV-1
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
Ylimmän johdon rooli kestävyyden hallinnassa (GOV-1)
GOV-2
Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsit-
telemät kestävyysseikat
Hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat
(GOV-2)
GOV-3
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin (GOV-3)
GOV-4
Selvitys kestävyyttä koskevasta
due diligence -prosessista
Selvitys kestävyyttä koskevasta
due diligence -prosessista (GOV-4)
GOV-5
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta (GOV-5)
SBM-1
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju (SBM-1)
SBM-2
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Sidosryhmien edut ja näkemykset (SBM-2)
SBM-3
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus stra-
tegian ja liiketoimintamallin kanssa
Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys strategiaan (SBM-3)
IRO-1
Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja ar-
viointiprosesseista
Prosessi olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi (IRO-1)
IRO-2
Yrityksen kestävyysselvityksissä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonanto-
vaatimukset
Lista ESRS-standardien mukaisista julkaisuvaatimuksista (IRO-2)
Taulukko: Pihlajalinnan olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta (IRO)
ESRS E1 Ilmas-
tonmuutos
ESRS 2, GOV-3
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin (GOV-3)
ESRS 2, IRO-1
Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista
Prosessi olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi (IRO-1)
ESRS 2, SBM-3
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus stra-
tegian ja liiketoimintamallin kanssa
Olennaiset ilmastonmuutokseen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden hallinta
(SBM-3)
E1-1
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma (E1-1)
E1-2
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperi-
aatteet
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet (E1-2)
E1-3
Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit
Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit (E1-3)
E1-4
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet (E1-4)
E1-5
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä (E1-5)
E1-6
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonais-
päästöt
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt (E1-6)
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
30
ESRS S1 Oma työ-
voima
ESRS 2, SBM-2
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Sidosryhmien edut ja näkemykset (SBM-2)
ESRS 2, SBM-3
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys strategiaan (SBM-
3)
S1-1
Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperiaatteet (S1-1)
S1-2
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista
omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa
Vuoropuhelu oman työvoiman kanssa (S1-2)
S1-3
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenai-
heiden esiin tuomiseksi
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat oman työvoiman huolenaihei-
den esiin tuomiseksi (S1-3)
S1-4
Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen
ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olen-
naisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus
Toimenpiteet (S1-4, S1-5)
S1-5
Tavoitteet, jotka liittyvät
olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vai-
kutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan
Toimenpiteet (S1-4, S1-5)
S1-6
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet (S1-6)
S1-9
Monimuotoisuuden mittari
Monimuotoisuuden mittarit (S1-9)
S1-10
Riittävä palkka
Riittävä palkka (S1-10)
S1-14
Terveyttä ja turvallisuutta koskevat
mittarit
Työterveyttä ja turvallisuutta koskevat
mittarit (S1-14)
S1-16
Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot)
Ansiotuloa koskevat mittarit (S1-16)
S1-17
Tapaukset, valitukset ja vakavat
ihmisoikeusvaikutukset
Tapaukset, valitukset ja vakavat
ihmisoikeusvalitukset (S1-17)
ESRS S4 Kuluttajat
ja
tai loppukäyttäjät
ESRS 2, SBM-2
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
ESRS 2, SBM-3
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa.
Olennaiset kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden hallinta (SBM-3)
S4-1
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet
Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperiaatteet (S4-1)
S4-2
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien
kanssa
Vuoropuhelu kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa (S4-2)
S4-3
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille
huolenaiheiden esiin tuomiseksi
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi, kanavat kuluttajien ja loppukäyttäjien
huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S4-3)
S4-4
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen
ja lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitse-
miseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehok-
kuus
Toimenpiteet (S4-4)
S4-5
Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja
olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet
Tavoitteet ja mittarit (S4-5)
ESRS G1 Liiketoi-
minnan harjoittami-
nen
ESRS 2, GOV-1
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli (ESRS2 GOV-1)
ESRS 2, IRO-1
Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointipro-
sesseista
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
(ESRS2 IRO-1)
G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
ja yrityskulttuuri (G1-1), Ta-
voitteet ja mittarit (G1)
G1-5
Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta
Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta (G1-5), Tavoitteet
ja mittarit (G1)
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
31
Ylimmän johdon rooli kestävyyden hallinnassa
(GOV-1)
Johtamalla vastuullisuutta johdonmukaisesti Pihlajalinna haluaa var-
mistaa, että konserni toimii vastuullisesti ja eettisesti sekä edistää ja
mahdollistaa vastuullisuudelle asetettujen tavoitteiden saavuttami-
sen.
Pihlajalinnan toiminta on keskittynyt Suomeen, joten kaikilla hallinto-,
johto- ja valvontaelimillä on maantieteellisen sijainnin kannalta mer-
kityksellistä kokemusta. Kaikilla on lisäksi käytössään merkityksellistä
toimiala-, tuote- ja palveluosaamista. Pihlajalinnan hallituksessa, sen
valiokunnissa ja toimivassa johdossa on edustettuna kattavasti asian-
tuntemusta ja osaamista tärkeiden liiketoimintaan ja kestävyyteen
liittyvien alueiden osalta. Esimerkiksi laadun, lääketieteellisen vaikut-
tavuuden, eettisen liiketoiminnan, tietosuojan ja henkilöstön osalta
osaaminen on korkealla tasolla.
Pihlajalinna-konsernin johtoryhmä on käsitellyt tapaa lisätä työsuh-
teisten työntekijöiden edustus konsernin ylimpään hallintoon vuoden
2024 aikana. Asiaa on myös käsitelty yhdessä konsernin luottamus-
miesten kanssa. Päätös asiasta tehdään vuoden 2025 aikana.
Hallitus
Hallituksen jäsenten sukupuolijakauma ja monimuotoisuus
Miehet
%
Naiset
%
Muut
%
Yhteensä
Liikkeenjohtoon osallistuvat jäsenet
4
57
3
43
0
0
7
Muut jäsenet
0
0
0
0
0
0
0
Jäsenet yhteensä
4
57
3
43
0
0
7
Hallituksen sukupuolijakauma (nais-
ja miesjäsenten suhdeluku)
0,75
Riippumattomien hallituksen jäsenten
prosenttiosuus
86
Johtoryhmän jäsenten sukupuolijakauma ja monimuotoisuus
Miehet
%
Naiset
%
Muut
%
Yhteensä
Pihlajalinna -konsernin johtoryhmä
6
60
4
40
0
0
10
Muut jäsenet
0
0
0
0
0
0
0
Työntekijöiden edustus
0
0
0
0
0
0
0
Johtoryhmän sukupuolijakauma
0,66
Raportointikauden lopussa (31.12.2024), Pihlajalinnan hallituksessa
oli seitsemän jäsentä: Jukka Leinonen (puheenjohtaja), Leena Nie-
mistö (varapuheenjohtaja), Kim Ignatius, Heli Iisakka, Hannu Juvonen,
Tiina Kurki ja Mikko Wirén. Hallituksen vakituisena sihteerinä toimi
30.11.2024 asti konsernin lakiasiainjohtaja Marko Savolainen ja
1.12.2024 alkaen konsernin lakiasianjohtaja Jaakko Liljeroos. Hallituk-
sen jäsenistä kolme on naisia (43 prosenttia) ja neljä on miehiä. Halli-
tuksen sukupuolijakauma on näin ollen 0,75. Hallituksessa ei ole työ-
suhteisia tai muita työntekijöitä.
Pihlajalinnan hallitus on korkein kestävyydestä vastaava
taho. Hallitus
hyväksyy konsernin toimintaa ja sisäistä valvontaa ohjaavat konser-
nipolitiikat ja -periaatteet, kuten Pihlajalinnan eettiset toimintaohjeet
(Code of Conduct), ihmisoikeusperiaatteet sekä korruptio ja lahjonta-,
henkilöstö-, yhdenvertaisuus-, laatu-, riskienhallinta-, tietosuoja-, tie-
toturva-
ja ympäristöpolitiikat. Se katselmoi ja hyväksyy vastuullista
liiketoimintaa koskevat periaatteet, politiikat
sekä tavoitteet ja tulok-
set. Politiikkoja, toimintaperiaatteita ja tavoitteita tarkastellaan
sään-
nöllisesti ja päivitetään tarvittaessa toimintaympäristössä tapahtuvien
muutosten mukaisesti. Hallitus hyväksyy vastuullisuusohjelman ja
strategiset kestävyystavoitteet
sekä valvoo niiden edistämistä. Halli-
tus on hyväksynyt konsernin kaksoisolennaisuuden olennaiset aiheet
(DMA) sekä kestävyysraportin ja on ylin taho, joka on vastuussa niihin
liittyvistä vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista (IRO). Toimitus-
johtaja antaa hallitukselle säännöllisiä päivityksiä vaikutuksista, ris-
keistä ja mahdollisuuksista. Hallitus saa myös säännölliset läpikäynnit
kestävyystavoitteiden edistymisestä viestintä-
ja vastuullisuusjohta-
jalta. Lisäksi hallitus käy läpi konsernin
keskeisimpiä riskejä ja niiden
hallintaa säännöllisesti ja katselmoi kokonaisuuden kerran vuodessa.
Hallitus ja ylin johto on koulutettu kestävyysraportointiin,
ja teemaa
käsitellään säännöllisesti. Pihlajalinna on tunnistanut kasvavan tar-
peen uudenlaiselle asiantuntijuudelle myös muiden vastuullisuusai-
heiden ja kestävyysraportoinnin osalta ja on systemaattisesti kasvat-
tanut operatiivisia resursseja näillä osa-alueilla. Viestintä- ja vastuulli-
suusjohtaja on konsernin johtoryhmän jäsen.
Pihlajalinnan hallituksessa on kokonaisuutena kattava osaaminen ja
kokemus ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen sekä hyvään hallin-
toon liittyvistä aihealueista sekä laaja osaaminen sosiaali-
ja terveys-
toimialasta ja lääketieteestä. Lisäksi hallituksella on monipuolinen ko-
kemus konsernin kestävyysraportoinnin olennaisista aiheista sekä sii-
hen liittyvien riskien ja mahdollisuuksien arvioinnista. Useilla hallituk-
sen jäsenillä on kokemusta myös muiden pörssiyhtiöiden hallitustyös-
kentelystä. Heillä on laaja-alainen näkemys vastuullisuuteen ja kestä-
vyysraportoinnin vaatimuksiin eri toimialojen näkökulmista, kuten te-
leviestinnästä, elintarviketeollisuudesta, ympäristö- ja kiinteistötoimi-
alalta, vähittäiskaupasta, lääketeollisuudesta ja logistiikasta. Lisäksi
hallituksen jäsenillä on laaja kokemus terveydenhuollon julkishallin-
nosta sekä eri edunvalvonnan organisaatioista. Hyvän hallintotavan
eri ulottuvuudet ovat osa hallituksen osaamista niin hallitustyösken-
telyn kuin suurten yritysten johtotehtävistä ja heidän toimimisestaan
erittäin reguloiduilla toimialoilla.
Hallituksen monimuotoisuus ja riippumattomuusarviointi
Pihlajalinnan liiketoiminnan monipuolista tukemista ja kehittämistä
varten konsernin
hallituksen kokoonpanon on oltava riittävän moni-
muotoinen. Hallituskokoonpanolta tavoitellaan kokonaisuutena arvi-
oiden riittävän laaja-alaista pätevyyttä, osaamista ja kokemusta. Halli-
tuksen riittävä monimuotoisuus, kuten ikä- ja sukupuolijakauma sekä
koulutuksellinen ja ammatillinen tausta, otetaan huomioon hallitus-
kokoonpanoa koskevan
ehdotuksen valmistelussa. Hallituksen ko-
koonpanoa koskevaa esitystä valmisteltaessa kukin hallituksen jä-
senehdokas antaa konsernin antamien ohjeiden mukaisesti luotta-
muksellisesti pätevyyden ja ajankäytön arviointia varten tarvittavat
tiedot.
Hallituskokoonpanoa koskeva ehdotus valmistellaan suurim-
pien osakkeenomistajien toimesta nimitysvaliokunnassa. Hallituksen
tehtävänä on arvioida jäsentensä riippumattomuus,
ja enemmistön
jäsenistä on oltava riippumattomia
konsernista.
Riippumattomuus on
tällä raportointikaudella 86 prosenttia.
Vähintään kahden riippumat-
toman hallituksen jäsenen on oltava riippumattomia myös konsernin
merkittävistä osakkeenomistajista.
Ignatius Kim, Iisakka Heli, Juvonen Hannu, Kurki Tiina, Leinonen Jukka
ja Niemistö Leena ovat riippumattomia merkittävistä osakkeenomis-
tajista.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
32
Valiokunnat
Hallituksella on kaksi valiokuntaa: tarkastusvaliokunta ja henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunta. Valiokunnilla on selkeä vastuujako
työjär-
jestyksissä kestävän kehityksen ja vastuullisuuden kokonaisuudessa.
Tarkastusvaliokunta vastaa
kestävyysraportoinnista sekä valvoo ja ke-
hittää kestävyysraportointia.
Valiokunta käsittelee hallituksen toimin-
takertomuksen kokonaisuudessaan. Henkilöstö-
ja vastuullisuusvalio-
kunta vastaa toimintaympäristön kehittymisen seurannasta sekä
oh-
jaa konsernin vastuullisuusohjelmaa ja sen tavoitteita.
Konsernin johtoryhmä
Kaikki ylimpään johtoon liittyvät määrälliset tiedot koskevat kokoon-
panoa 31. joulukuuta 2024. Johtoryhmässä on edustettuna konsernin
liiketoiminnot sekä konsernitoiminnot. Työntekijöiden edustuksesta
päätetään vuonna 2025.
Pihlajalinnassa johtoryhmä vastaa siitä, että Pihlajalinnan olennaisten
kestävyysaiheiden vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien valvonta ja
toimeenpano tapahtuu suunnitelmien mukaan. Johtoryhmä vastaa
Pihlajalinnan kestävyystavoitteiden asettamisesta, edistymisen seu-
rannasta sekä sellaisten toimintatapojen valvonnasta, joilla puututaan
olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin.
Lisäksi se katsel-
moi vastuullisuustyön edistymistä ja kestävyyteen liittyviä kokonai-
suuksia neljännesvuosittain. Esittelystä vastaa viestintä- ja vastuulli-
suusjohtaja, joka on johtoryhmän jäsen. Johtoryhmä myös valvoo
osaltaan hyväksyttyjen kestävyystoimenpiteiden täytäntöönpanoa.
Vaikutusten, mahdollisuuksien ja riskien hallintaan ei käytetä tällä
hetkellä erityisiä menettelyjä, vaan valvonta on osa normaalia riskien-
hallinnan ja sisäisen valvonnan prosesseja.
Kestävyysasioiden toimeenpanosta vastaa konsernin toimitusjohtaja.
Toimitusjohtajalla on delegoitu vastuu kestävyysasioista,
jotka katta-
vat kestävän kehityksen toimintasuunnitelman ja -kyvyn. Toimitusjoh-
taja vie kokonaisuuden hallituksen tiedoksi kaksi kertaa vuodessa ja
mahdollisesti edelleen päätettäväksi vähintään kerran vuodessa. Li-
säksi kestävyysaiheiden eri osa-alueiden vaikutusten, riskien ja mah-
dollisuuksien valvonnasta sekä päätöksenteosta vastaa osa-alueen
vastaava johtaja. Viestintä- ja vastuullisuusjohtaja vastaa kestävyysra-
portoinnista sekä vastuullisuustyön edistymisestä strategisella tasolla.
Henkilöstön hyvinvoinnista puolestaan vastaa henkilöstöjohtaja, asi-
akkaiden terveydestä ja turvallisuudesta lääketieteellinen johtaja ja
eettiseen toimintaan liittyvistä osa-alueista lakiasiainjohtaja.
Hallinto-, johto-
ja valvontaelimille toimitettavat
tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat
(GOV-2)
Hallituksen ja sen valiokuntien kokouksissa esitellään kestävyyden eri
osa-alueita toimivan johdon ja asiantuntijoiden toimesta. Katsauksista
jäsenet saavat tietoa konsernin kestävyyteen liittyvistä olennaisim-
mista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista sekä ajantasaista
tietoa kestävyysasioista yleisesti sekä tähän liittyvästä regulaatiosta.
Viestintä- ja vastuullisuusjohtaja, joka on johtoryhmän jäsen, vastaa
kestävyysaiheiden esittelystä hallitukselle, valiokunnille ja johtoryh-
mälle. Hallitukselle pidetään esittely kaksi kertaa vuodessa ja valio-
kunnille sekä johtoryhmälle neljännesvuosittain. Näissä esittelyissä
käydään läpi myös kestävyystavoitteiden
edistyminen. Hallitus saa
myös toimitusjohtajalta katsauksen vaikutuksista, riskeistä ja mahdol-
lisuuksista kaksi kertaa vuodessa. Johtoryhmässä puolestaan käsitel-
lään vähintään neljännesvuosittain kestävyyteen liittyviä kokonai-
suuksia tavoiteasetannan ja raportoinnin mukaisesti. Pihlajalinnan
kaikki vastuullisuuteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mah-
dollisuudet on käsitelty hallituksessa vuonna 2024.
Pihlajalinnan riskienhallinnan tulokset, mukaan lukien vastuullisuu-
teen liittyvät olennaiset riskit, esitellään osana normaalia riskienhal-
linnan ja omavalvonnan prosessia hallitukselle kerran vuodessa ja joh-
toryhmälle neljännesvuosittain viestintä-
ja vastuullisuusjohtajan sekä
riskienhallintaprosessista vastaavien asiantuntijoiden toimesta. Vuo-
den 2024 aikana hallinto-, johto- ja valvontaelimille on esitelty olen-
naisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien käsittelemiseksi hy-
väksyttyjen toimintaperiaatteiden, toimien, mittareiden ja tavoittei-
den tuloksia ja tehokkuutta viestintä ja vastuullisuusjohtajan sekä ai-
healueiden asiantuntijoiden toimesta. Läpikäyntejä on kuluvana
vuonna ollut useita ensimmäiseen raporttiin valmistautumisen
vuoksi, mutta jatkossa hallitus saa läpikäynnit kaksi kertaa vuodessa.
Due diligence -prosessin täytäntöönpanosta hallitus sai päivityksen ih-
misoikeuksien osalta raportointivuonna 2024, mutta tulee jatkossa
saamaan laajemman esittelyn osana säännöllisiä katsauksia. Due dili-
gence -prosessia kokonaisuutena täsmennetään vuonna 2025 ja mu-
kaan liitetään myös HRDD-kokonaisuus. Tässä
raportissa esitetyistä
sekä edelleen kehitettävistä kokonaisuuksista
sekä niihin asetetuista
toimintaperiaatteista, toimista, mittareista ja tavoitteiden
tuloksista
ja tehokkuudesta hallitus saa jatkossa päivityksiä viestintä-
ja vastuul-
lisuusjohtajalta kaksi kertaa vuodessa.
Vuoden 2024 strategisia painopistealueita kehitettäessä tärkeimpiä
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia on otettu huomioon siinä mää-
rin kuin niitä on tunnistettu ennen varsinaisen kaksoisolennaisuus-
analyysin tuloksia. Kuluttajien ja loppukäyttäjien priorisointi on huo-
mioitu siten, että henkilöasiakkaiden palveluiden uudistaminen oli
yksi strategisista painopistealueista. Pihlajalinna on esimerkiksi vah-
vistanut monikanavaisia palveluitaan uusilla palvelukonsepteilla sekä
digitaalisilla innovaatioilla. Tämä tukee palveluiden saatavuutta eri
puolilla Suomea, mikä on yksi Pihlajalinnan myönteisistä vaikutuk-
sista. Toinen tärkeä painopistealue liittyy yhteistyöhön julkisen ter-
veydenhuollon kanssa. Tässä konsernilla on havaittu todellinen myön-
teinen vaikutus, sillä Pihlajalinnalla on pitkät perinteet julkisen tervey-
denhuollon toimintaedellytysten kehittämisessä tiiviissä yhteistyössä
julkisten toimijoiden kanssa. Kolmanneksi Pihlajalinna panostaa työn-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
33
teon digitaaliseen kehittämiseen sekä johtamiseen ja esihenkilötyö-
hön. Etänä tehtävä työ vähentää kielteistä vaikutusta henkilöstön
kuormitukseen, kun käytössä on käytettävyydeltään parempia työväli-
neitä. Tämä tukee myös työ- ja yksityiselämän tasapainoa. Lisäksi hy-
vin johdetut operaatiot ja selkeät työtehtävät edesauttavat henkilös-
tön työhyvinvointia ja -terveyttä ymmärrettävien työtehtävien ja -
roolien avulla.
Tulevaisuudessa vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet tullaan huomioi-
maan kiinteämmin osana strategiatyötä, riskienhallintaprosessia sekä
suuria liiketoimintaa koskevia päätöksiä niin, että niitä käsitellään
strategian ja liiketoimintapäätöksien valmisteluprosesseissa johtoryh-
män sekä hallituksen ja sen valiokuntien tasolla. Suunnitelmia laadit-
taessa pyritään huomioimaan henkilöstöresurssitarpeet, jotta voi-
daan hallita paremmin henkilöstön kuormitusta.
Hallituksen ja sen valiokuntien sekä konsernin johtoryhmän
kokouksissa käsiteltyjä kestävyyteen
liittyviä aihealueita tili-
kaudella 2024:
•
Vastuullisuusohjelma ja -tavoitteet
•
Kaksoisolennaisuusarvion tulokset
•
Kestävyysraportointi ja sen regulaatiokehitys
•
Kestävyysraportoinnin varmentaminen
•
Päästölaskenta ja ilmastotiekartta
•
Asiakaskokemus ja -tyytyväisyys
•
Henkilöstön hyvinvointi,
kehittäminen ja henkilöstökyselyn tu-
lokset
•
Henkilöstökyselyn toimenpidesuunnitelma (konsernin johto-
ryhmä)
•
Työturvallisuus
•
Monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen
(DEI) kehitystyö
•
Ihmisoikeusperiaatteet ja -sitoumus
•
Tietoturva ja -suoja
•
Riskienhallinta
•
Kestävyysraportointi ja sen regulaatiokehitys (konsernin johto-
ryhmä)
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttämi-
nen kannustinjärjestelmiin (GOV-3)
Pihlajalinnan palkitsemispolitiikassa on kuvattu palkitsemisen periaat-
teet sekä hallinto-, johto- ja valvontaelinten kokonaispalkitseminen.
Palkitsemispolitiikan ja sen mahdolliset olennaiset muutokset valmis-
telee
Pihlajalinnan
hallituksen henkilöstö- ja vastuullisuusvaliokunta.
Hallitus käsittelee ja hyväksyy yhtiökokoukselle esitettävän
palkitse-
mispolitiikan ja sen olennaiset muutokset. Pihlajalinnan hallitus päät-
tää toimitusjohtajan palkitsemisesta palkitsemispolitiikan mukaisesti.
Henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunta valmistelee palkitsemista kos-
kevat asiat tarvittaessa riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoi-
den avustuksella.
Toimitusjohtajan lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän palk-
kiomahdollisuus vuonna 2024 on Pihlajalinnan liiketuloskerroin huo-
mioiden enintään 60 prosenttia palkasta. Palkkio perustuu Pihlajalin-
nan liiketulokseen oikaistu EBITA (painotus 60 prosenttia), liikevaih-
don orgaaniseen kasvuprosenttiin (30 prosenttia) ja henkilöstötyyty-
väisyyteen, eNPS (10 prosenttia). Lisäksi toimitusjohtaja osallistuu pit-
kän aikavälin osakepalkkio-ohjelmaan, jonka palkkiomahdollisuus on
sidottu Pihlajalinnan oikaistuun EBITAn (painotus 60 prosenttia), sai-
rauspoissaoloprosentin kehittymiseen (20 prosenttia), asiakastyyty-
väisyyteen, NPS (10 prosenttia) ja henkilöstötyytyväisyyteen, eNPS
(10 prosenttia).
Muilla johtoryhmän jäsenillä pitkän aikavälin osakepalkkio-ohjelman
palkkiomahdollisuus on sidottu samoihin mittareihin kuin toimitus-
johtajalla. Lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän palkkiomahdolli-
suus vuonna 2024 on Pihlajalinnan liiketuloskerroin huomioiden enin-
tään 25–33 prosenttia palkasta. Palkkio perustuu painotetusti konser-
nin oikaistun EBITAn ja orgaaniseen liikevaihdon kasvuun sekä henki-
löstötyytyväisyyteen. Lisäksi mukana on omaan vastuualueeseen liit-
tyviä tavoitteita.
Vastuullisuusohjelman tavoitteista johdon pitkän ja lyhyen aikavälin
palkitsemiseen on sidottu asiakastyytyväisyys (NPS), sairauspoissaolo-
aste (SPO) ja henkilöstötyytyväisyys (eNPS). Nämä ovat keskeisiä mit-
tareita Pihlajalinnan olennaisten kestävyysaiheiden (S4 kuluttajat ja
loppukäyttäjät sekä S1 oma työvoima) kannalta. Ilmastoon liittyvät
näkökohdat eivät ole osana hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsen-
ten palkitsemista.
Seuranta
Hallituksen henkilöstö- ja vastuullisuusvaliokunta seuraa palkitsemis-
politiikan toteutumista ja esittää hallitukselle tarvittaessa toimen-
pide-ehdotuksensa palkitsemispolitiikan toteutumisen varmista-
miseksi. Hallitus esittää palkitsemispolitiikan yhtiökokouksen käsitel-
täväksi tarvittaessa, kuitenkin vähintään neljän (4) vuoden välein. Li-
säksi hallitus esittää vuosittain varsinaiselle yhtiökokoukselle palkitse-
misraportin, jonka avulla osakkeenomistajat voivat arvioida palkitse-
mispolitiikan toteutumista
Pihlajalinnassa. Yhtiökokous päättää palkit-
semisraportin hyväksymisestä. Yhtiökokouksen palkitsemisraporttia
koskeva päätös on neuvoa-antava.
Hallituksen palkitsemisen kuvaus ja täytäntöönpano
Pihlajalinnan yhtiökokous päättää konsernin
hallituksen jäsenille mak-
settavista palkkioista. Hallituksen jäsenten palkitsemista koskeva pää-
tösesitys valmistellaan osakkeenomistajien nimitystoimikunnan toi-
mesta. Hallituksen jäsenille voidaan maksaa esimerkiksi vuosi- tai
kuukausipalkkio sekä kokouspalkkiota hallituksen, sen valiokuntien tai
muiden toimielinten kokouksista. Hallituksen palkitseminen muodos-
tui vuonna 2024 osake-
ja rahapalkasta. Osakkeina maksettiin yh-
teensä 107 973 euroa. Rahapalkkiona maksettiin 250 227 euroa, sisäl-
täen kokouspalkkiot.
Toimitusjohtajan palkitsemisen kuvaus
Pihlajalinnan
hallitus nimittää toimitusjohtajan ja päättää tämän toi-
misuhteen ehdoista. Ennen hallituksen päätöksentekoa asiakokonai-
suus valmistellaan hallituksen henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokun-
nassa. Toimitusjohtaja ei ole henkilöstö- ja vastuullisuusvaliokunnan
jäsen eikä osallistu päätöksentekoon palkitsemistaan koskevassa asi-
assa. Toimitusjohtajan palkitseminen perustuu palkitsemispolitiikan
mukaisesti kiinteään kuukausipalkkaan luontoisetuineen sekä erik-
seen päätettäviin muuttuviin palkitsemisen osiin kuten esimerkiksi
pitkän aikavälin osakepohjaiseen kannustinjärjestelmään tai lyhyen
aikavälin kannustinohjelmaan.
Selvitys kestävyyttä koskevasta
due diligence -
prosessista (GOV-4)
Pihlajalinnan
huolellisuusvelvoite (due diligence) on osa konsernin
toiminta- ja hallintotapaa, joka perustuu Suomen listayhtiöiden hallin-
nointikoodiin. Hallinnon osalta prosessi asettaa vaatimuksia organi-
saation läpinäkyvyydelle, eettiselle johtamiselle sekä sidosryhmien
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
34
osallistumiselle päätöksentekoon. Lisäksi Pihlajalinnan due diligence -
prosessia on laajennettu ihmisoikeuksien turvaamiseen, jotta toi-
minta ei loukkaa perusoikeuksia. Tämä kattaa muun muassa työolo-
jen, syrjinnän ehkäisyn ja muiden ihmisoikeusloukkausten estämisen.
Ihmisoikeusriskiarviointi toteutettiin vuoden 2024 aikana. Toimenpi-
teiden kehittäminen jatkuu tulevien tilikausien aikana, mukaan lukien
ympäristön entistä kattavampi arvio. Lisäksi due diligence -prosessi
integroidaan entistä vahvemmin osaksi liiketoiminnan keskeisiä pro-
sesseja, jolloin se tukee strategista päätöksentekoa ja operatiivista
toimintaa.
Kestävyysraportoinnissa due diligence -prosessin sisällyttäminen hal-
lintoon, strategiaan ja liiketoimintamalliin kuvataan seuraavissa osi-
oissa: ESRS 2 GOV-4: Selvitys kestävyyttä koskevasta
due diligence-
prosessista ja SBM-1: Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju.
Haitallisten vaikutusten tunnistamisen ja arvioinnin tapoja kuvataan
osiossa: ESRS 2 IRO-1: Prosessi olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamiseksi ja SBM-3: Olennaiset kestävyysai-
heet Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys strategiaan, GOV-5:
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta, S1-3
ja S4-3: Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat
oman työvoiman ja kuluttajien sekä loppukäyttäjien huolenaiheiden
esiin tuomiseksi.
Vuorovaikutusta vaikutusten kohteena
olevien sidosryhmien kanssa
kaikissa due diligence -prosessissa kuvataan osioissa:
SBM-2: Sidosryhmien edut ja näkemykset, IRO-1: Prosessi olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi, S1-2: Proses-
sit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden
ja heidän edustajiensa kanssa, G1-5 Poliittinen vuorovaikutus ja lob-
baustoiminta ja S4-2: Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kulutta-
jien ja loppukäyttäjien kanssa.
Toimien toteuttamista kyseisten haitallisten
vaikutusten torjumiseksi
kuvataan osioissa: S1-3: Prosessit kielteisten vaikutusten korjaa-
miseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuo-
miseksi, S1-4: Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistu-
vien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoi-
maan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten
mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikutta-
vuus, G1-1 Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaat-
teet ja yrityskulttuuri, S4-3: Prosessit kielteisten vaikutusten korjaa-
miseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi ja E1-3: Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin
liittyvät toimet ja resurssit.
Toimien tuloksellisuuden seurantaa ja viestintää kuvataan osioissa:
SBM-2: Sidosryhmien edut ja näkemykset, S4-5: Olennaisten kielteis-
ten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja
olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet
sekä S1-5: Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten
kielteisten vaikutus-
ten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennais-
ten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan.
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysra-
portoinnin osalta (GOV-5)
Kestävyysraportoinnissa noudatetaan Pihlajalinnan lakisääteisen ra-
portoinnin, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan periaatteita. Kestä-
vyysraportointi on keskitetty konsernipalveluiden viestintä- ja vas-
tuullisuustiimille. Kestävyysraportointia suorittavat kestävyysrapor-
tointiin ja raportointistandardeihin perehtyneet henkilöt. Pihlajalin-
nan yleiset riskienhallinnan periaatteet hyödyntävät lainsäädännön
sekä julkishallinnon ja yritysasiakkaiden asettamat velvoitteet (mm.
valvontalaki, valmiuslaki, NIS2). Lisäksi käytössä oleviin ISO 9001:2015
ja ISO 14001 -standardeihin liittyvät riskienhallinnan vaatimukset ovat
osana strategista ja päivittäisjohtamista.
Standardien kattavuus on
kuvattu G1-osion toimintaperiaatteet-taulukossa.
Varmistaakseen raportoitavan tiedon oikeellisuuden ja oikea-aikai-
suuden, Pihlajalinna on määrittänyt ja ottanut käyttöön hallintomal-
lin, joka määrittää roolit ja vastuut kestävyysraportoinnille. Tiedon
tuottamiseen tarvittavat kyvykkyydet on tunnistettu ja määritelty Pih-
lajalinnan toiminnan eri osa-aluilta siten, että kaikki raportoitavat
osa-alueet katetaan riittävällä tasolla. Tämä
sisältää asiantuntijoiden
osallistamisen talous- ja henkilöstöhallinnosta, hankinnasta, viestin-
nästä ja vastuullisuudesta sekä lakiosastolta.
Hallitus kantaa lopullisen vastuun siitä, että raportointiin liittyvä sisäi-
nen valvonta on asianmukaista. Hallitus tarkistaa ja hyväksyy vuosit-
tain hallituksen toimintakertomuksen sisältäen kestävyysrapotin ja ti-
linpäätöksen. Tarkastusvaliokunta avustaa
hallitusta sisäisen valvon-
nan ja riskienhallinnan periaatteiden tehokkuuden seurannassa. Tar-
kastusvaliokunta valvoo tilinpäätöksen ja taloudellisen raportoinnin
sekä kestävyyden raportoinnin prosesseja, jotta vuosiraportointi ja sii-
hen liittyvät tiedot olisivat laadukkaita ja ehyitä. Pihlajalinnan hallitus
arvioi sisäisen valvonnan tason vähintään kerran vuodessa. Hallitus
voi myös tarvittaessa käyttää erillisiin sisäisen tarkastuksen toimeksi-
antoihin ulkopuolista palveluntuottajaa.
Pihlajalinnan ensimmäiseen kestävyysraportointistandardien (ESRS)
mukaiseen kestävyysraportointiin liittyy uuteen raportointitapaan
kohdistuva tiedon tarkkuudesta tai inhimillisestä virheestä johtuva
virheellisyyden riski. Muut kestävyysraportoinnin tunnistetut riskit
ovat raportoitavan tiedon oikeellisuus ja toistettavuus sekä raportoin-
nin oikea-aikaisuus. Raportoinnin on oltava henkilöistä riippuma-
tonta. Riskien lieventämiseksi ja hallitsemiseksi noudatetaan sisäiseen
valvonnan periaatteita ja kestävyysraportoinnin hallintomallia. Pihla-
jalinna on ottanut käyttöön raportointijärjestelmän, joka tukee rapor-
tointivaatimusten täyttöä ja tiedon hallintaa. Raportoinnista vastaa-
vat henkilöt voivat tarkistaa syötetyt tiedot, seurata edistymistä sekä
tunnistaa ja korjata mahdolliset epäjohdonmukaisuudet. Pihlajalin-
nalla on käytössä raportointiprosessin toimintatavat, säännölliset
edistymisen seurannat sekä tarkastusvaliokunnan katselmukset,
mutta ei vielä erillistä kestävyysraportoinnin riskienhallintamallia. Se
tullaan muodostamaan tulevan tilikauden aikana.
Kestävyysraportoinnin sisäinen valvonta perustuu riskien tunnistuk-
seen, analysointiin ja valvonnan kohdistamiseen olennaisimpiin tun-
nistettuihin riskeihin sekä sisäisen valvonnan parhaisiin käytäntöihin.
Raportointiin käytettävä tieto syntyy liiketoimintaprosessien ede-
tessä, ja vastuu tiedon oikeellisuudesta on kaikilla prosessiin osallistu-
villa. Raportointiin liittyvät riskit ja niiden priorisointi on arvioitu pro-
sessiin osallistujien havaintojen kautta,
ja mahdollisiin riskeihin on
reagoitu välittömillä toimenpiteillä. Raportointiprosessin aikana ei il-
mennyt erityisiä kriittisiä riskejä.
Liiketoiminta-alueet ja konsernitoiminnot vastaavat siitä, että proses-
siympäristö pystyy tuottamaan läpinäkyvyyden tarvittavaan raportoi-
tavaan tietoon. Sisällöllinen vastuu tiedon oikeellisuudesta sekä vas-
tuu raportoinnin aikataulujen noudattamisesta ja toimittamisesta kes-
tävyysraportoinnista vastaavalle henkilölle on liiketoiminta-alueissa
sekä konsernitoiminnoissa hallintomallissa määritellyillä työrooleilla.
Raportoitavan sisällön oikeellisuutta sekä oikea-aikaisuutta varmista-
maan on otettu käyttöön sisäisiä kontrolleja, jotka ovat osa yhteisiä
prosesseja ja joiden systemaattinen seuranta on osa sisäisen valvon-
nan raportointia. Kestävyysraportointiin liittyvät riskit ja havainnot on
käsitelty erillisinä aiheina, eikä niitä ole vielä ensimmäisenä raportoin-
tivuotena sisällytetty konsernin muihin riskienhallinnan prosesseihin.
Prosessien ja toimintatapojen yhtenäistämistä tarkastellaan ensim-
mäisen raportoinnin valmistuttua. Viestintä- ja vastuullisuusjohtaja
raportoi kestävyysraportoinnista ja mahdollisista riskihavainnoista
säännöllisesti tarkastusvaliokunnalle sekä johtoryhmälle.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
35
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju (SBM-1)
Pihlajalinna on yksi Suomen johtavista yksityisistä sosiaali- ja terveys-
palveluiden tuottajista. Konsernilla on kattavat ja laadukkaat lääkäri-
keskus-
ja sairaalapalvelut sekä työterveys-
ja vakuutusyhteistyöpal-
velut. Pihlajalinna tarjoaa hyvinvointialueille
sosiaali- ja terveyden-
huollon palvelutuotantomalleja. Pihlajalinnan asiakkaita, yksityishen-
kilöitä, yrityksiä, vakuutusyhtiöitä ja julkista sektoria palvellaan laa-
jalla lähi-, etä- ja digipalveluvalikoimalla. Pihlajalinnan osakkeet on lis-
tattu Nasdaq Helsinki Oy:ssä, ja osakkeiden omistus on 98,5-prosent-
tisesti Suomessa. Konsernin liiketoiminta on kokonaisuudessaan Suo-
messa. Pihlajalinna maksaa kaikki veronsa Suomeen.
Konsernilla oli tilikauden 2024 lopussa 6 493 (6 880) alan työntekijää
ja 2 145 (2 103) ammatinharjoittajaa. Pihlajalinnan pääkonttori sijait-
see Tampereella.
Konsernin kaikki toiminnot sijaitsevat Suomessa.
Pihlajalinnan arvoja ovat energisyys, eettisyys ja ennakkoluulotto-
muus. Pihlajalinna rakentaa vaikuttavia sosiaali-
ja terveyspalveluita,
jotka edistävät terveyttä ja vähentävät
sairastavuutta sekä pitävät
huolta hoiva- ja erityisasumispalveluiden asiakkaista. Pihlajalinna ha-
luaa olla toimialan vaikuttavasti vastuullinen edelläkävijä, joka tarjoaa
nopeaa ja laadukasta hoitoa. Tätä tavoitetta
edistetään kehittämällä
monikanavaisia palveluja kaikille asiakasryhmille.
Lääkärikeskus-
ja sairaalapalvelut
Pihlajalinnan lääkärikeskusverkosto kattaa koko
Suomen, painottuen
suurimpiin maakuntakeskuksiin. Yleis- ja erikoislääkärien sekä hoita-
jien vastaanottojen ja päivystystoiminnan lisäksi tarjottavat lääkäri-
keskuspalvelut koostuvat muun muassa leikkaustoiminnasta, fysiote-
rapiasta ja tutkimuspalveluista.
Työterveyspalvelut
Työterveyden asiakasyrityksille tarjotaan työkykyä ylläpitäviä palve-
luita, joiden tavoitteena on tukea organisaatioita ja auttaa niitä saa-
vuttamaan tavoitteensa. Palvelut tuotetaan Pihlajalinnan lääkärikes-
kuksissa, sairaaloissa ja etäasiointikanavissa.
Tutkimuspalvelut
Pihlajalinnalla on kattava valikoima erilaisia laboratorio- ja kuvanta-
mispalveluita. Kuvantamisen tutkimuksia ovat muun muassa mag-
neetti-, röntgen ja ultraäänitutkimukset. Palvelut kattavat myös kliini-
sen fysiologian tutkimukset.
Etäpalvelut
Pihlajalinna panostaa palveluiden monikanavaisuuteen. Etäpalvelut
tasa-arvoistavat alueellisia eroja ja tuovat kustannustehokkuutta.
Pih-
lajalinna tarjoaa etänä hoidon tarpeen arviointeja, yleis-
ja erikoislää-
käripalveluita sekä erilaisia konsepteja, kuten Kansaterveysklinikka,
vastuulääkäripalvelu ja Digiterveysasema.
Liikuntakeskuspalvelut
Forever-liikuntakeskukset tarjoavat
monipuolisia hyvinvointipalveluita
kuntoileville aikuisille. Liikuntakeskukset täydentävät
Pihlajalinnan en-
naltaehkäisevää toimintaa työterveydessä ja kuntoutuspolkua erikois-
sairaanhoidon toimenpiteiden jälkeen.
Julkiset palvelut
Pihlajalinna tuottaa hyvinvointialueille vaikuttavia sosiaali- ja terveys-
palveluja. Ulkoistuspalveluita ovat hoivayksiköt, terveyskeskukset
ja
kokonais-
ja osaulkoistukset sekä etäpalvelut, kuten vastuulääkäripal-
velut. Lisäksi Pihlajalinna tarjoaa ulkoistuksena palvelutuotantoa, ku-
ten palveluseteleillä tuotettavia palveluita ja tietyn leikkausmäärän
kattavia hankintakokonaisuuksia. Tutkimusten
perusteella kustannus-
tehokkain tapa tuottaa julkisen sektorin sosiaali- ja terveyspalveluja
on monituottajamalli, jossa palveluita tuottavat ja tarjoavat julkinen
ja yksityinen sektori sekä järjestöt yhteistyössä.
Strategia
Pihlajalinnan strategian kaksi painopistealuetta vuonna 2024 olivat
henkilöasiakkaan palveluiden uudistaminen ja sote-yhteistyö. Kon-
serni kehittää asiakaskokemusta ja kohtaa
asiakkaansa yhä moni-
kanavaisemmin siellä, missä palveluita tarvitaan. Hyvinvointialueet
ovat muuttaneet alan toimintaympäristöä merkittävästi. Vahva
koke-
mus julkisen terveydenhuollon kumppanuudesta auttaa Pihlajalinnaa
ratkaisemaan yhteiskunnan haasteita yhteistyössä hyvinvointialuei-
den kanssa. Pihlajalinnan toimintaan liittyvät ja kestävyysseikkoihin
vaikuttavat merkittävimmät haasteet ovat ammattilaisten pito
ja ve-
tovoima sekä monipuolisten palveluiden toteuttaminen ja edelleen
kehittäminen.
Pihlajalinna asettaa tavoitteet kestävän kehityksen
edistämiseksi asia-
kaskategorioittain ja sidosryhmäsuhteissa. Lääkärikeskus-
ja sairaala-
palvelut tähtäävät asiakkaiden nopeaan, tarpeenmukaiseen ja laaduk-
kaaseen hoitoon. Laadukas hoidon tarpeen arviointi mahdollistaa ter-
veydenhuollon resurssien optimaalisen käytön. Työterveyspalvelut
keskittyvät yritysten työntekijöiden työkyvyn ylläpitämiseen sekä kus-
tannustehokkaihin ratkaisuihin yrityksille. Laajalla maantieteellisellä
kattavuudella pyritään alueellisesti yhdenvertaisiin palveluihin. Va-
kuutusyhtiöyhteistyössä painottuu erityisesti yhteistyö yhteisten ta-
voitteiden saavuttamiseksi ja vaikuttavien palveluiden jatkuva paran-
taminen paitsi henkilöasiakkaiden nopean ja tarkoituksenmukaisen
hoidon myös kustannustehokkaiden ratkaisuiden varmistamiseksi.
Oman työvoiman hyvinvointi on keskeinen osa Pihlajalinnan strate-
giaa. Konserni panostaa henkilöstö- ja ammatinharjoittajakokemuk-
sen parantamiseen. Tämä varmistaa kykyä tarjota laadukkaita palve-
luita ja toimia vastuullisena työnantajana.
Etäpalveluilla parannetaan kustannustehokkuutta ja tasataan alueelli-
sia eroja. Etäasioinnin kasvaessa ja hoidontarpeen arvioinnin tehostu-
essa asiakkaiden liikkumisesta syntyvät kasvihuonepäästöt vähenevät.
Tämä edistää konsernin tavoitetta
vähentää
arvoketjun kielteisiä vai-
kutuksia ilmastonmuutokseen. Ympäristökestävyyden osalta minimoi-
daan päästöjä, hyödynnetään resursseja viisaasti sekä vähennetään
jätteiden syntymistä ja varmistetaan niiden asianmukainen käsittely.
Pihlajalinna tuottaa laajan valikoiman sosiaali-
ja terveyspalveluja.
Tuotantopanokset ja resurssit näkyvät tarkemmin alla olevassa ku-
vassa kohdassa Vaikuttavuuden perusta. Keskeiset
toiminnot, tuotok-
set ja tulokset asiakkaille, sijoittajille ja muille sidosryhmille koituvien
nykyisten ja odotettujen hyötyjen muodossa on kuvattu kohdissa Pal-
velumme ja Vaikutukset. Asiakassegmentit on kuvattu Asiakasryhmät-
kohdassa. Sosiaali-
ja terveyspalvelujen tuottajana konsernilla ei ole
varsinaisia jakelukanavia.
Pihlajalinna kehittää toimintaansa jatkuvasti varmistaakseen palvelui-
den korkean laadun ja saatavuuden sekä turvatakseen henkilöstöre-
surssit. Laitteistoista ja kiinteistöistä huolehditaan tarvittavilla huolto-
toimilla. Riskiarviointeja tehdään säännöllisesti, ja konsernilla on luo-
tettavat ISO-sertifikaatit (ISO 9001, ISO 27001 ja ISO 14001), joiden
kattavuus on kuvattu G1-osassa, Toimintaperiaatteet-taulukossa.
Di-
gitaalisista ohjelmistoista pidetään huolta tarvittavilla päivityksillä
sekä esimerkiksi varautumalla kyberhyökkäyksiin. Materiaalien ja lait-
teiden saatavuutta Pihlajalinna pyrkii varmistamaan pitkillä sopimuk-
silla ja hyvillä toimittajasuhteilla.
Konserni toimii vain terveysalalla, joten muita merkittäviä aloja ei ole.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien suhde konsernin liiketoimin-
tamalliin ja arvoketjuun on kuvattu tarkemmin ESRS 2 -osiossa, koh-
dassa SBM-3: Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toiminnassa ja
niiden yhteys strategiaan. Liiketoimintasegmenttien kustannusra-
kenne ja tulot IFRS 8:n tiedonantovaatimusten mukaisesti on konser-
nitilinpäätöksen liitetiedossa 1.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
36
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
37
Pihlajalinnan arvoketju on kuvattu alla olevassa kuvassa. Kuvasta näkyvät arvoketjun ylä- ja alavirran pääpiirteet ja Pihlajalinnan asema arvoketjussa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
38
Sidosryhmä
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Tarkoitus ja kehityskohteet
Vuorovaikutuskanavat
Henkilöasiakkaat
Laadukas ja vaikuttava
hoito ja hoiva
Asiantunteva ja ammattitaitoinen
hoitohenki-
löstö
Monipuoliset etäpalvelut
Sujuva ajanvaraus ja asioinnin
sujuvuus
Luotettavuus ja tietosuoja
Henkilökunnan ammattitaito ja koulutuk-
set
Monikanavaisen asioinnin kehittäminen
Laaja ja ajantasainen tietojen käsittely
ja
tietoturva
Laatusertifioinnit
Vuorovaikutus palveluissa
Asiakaspalvelukanavat
Asiakastyytyväisyyskyselyt
Palautekanavat
Sosiaalinen media
Asiakasorganisaatiot:
hyvinvointialueet,
julkisyhteisöt, vakuu-
tusyhtiöt ja yritykset
Tehokas hoitoon
ohjaus
Kustannusten hallinta
Laadukkaat ja vaikuttavat
palvelut
Tietosuoja ja tietoturva
Kumppanuusmallit
Henkilöstön ammattitaito ja koulutukset
Riittävät resurssit
Etäkanavien jatkuva kehittäminen
Toimintaympäristön
muutoksiin ratkaisu-
jen tuottaminen
Vaikuttavuusperusteiset
hoito- ja palvelu-
mallit
Henkilökohtainen vuorovaikutus
Asiakaspalvelukanavat
Asiakastyytyväisyyskyselyt
Henkilöstö ja amma-
tinharjoittajat
Selkeät työnkuvat ja tavoitteet
Erinomainen johtaminen ja esihenkilötyö
Yhteistyö yhteistoiminnassa
Työhyvinvoinnin johtaminen
ja työsuojelu
Tasa-arvo kaikessa
toiminnassa
Laadukkaat työvälineet
Ensiluokkaiset fasiliteetit
Kannustava palkka- ja palkkiomalli
Tavoite-
ja kehityskeskustelut
yksilö- ja tii-
mitasolla
Johtamisen ja esihenkilötyön kehittäminen
Aktiivinen viestintä ja vuoropuhelu
Henkilöstö-, yhdenvertaisuus-
ja tasa-arvo-
politiikat
Työvälineiden kehittäminen
Henkilökohtainen vuorovaikutus
Henkilöstöinfot
Tavoite-
ja kehityskeskustelut
Koulutukset ja valmennukset
Intranet
Pihliksen Pulssi -henkilöstökysely
Yhteistoiminta ja työsuojelukokouk-
set sekä Kimpassafoorumi
Pihlajalinna Akatemia -koulutuspor-
taali
Anonyymi ilmoituskanava (Whist-
leblowing)
HSE Lite-työsuojeluilmoitusjärjes-
telmä
Omistajat
Yhtiön strateginen johtaminen
ja omistaja-arvon
kasvattaminen
Läpinäkyvä ja säännöllinen viestintä
Ymmärryksen jakaminen toimintaympäristön
muutoksista ja vaikutuksista
Riskienhallinta
Vastuullisuuden kehittäminen
Ajantasainen ja luotettava
taloudellinen rapor-
tointi
Hyvä johtaminen, kannattavuuden
ja kas-
vun edistäminen
Johdonmukainen strategia ja tavoitteelli-
nen tiekartta
Aktiivinen viestintä liiketoiminnan
ja stra-
tegian kehityksestä ja edistymisestä
Laaja-alainen toimintaympäristön
luotaus
Kattava riskienhallinnan
prosessi
Vastuullisuustyön edistäminen
Kvartaali-
ja vuosiraportointi
Kvartaali-tuloswebcastit
Pörssitiedottaminen ja verkkosivut
IR-tapaamiset
Yhtiökokous
Media
Viestinnän luotettavuus, avoimuus,
oikea-aikai-
suus ja nopeus
Nopea reagointi median pyyntöihin
Oikeat asiantuntijat haastatteluihin
Aktiivinen vuoropuhelu
Viestinnän resurssit ja ammattitaidon
var-
mistaminen
Tiedonantopolitiikka
Koulutetut puhehenkilöt
Pörssi-
ja mediatiedotteet
Sähköpostit ja puhelut
Sosiaalinen media
Mediatapaamiset
Viranomaiset ja toi-
mialajärjestöt
Sujuva ja alan yhteisiä tavoitteita
edistävä yhteis-
työ
Laaja-alainen asiantuntemuksen jakaminen
Avoin vuoropuhelu toimialaan liittyvistä
ai-
heista
Viranomaisyhteistyö
Ajankohtaisten teemojen
ja ideoiden jaka-
minen
Verkkosivut
Verkostoissa toimiminen
Tietopyyntöihin vastaaminen
Henkilökohtaiset tapaamiset
Sidosryhmien edut ja näkemykset (SBM-2)
Pihlajalinna on merkittävä sosiaali- ja terveystoimialan toimija Suo-
messa. Konsernilla on lukuisia sidosryhmiä, joiden odotuksiin se pyrkii
vastaamaan avoimella vuoropuhelulla. Vuorovaikutus eri sidosryh-
mien kanssa varmistetaan monipuolisilla viestintäkanavilla.
Tärkeitä
sidosryhmiä ovat vakuutusyhtiöt, yritykset, kuluttajat sekä julkinen
sektori. Ammattitaitoisen henkilöstön avulla Pihlajalinnan kykenee
vastaamaan muiden sidosryhmien odotuksiin. Sosiaali-
ja terveysalalla
toimiminen edellyttää myös tiivistä vuorovaikutusta viranomaisten,
päättäjien sekä toimialan organisaatioiden kanssa. Julkisena osakeyh-
tiönä Pihlajalinna luo arvoa omistajilleen sekä käy avointa vuoropuhe-
lua median kanssa.
Pihlajalinna käy aktiivista vuoropuhelua alan eri toimijoiden kanssa ta-
paamisissa ja omissa kanavissaan. Pihlajalinna on jäsen Hyvinvointiala
HALI ry:ssä, joka edustaa sosiaali-
ja terveysalan palveluja tuottavia
yrityksiä ja järjestöjä. HALI ry on Elinkeinoelämän Keskusliitto EK:n jä-
sen. Lisäksi Pihlajalinna on Lääkäripalveluyhdistys LPY:n jäsen.
Pihlajalinna ei ole muuttanut liiketoimintaansa tai strategiaansa sidos-
ryhmäanalyysin perusteella raportointivuoden aikana, mutta pyrkii
jatkossa ottamaan tulokset yhä paremmin huomioon. Hallinto-, johto-
ja valvontaelimille tiedotetaan vaikutusten kohteena olevien sidos-
ryhmien näkemyksistä ja yrityksen kestävyyteen liittyvistä vaikutuk-
sista viestintä- ja vastuullisuusjohtajan, vastuullisuuspäällikön sekä eri
toimintojen vastuuhenkilöiden, kuten HR:n toimesta.
Pihlajalinnan oma henkilöstö on vaikutuksen kohteena olevista sidos-
ryhmistä keskeisin ryhmä. Pihlajalinna kuuntelee henkilöstöään aktii-
visesti. Konsernin laaja henkilöstökysely toteutetaan kerran vuodessa
ja se on tärkeä työkalu työyhteisön hyvinvoinnin ja toimintatapojen
arvioinnissa, seuraamisessa ja kehittämisessä sekä henkilöstön ja esi-
henkilöiden välisessä vuoropuhelussa. Laajaa henkilöstökyselyä täy-
dentävät säännöllisin väliajoin toteutettavat kevyemmät
minipulssit.
Lisäksi käytössä on erillinen DEI-kysely. Tuloksia hyödynnetään niin
konsernitasoisessa päätöksenteossa ja kehittämisessä kuin tiimikoh-
taisesti. Pihlajalinna on hyödyntänyt henkilöstökyselyn avoimia pa-
lautteita osana tulevan strategiakautensa suunnittelua. Pihlajalin-
nassa työskentelevien ammatinharjoittajien käsityksiä konsernista
seurataan heille suunnatun kyselyn lisäksi säännöllisesti järjestettä-
vissä ammatinharjoittajailloissa. Pihlajalinna kunnioittaa työnteki-
jöidensä järjestäytymisoikeutta ja kehittää luottamukseen ja avoi-
muuteen perustuvaa yhteistoimintaa yhdessä henkilöstön edustajien
kanssa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
39
Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toimin-
nassa ja niiden yhteys strategiaan (SBM-3)
Pihlajalinnan kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissa tunnistetut
olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on esitetty yhdessä
ESRS-standardien E1 (Ilmastonmuutos), S1 (Oma työvoima), S4 (Kulut-
tajat ja loppukäyttäjät) ja G1 (Liiketoiminnan harjoittaminen) kanssa
tässä kestävyysraportissa.
Pihlajalinna toimii vain Suomessa, joten kaikki vaikutukset keskittyvät
Suomeen. Pääosin vaikutukset tapahtuvat samankaltaisesti kaikissa
toimitiloissa, mutta pientä variaatiota on riippuen siitä, onko kyseessä
toimisto, lääkärikeskus, sairaala, palveluasumisen yksikkö tai liikunta-
keskus. Esimerkiksi työntekijöiden kuormitusta esiintyy eniten hoito-
puolella eikä niinkään tavallisessa toimistotyössä. Loppukäyttäjiin liit-
tyvät vaikutukset realisoituvat niin etä-
kuin lähipalveluissa. Ilmastoon
(E1) ja hyvään hallintoon (G1) liittyvät teemat vaikuttavat koko
kon-
sernin toiminnassa samankaltaisesti. Pihlajalinnan resilienssianalyysi
toteutetaan tulevien tilikausien aikana strategiapäivitysten yhtey-
dessä. Ensimmäisenä ESRS mukaisena raportointivuotena Pihlajalinna
on arvioinut strategian ja liiketoimintamallin kykyä käsitellä olennaisia
kestävyyteen liittyviä vaikutuksia ja riskejä ja toisaalta sen kykyä hyö-
dyntää olennaisia mahdollisuuksia osana kestävyysraportointiproses-
sia.
Kaksoisolennaisuusanalyysin tulosten perusteella Pihlajalinnan olen-
naisia kestävyysvaikutuksia on esitelty oheisessa olennaisuusmatrii-
sissa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
40
Ilmastonmuutos (E1)
Kaksoisolennaisuusarvioinnissa tunnistettiin ilmastonmuutokseen so-
peutumiseen ja ilmastonmuutoksen hillintään liittyviä olennaisia to-
dellisia kielteisiä vaikutuksia Pihlajalinnan omassa toiminnassa ja ar-
voketjun alku-
ja loppupäässä. Pihlajalinnan liiketoiminnan luonteen
vuoksi ilmastonmuutoksen sopeutumiseen tai hillintään ei ole tunnis-
tettu liittyvän merkittäviä riskejä. Konsernin ilmastonmuutokseen ja
siihen sopeutumiseen liittyvä resilienssi on arvioitu korkeaksi. Olen-
naisten ilmastonmuutokseen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdol-
lisuuksien nykyiset ja ennakoidut vaikutukset eivät vaikuta Pihlajalin-
nan strategiaan tai liiketoimintamalliin eikä niillä ole merkittäviä ta-
loudellisia vaikutuksia. Tarkempi ilmastonmuutoksen skenaario-
ja re-
silienssianalyysi toteutetaan tulevina tilikausina.
Pihlajalinnan tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä, parantaa
energiatehokkuutta ja kehittää vuoropuhelua sidosryhmien kanssa
sekä luoda toimittajakumppaneiden kanssa tavoitteet ja toimenpiteet
hankinnan päästöjen vähentämiseksi.
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillintä
Pihlajalinnan oma ympäristöjalanjälki tuottaa kielteistä vaikutusta il-
mastoon, eikä varsinaisia hillintä- ja sopeutustoimia ole vielä tehty.
Kasvihuonepäästöt esimerkiksi hankinnasta sekä henkilöstön ja asiak-
kaiden liikkumisesta liiketoiminnan seurauksena vaikuttavat kieltei-
sesti ilmastoon ja ympäristöön sekä vaikeuttavat ilmastonmuutoksen
hillintää. Liiketoiminnan vaatimat pitkät toimitusketjut ovat alttiita
esimerkiksi erilaisille ilmastonmuutoksen aiheuttamille sääilmiöille ja
vaikeuttavat ilmastonmuutokseen sopeutumista.
Vaikutukset aiheutuvat koko arvoketjussa.
Liiketoiminta tuottaa pääs-
töjä pitkillä toimitusketjuilla esimerkiksi terveydenhuollossa käytetty-
jen tuotteiden osalta. Myös strategia liiketoiminnan kasvattamisesta
ajaa välillisesti päästöjä suuremmiksi.
Oma työvoima (S1)
Pihlajalinnan olennaiset vaikutukset kohdistuvat omaan työvoimaan
kattaen työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat sekä mahdollisen
vuokratyövoiman. Omaan henkilöstöön kohdistuvien olennaisten kiel-
teisten vaikutusten esiintyminen liittyy toimialalle tyypillisiin vaiku-
tuksiin, kuten työturvallisuuteen, -aikoihin ja -hyvinvointiin. Lisäksi
kielteisiä vaikutuksia liittyy yksittäisiin tapahtumiin. Pihlajalinna toimii
tavoitteellisesti kasvavassa ja muuttuvassa toimintaympäristössä,
jossa henkilöstöresurssien, osaamisen ja hyvinvoinnin ylläpito on en-
siarvoisen tärkeää. Toimialan muutos ja liiketoiminnan nopea kasvu
voivat mahdollisesti vaikuttaa kielteisesti muun muassa työntekijöi-
den hyvinvointiin ja työaikoihin. Nämä mahdolliset kielteiset vaikutuk-
set vaikuttavat työntekijöihin omassa toiminnassa. Terveydenhuollon
kokonaiskuormitus on toimialalle tyypillisesti korkea ja se voi aiheut-
taa henkilöstölle ja resursseille ylimääräistä kuormaa. Pihlajalinnan
resilienssi on arvioitu korkeaksi ja varautuminen mahdollisiin toimi-
alalle tyypillisiin muutoksiin ja riskeihin on osa toiminnan jatkuvaa
seurantaa ja parantamista.
Osana ihmisoikeusriskiarviointia Pihlajalinna on kehittänyt käsitystään
niistä henkilöstön erityisryhmistä, joihin voi kohdistua kielteisiä vaiku-
tuksia. Pihlajalinnan omaan työvoimaan kuuluvia erityisryhmiä, ovat
muun muassa nuoret työntekijät ja erityisryhmiin tai vähemmistöön
kuuluvat työntekijät, jotka voivat olla alttiimpia fyysiseen ja henkiseen
kehitykseensä kohdistuville vaikutuksille. Tällaisia vaikutuksia voivat
olla esimerkiksi psykososiaaliset kuormitustekijät, joilla tarkoitetaan
työtehtävän, työn mitoituksen ja suunnittelun, työjärjestelyjen sekä
johtamisen ominaisuuksia tai piirteitä, jotka voivat aiheuttaa työnteki-
jälle haitallista kuormitusta. Psykososiaaliset kuormitustekijät eivät
ole yksilön ongelmia, vaan ne koskevat kaikkia työntekijöitä. Toimi-
alalle tyypillisiä ovat myös erityisryhmät, joiden tehtävän luonteeseen
liittyen voi aiheutua työturvallisuusriski. Lisäksi eritysryhmiin kuuluvat
siirtotyöläiset ja heikosti omia oikeuksiaan tuntevat työntekijät, joilla
ei mahdollisesti ole kykyä tai osaamista hyödyntää tarvittaessa ulko-
puolista apua esimerkiksi rekrytointiprosessissa tai muissa työsuhde-
asioissa. Pihlajalinna toimii Suomessa, eikä sillä ole suoria toimintoja
alueilla, joihin liittyisi merkittäviä pakkotyövoimaan liittyviä riskejä.
Pihlajalinnalla on vähäisissä määrin kansainvälistä rekrytointia, johon
voisi kohdistua riski pakkotyöstä.
Pihlajalinnalaisilla on käytössä anonyymi ilmoituskanava häirintäta-
pausten varalta sekä toimintamalli, jos tapauksia ilmenee.
Työolot
Pihlajalinnan myönteinen todellinen vaikutus työoloihin liittyy henki-
löstön työssä viihtymiseen, turvallisuuteen, riittävään palkkaan sekä
hyvinvointiin. Pihlajalinna panostaa laadukkaaseen esihenkilötyöhön
ja henkilöstön käytettävissä ovat myös joustavat
työaikajärjestelyt ku-
ten liukuva työaika sekä laadukas työterveyshuolto. Alan asiantunti-
jana Pihlajalinna voi tarjota henkilöstölleen ensiluokkaista terveyden-
hoitoa. Työympäristön riskejä arvioidaan säännöllisesti ja niihin puu-
tutaan tarvittaessa. Riittävä palkka voi vähentää henkilöstön taloudel-
lista huolta, millä voi olla mahdollinen myönteinen vaikutus henkilös-
töön.
Kielteinen todellinen vaikutus liittyy puolestaan raskaaseen yötyöhön,
joka kuormittaa osaa henkilöstöstä sekä tapaturmiin, jotka aiheutuvat
asiakastyön väkivaltatilanteista. Työ-
ja yksityiselämän tasapainoon
liittyy mahdollisia kielteisiä vaikutuksia työn kuormittavuuden takia.
Mahdollisia kielteisiä vaikutuksia on huomattu myös henkilöstön psy-
kologisessa turvallisuuden tunteessa sekä mielenterveydessä. Lisäksi
lääketieteellisiin laitteisiin, esimerkiksi heliumin purkautumiseen liit-
tyy mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Nämä vaikutukset realisoituvat
konsernin omassa toiminnassa jo lyhyellä aikavälillä.
Työoloilla on vä-
lillinen vaikutus liiketoimintaan, sillä hyvinvoivat työntekijät tekevät
tuottavampaa työtä. Kustannusrakenteen optimointi voi puolestaan
viedä etuja ja lisätä henkilöstön kuormitusta.
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin sekä terveyden ja turvallisuu-
den varmistaminen on myös taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien
näkökulmasta merkittävää. Kuormituksen tai tapaturman seurauk-
sena voi syntyä pitkiä sairauspoissaoloja.
Kilpailukykyisen palkan ylläpitäminen aiheuttaa kustannuksia ja voi
vaikuttaa lyhyen aikajänteen kannattavuuteen. Toisaalta
hyvä kor-
vaus työstä on veto- ja pitovoimatekijä ja työmotivaation kasvattaja.
Työoloista huolehtiminen kasvattaa työurien pituutta ja tuottavuutta.
Henkilöstöstä huolehtiminen ja työntekijää tukeva toiminta avaakin
taloudellisia mahdollisuuksia luoden myönteistä työnantajakuvaa
ja
kasvattaen mainetta. Pihlajalinnan ilmastotiekartan toimenpiteillä ei
ole tunnistettu olevan kielteisiä vaikutuksia henkilöstöön.
Nämä riskit ja mahdollisuudet realisoituisivat omassa toiminnassa.
Yhdenvertainen kohtelu ja mahdollisuudet
Pihlajalinnan olennaiset kestävyysseikat oman työvoiman osalta ovat
pääasiassa myönteisiä ja ne realisoituvat lyhyellä tai keskipitkällä aika-
välillä. Toimet keskittyvät erityisesti henkilöstön työoloihin, työhyvin-
vointiin ja psykologiseen turvallisuuteen. Työntekijät kokevat
henki-
löstökyselyiden perusteella työn merkityksellisyyttä ja arvostusta, hei-
dän työssään viihtymisensä on parantunut ja heillä on hyvät mahdolli-
suudet oppimiseen ja kehittymiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään
työn ja yksityiselämän tasapainoon, riittävään palkkaukseen ja yhden-
vertaisiin mahdollisuuksiin. Nämä tekijät yhdessä tukevat työssä viih-
tymistä ja työntekijöiden psykologista turvallisuutta.
Pihlajalinnalla on myönteinen todellinen vaikutus henkilöstön yhden-
vertaisiin mahdollisuuksiin työssäoppimisen ja kehitysmahdollisuuk-
sien avulla. Pihlajalinna tarjoaa henkilöstölleen yhdenvertaiset ja tasa-
arvoiset mahdollisuudet koulutukseen ja oman osaamisen kehittämi-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
41
seen. Jokaisen työntekijän kanssa käydään vuosittaiset kehityskeskus-
telut. Pihlajalinnassa osaamisen kehittäminen on etupäässä työssä
oppimista sekä sisäisen tiedon jakamista ja kouluttautumista. Suurin
osa työssä tapahtuvasta oppimisesta tapahtuu varsinaista työtä teke-
mällä ja vuorovaikutuksessa muiden kanssa. Käytännön työkaluja ovat
lisäksi mm. perehdytys-
ja työhönopastus, tiimi- ja henkilökohtaiset
tavoite-
ja kehityskeskustelut, itsenäinen opiskelu, mentorointi, työn-
ohjaus sekä työkierto. Ammatillista koulutusta antavat sekä Pihlajalin-
nan omat asiantuntijat että ulkopuoliset kouluttajat. Jokaiselle työn-
tekijälle laaditaan osaamisen kehittämissuunnitelma vuosittaisessa
tavoite-
ja kehityskeskustelussa.
Yhdenvertaisuustyöhön panostetaan myös tasa-arvoisella palkkauk-
sella. Henkilöstön palkkaus perustuu työehtosopimuksiin sekä kunkin
työntekijän vastuisiin, osaamiseen sekä yhdenvertaisen kohtelun peri-
aatteiden noudattamiseen. Sukupuoli ei vaikuta palkan suuruuteen.
Pihlajalinnan viimeisin palkkakartoitus tehtiin syyskuussa 2024. Palk-
kakartoituksessa on tarkastelu naisten ja miesten sijoittumisesta eri
tehtäviin sekä palkoista ja palkkaeroista. Palkkavertailusta
ei ole pää-
teltävissä, että miesten ja naisten välillä olisi sukupuoleen liittyviä
palkkaeroja.
Nämä vaikutukset realisoituvat konsernin
omassa toiminnassa jo lyhy-
ellä aikavälillä.
Yhdenvertaisuus ei ole merkittävässä vuorovaikutuksessa strategian
tai liiketoiminnan kanssa, mutta yhdenvertaisuus voi tukea työmoti-
vaatiota ja tuottavuutta ja sitä kautta liiketoimintaa.
Tasa-arvoisen
palkan ylläpito on veto- ja pitovoimatekijä ja työmotivaation kasvat-
taja ja on näin myönteinen mahdollisuus. Yhdenvertaisuudesta huo-
lehtiminen ja kaikkia työntekijöitä tasa-arvoisesti tukeva toiminta
avaa taloudellisia mahdollisuuksia, synnyttää myönteistä työnantaja-
kuvaa ja rakentaa mainetta. Tämä
mahdollisuus realisoituisi omassa
toiminnassa.
Kuluttajat ja loppukäyttäjät (S4)
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvilla olennaisilla riskeillä ja mah-
dollisuuksilla tunnistettiin olevan taloudellisia vaikutuksia Pihlajalin-
nan taloudelliseen asemaan ja tulokseen sekä kassavirtoihin.
Tietoihin liittyvät kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvat vaikutuk-
set
Pihlajalinna tuottaa ja jakaa yhdessä henkilöstönsä kanssa tietoa yh-
teiskunnan kannalta merkityksellisistä sosiaali-
ja terveydenhoitoalan
teemoista. Tällä on todellinen myönteinen vaikutus asiakkaisiin. Asi-
akkaiden yksityisyyteen liittyy todellisia kielteisiä vaikutuksia kohdis-
tuen esimerkiksi potilasturvallisuuteen ja tietosuojaan, mutta vakavia
poikkeamia ei havaittu raportointivuonna. Lisäksi mahdollinen kieltei-
nen vaikutus liittyy kyberturvallisuuden uhkaan infrastruktuurissa ja
laitteistoissa, mikä voi vaarantaa järjestelmien saatavuuden, luotta-
muksellisuuden ja eheyden. Nämä vaikutukset realisoituvat lyhyellä
aikavälillä konsernin omassa toiminnassa.
Pihlajalinnan tietosuojan ja tietoturvan johtamisen tarkoituksena on
varmistaa kaikkien Pihlajalinnan tietojen, erityisesti potilas- ja henki-
lötietojen, turvallinen käsittely sekä potilaiden ja asiakkaiden yksityi-
syyden suoja. Pihlajalinna on tehostanut tietosuoja- ja tietoturvatii-
mien yhteistyötä poikkileikkaavan, säännöllisesti kokoontuvan yhteis-
työryhmän perustamisella. Pihlajalinnalla on myös käytössä kybertur-
van kehittämissuunnitelma, joka ohjaa tietoturvan kehitystyötä ja sille
asetettujen tavoitteiden seurantaa. Tietoturvajohtamisella pyritään
varmistamaan tietojen eheys, luottamuksellisuus ja saatavuus. Pihla-
jalinnalla on käytössä ulkopuolinen tietoturvavalvomo (SOC), joka var-
mistaa organisaation tietoturvallisuuden jatkuvan valvonnan sekä
tunnistaa ja reagoi tietoturvauhkien ja -poikkeamien varalta, suojaten
näin organisaation tietojärjestelmiä ja tietoja.
Strategia ei ole suorassa vuorovaikutuksessa yksityisyyden tai infor-
maation saatavuuden kanssa, mutta terveystoimialan konsernina
Pih-
lajalinnan liiketoimintamalli on kiinteästi vuorovaikutuksessa yksityi-
syyden kanssa, koska sen on kerättävä
asiakkaiden terveystietoja esi-
merkiksi osana päivittäistä sairaala- ja lääkärikeskusten asiakaspalve-
lutyötä.
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan ja tietoturvaan sekä mahdol-
lisuuteen saada laadukkaita tietoja tunnistettiin liittyvän niin ikään
merkittäviä taloudellisia riskejä. Merkittävimpiä riskejä ovat ky-
berhyökkäykset infraan tai laitteistoon sekä näistä aiheutuvat maine-
haitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet. Riskit voivat toteutua ly-
hyellä ja keskipitkällä aikajänteellä omassa toiminnassa ja arvoketjun
alavirrassa.
Kuluttajien ja loppukäyttäjien henkilökohtainen terveys ja turvalli-
suus
Pihlajalinna vaikuttaa myönteisesti asiakkaiden terveyteen ja turvalli-
suuteen tarjoamalla monipuolisia yleis- ja erikoislääkäripalveluja. Pih-
lajalinnalla on kattava sairaala- ja lääkärikeskusverkosto,
etäpalvelut
sekä laajat diagnostiikan palvelut. Konserni
tuottaa todellisia myön-
teisiä vaikutuksia eri sidosryhmille, kuten nopealla hoitoon pääsyllä
henkilöasiakkaille asiakkaille terveyshyötyä sekä yhteiskunnalle ja
työnantajille säästöjä. Pihlajalinna tähtää erinomaiseen asiakaskoke-
mukseen kaikissa palveluissaan. Lisäksi fyysinen potilasturvallisuus on
vahvalla tasolla.
Mahdollinen riski liittyy fyysiseen potilasturvallisuuteen, mainehait-
taan sekä mahdollisiin korvausvelvollisuuksiin. Ne arvioidaan ja huo-
mioidaan säännöllisesti riskikartoituksen sekä ihmisoikeusriskien arvi-
oinnin yhteydessä. Asiakkaiden henkilösuojaan ja lasten suojelemi-
seen liittyy todellisia kielteisiä vaikutuksia esimerkiksi potilasturvalli-
suuteen ja tietosuojaan liittyen. Vaikutukset tunnistetaan muistutuk-
sista, kanteluista ja potilasvahinkoilmoitusten määrästä. Vuonna 2024
ei ollut korvattavia potilasvahinkoja. Lisäksi mahdollisia kielteisiä vai-
kutuksia molempiin osa-aiheisiin voi tulla kyberhyökkäyksien kautta.
Pihlajalinna kehittää kyberturvaa asetettujen tavoitteiden mukaisesti.
Nämä vaikutukset toteutuvat konsernin omassa toiminnassa lyhyellä
aikavälillä.
Terveystoimialan toimijana Pihlajalinnan liiketoimintamalli on yhtey-
dessä asiakkaiden terveyteen ja turvallisuuteen, henkilösuojaan sekä
lasten suojeluun.
Etäpalveluiden kasvattaminen ja kehittäminen vah-
vistavat asiakkaiden inkluusiota ja on myös vuorovaikutuksessa stra-
tegiaan Lisäksi hyvät käytännöt voivat tukea vastuullista liiketoimin-
taa ja vähentää kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvistä riippuvuussuh-
teista kumpuavia riskejä.
Kuluttajien ja loppukäyttäjien sosiaalinen inkluusio
Asiakkaiden sosiaalinen inkluusio on Pihlajalinnan toiminnan keski-
össä ja siihen liittyy useita todellisia myönteisiä vaikutuksia. Asiakkai-
den yhdenvertaisuutta voidaan lisätä parantamalla palveluiden saata-
vuutta etäpalveluilla sielläkin, missä tarvittavia lähipalveluita ei ole
tarjolla. Tämä auttaa julkista palvelujärjestelmää ja siten koko
yhteis-
kuntaa. Sosiaali-
ja terveyspalveluiden tuottajana ja pörssiyhtiönä lä-
pinäkyvä, oikea-aikainen ja luotettava viestintä sidosryhmille on Pihla-
jalinnalle erityisen tärkeää ja se on myös konsernin
myönteinen todel-
linen vaikutus. Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän perustana on
asiallisuus, luotettavuus ja totuudenmukaisuus sekä ajantasainen lää-
ketieteellinen tieto ja se nähdään todellisena myönteisenä vaikutuk-
sena. Vaikutukset realisoituvat omassa toiminnassa lyhyellä aikavä-
lillä.
Strategia ja liiketoiminta eivät suoraan vaikuta asiakkaiden sosiaali-
seen inkluusioon, mutta hyvät käytännöt markkinoinnissa, saavutet-
tavuus ja asiakkaiden syrjimättömyys voivat tukea liiketoimintaa.
Maine voi aiheuttaa niin merkittäviä taloudellisia riskejä kuin mahdol-
lisuuksiakin. Riski realisoituisi omassa toiminnassa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
42
Liiketoiminnan harjoittaminen (G1)
Tämän aihestandardin olennaisilla riskeillä ja mahdollisuuksilla ei ha-
vaittu merkittäviä taloudellisia vaikutuksia Pihlajalinnan taloudelli-
seen asemaan, tulokseen ja kassavirtoihin.
Yrityskulttuuri
Pihlajalinnalla on todellinen myönteinen vaikutus yrityskulttuuriin, ja
konserni rakentaa sitä johdonmukaisesti vahvistamalla johtamisen ja
esihenkilötyön osaamista sekä työyhteisötaitoja. Lisäksi Pihlajalinnan
noudattaa toiminnassaan voimassa olevaa lainsäädäntöä, viranomai-
sohjeita ja listayhtiöitä koskevia sääntöjä ja määräyksiä sekä koulut-
taa henkilöstöään. Tällä on yhteiskuntaan myönteinen vaikutus.
Pihlajalinnan toiminnassa noudatettavat periaatteet on kirjattu eetti-
siin toimintaohjeisiin (Code of Conduct) sekä korruption- ja lahjonnan
vastaiseen politiikkaan. Eettisten ohjeiden koulutus on pakollinen kai-
kille pihlajalinnalaisille mukaan lukien ammatinharjoittajat ja se on
osa Pihlajalinnan perehdytysohjelmaa. Esihenkilöiden valmiutta puut-
tua epäkohtiin kehitetään koulutusten avulla. Pihlajalinnalla on myös
käytössä sisäiset kontrollit sekä luottamuksellinen ilmoituskanava
(Whistleblowing), jossa voi ilmoittaa havaitsemistaan väärinkäytök-
sistä ja epäkohdista organisaatiossa. Vaikutukset realisoituvat
konser-
nin
omassa toiminnassa ja arvoketjun alavirrassa lyhyellä aikavälillä.
Eettiset käytännöt vaikuttavat myönteisesti
liikesuhteisiin, kuten pie-
nempiin alan toimijoihin, arvoketjussa.
Kestävä liiketoiminta ja strategia, jossa
huomioidaan koko henkilös-
tön tarpeet, voivat vaikuttaa myönteisesti yrityskulttuuriin. Suoraa
vaikutusta ei ole havaittavissa nykyisellä strategialla. Osa-aihe huomi-
oidaan mahdollisuutena, sillä eettinen toiminta kasvattaa luotta-
musta sidosryhmissä. Eri sidosryhmät kuten sijoittajat, kumppanit,
työntekijät sekä asiakkaat ovat ensisijaisen tärkeitä kannattavan
liike-
toiminnan varmistamiseksi. Luottamus voi kasvattaa osakkeen arvoa,
mahdollistaa edullisemmat rahoituspaketit, parantaa työntekijöiden
saatavuutta sekä uusien asiakkuuksien kasvattamisen ja olemassa ole-
vien pitämisen. Mahdollisuudet voisivat realisoitua niin omassa toi-
minnassa kuin arvoketjun alavirrassa.
Poliittinen vuorovaikutus
Pihlajalinnalla on todellinen myönteinen vaikutus poliittiseen vuoro-
vaikutukseen. Pihlajalinna seuraa aktiivisesti lainsäädäntöä ja sen val-
mistelua sekä yleisesti poliittista vuoropuhelua. Pihlajalinnalla on pit-
kät perinteet julkisen sosiaali- ja terveydenhuollon mahdollisuuksien
kehittämisessä yhdessä eri toimijoiden kanssa, kuten nykyisten hyvin-
vointialueiden kanssa. Pihlajalinna muokkaa toimintatapoja lainsää-
dännön mukaisesti. Konserni myös noudattaa poliittisessa vuorovai-
kutuksessa eettisiä toimintaperiaatteita. Pihlajalinna on rekisteröity-
nyt valtakunnalliseen avoimuusrekisteriin vaikuttamistoiminnan lä-
pinäkyvyyden varmistamiseksi. Pihlajalinna tekee vaikuttamistyötä
vain Suomessa. Konserni ei tue poliittisia puolueita tai näiden jäseniä.
Nämä vaikutukset realisoituvat omassa toiminnassa pitkällä aikavä-
lillä.
Poliittinen vuorovaikutus voi vaikuttaa myönteisesti liiketoimintaan.
Pihlajalinnan yksi strateginen painopistealue on toimia julkisen ter-
veydenhuollon kumppanina ja näin toimintaedellytysten varmistami-
nen julkisessa terveydenhuollossa. Poliittinen vuorovaikutus voi edes-
auttaa yksityisille terveydenhuollon toimijoille suotuisamman lainsää-
däntökehyksen ja mahdollistaa näin taloudellista hyötyä. Osa-aihe
nähdään mahdollisuutena, vaikka siihen liittyy myös maineriski poliit-
tisen vaikuttamisen yhteydessä. Sekä riskit että mahdollisuudet voivat
realisoitua omassa toiminnassa.
Ei olennaisiksi aiheiksi arvioitiin:
•
ESRS E2 Pilaantuminen
•
ESRS E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
•
ESRS E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
•
ESRS E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
•
ESRS S2 Arvoketjun työntekijät
•
ESRS S3 Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
Pihlajalinna tunnisti osana kaksoisolennaisuusarviointia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia ottaen huomioon konsernin sijainnin, toi-
minnan, toimialan ja liiketoimen rakenteen. Pihlajalinnan toiminta-
alue on Suomi. Pihlajalinna tuottaa sosiaali- ja terveyspalveluita sekä
liikuntakeskuspalveluita. Oma toiminta ei ole sidoksissa suureen ve-
denottoon, luonnon resurssien hyödyntämiseen esimerkiksi kaivostoi-
minnan tai elinympäristöjen heikentämiseen maa- tai metsätalouden
tai rakentamisen kautta. Toiminnassa
syntyvät jätemäärät on arvioitu
suuruusluokaltaan ei olennaisiksi kaksoisolennaisuuden arvioinnissa,
ja tässä on huomioitu myös terveyspalvelutoiminnassa syntyvät vaa-
ralliset jätteet.
Pihlajalinnan toimipisteet sijaitsevat Suomessa, kaupunkien keskus-
toissa ja kaupunkimaisissa ympäristöissä, rakennuksissa, joissa on en-
sisijaisesti toimisto-
ja liiketilakäyttöä. Omaa tuotantoa, rakennus-
tai
kiinteistöjen kehittämiseen liittyvää toimintaa tai maa- ja metsäta-
loutta Pihlajalinnalla ei ole. Vaikutukset ympäristön pilaantumiseen,
vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin luontotyyppien ja lajien
elinympäristöjen heikkenemiseen ovat mahdollisia arvoketjun ylävir-
rassa, mutta Pihlajalinnan tietoon ei ole tullut hankintaketjuun liitty-
viä, merkittäviä ympäristövaikutuksia. Edellä kuvatut vaikutukset on
olennaisuuden arvioinnin vaiheessa arvioitu vähäisiksi eikä korjaavia,
biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä toimia ole todettu olevan
tarpeen tehdä.
Prosessi olennaisten vaikutusten, riskien ja mah-
dollisuuksien tunnistamiseksi (IRO-1)
Pihlajalinna tunnisti osana kaksoisolennaisuusarviointia vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia ottaen huomioon konsernin sijainnin, toi-
minnan, toimialan ja liiketoimen rakenteen. Pihlajalinnan toiminta-
alue on Suomi ja se on yksi Suomen johtavista yksityisistä sosiaali- ja
terveyspalveluiden tuottajista. Konsernilla on kattavat lääkärikeskus-
ja sairaalapalvelut sekä työterveys- ja vakuutusyhteistyöpalvelut. Li-
säksi konserni tarjoaa hyvinvointialueille sosiaali- ja terveydenhuollon
palvelutuotantomalleja.
Pihlajalinna toteutti vuonna 2023 kaksinkertaisen olennaisuuden arvi-
oinnin ESRS:n vaatimusten mukaisesti ja raportoi olennaisista kestä-
vyysseikoista vuodesta 2025 alkaen, vuoden 2024 tiedoilla. Analyy-
sissä on hyödynnetty EFRAG:in ohjeita sekä selkeää prosessia, joka pi-
tää sisällään tarkan pisteytyslogiikan ja priorisoi olennaiset vastuulli-
suusaiheet asiantuntijoiden avulla. Olennaiset aiheet on ryhmitelty
ympäristö-, sosiaalisiin ja hyvän hallintotavan teemoihin ESRS-stan-
dardien mukaisesti.
Kaksoisolennaisuusanalyysi koostui useista vaiheista. Esiarvioinnissa
seulottiin mahdolliset kestävyysseikat ESRS-standardien ja tieteellisen
tutkimuksen perusteella ja kavennettiin aiheet lyhyeksi listaksi, jonka
asiantuntijat arvioivat. Arvioinnissa tunnistetut olennaiset kestävyys-
aiheet on kuvattu ja niiden olennaisuudelle on annettu numeraaliset
arvot hyödyntäen olennaisuuden arvioinnin laskentamallia, joka on
kuvattu ESRS 1 -standardissa.
DMA-prosessissa tunnistettiin vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia,
jotka kattavat Pihlajalinnan omat toiminnot sekä tuotantoketjunylä-
ja alavirran arvoketjut. Olennaisuuden arviossa ei keskitytty tiettyyn
toimiin, liikesuhteisiin tai maantieteellisiin alueisiin vaan arvio kattoi
koko oman toiminnan sekä arvoketjun. Oman toiminnan sekä arvo-
ketjun tuottamat vaikutukset on arvioitu jokaisen aiheen kohdalla
erikseen. Laskentataulukossa on erillinen kolumni, jossa tunnistettiin,
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
43
missä kohtaa arvoketjua vaikutus syntyy: ala- ja/tai ylävirrassa. Vaiku-
tus voi olla seurausta siis joko omasta toiminnasta ja/tai eri puolin ar-
voketjua. Näin ollen arviossa otetaan huomioon vaikutukset, joihin
yritys osallistuu sekä oman toimintansa että liikesuhteidensa kautta.
Sidosryhmänäkemyksen kerääminen oli kaksoisolennaisuusanalyysin
tärkeä osa, jonka avulla täydennettiin ymmärrystä vaikutuksista sidos-
ryhmiin sekä minkälaista tietoa sidosryhmät odottavat päätöksen te-
konsa pohjaksi. Pihlajalinnalla on aktiivista vuoropuhelua sidosryh-
mien kanssa, mutta sen lisäksi osana analyysia tehtiin sidosryhmäky-
sely, jotta sidosryhmien näkemyksestä ja odotuksista saataisiin sy-
vempää ja tarkempaa käsitystä. Kyselyyn vastanneet sidosryhmät oli-
vat konsernin oman henkilöstön lisäksi muun muassa asiakkaat, asia-
kasorganisaatiot, ammatinharjoittajat, omistajat, viranomaiset ja
päättäjät,
kumppanit ja media.
Esiarvioinnin ja sidosryhmäkuulemisen jälkeen toteutettiin asiantun-
tija-arvio, jossa tunnistettiin ja arvioitiin ns. lyhyelle listalle valittujen
kestävyysseikkojen kautta Pihlajalinnan vaikutuksista luontoon ja yh-
teiskuntaan sekä näistä vaikutuksista sekä luonnosta ja yhteiskun-
nasta nousevia riskejä ja mahdollisuuksia (kaksoisolennaisuus). Asian-
tuntija-arvion tuloksista keskusteltiin yhdessä Pihlajalinnan asiantun-
tijoiden kanssa työpajassa ja sen pohjalta toteutettiin kaksoisolennai-
suusarviointi, jossa tunnistettiin Pihlajalinnalle olennaiset vastuulli-
suusteemat. Pihlajalinnan hallitus on hyväksynyt olennaisten aiheiden
valinnan, ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentajana toimii
KPMG.
Olennaisuuden arvio on laadittu ESRS 1 -vaatimusten mukaisesti ja
siinä on käytetty
standardin antamia kriteerejä sekä aikahorisontteja.
Olennaisuuden arviossa on esiseulonnan perusteella määritelty, mitkä
aiheet ovat todennäköisesti olennaisia ja niille on tehty numeerinen
arvio. Jokaisesta aiheesta on arvioitu vaikutuksen olennaisuus sekä ta-
loudellinen olennaisuus. Kielteisen vaikutuksen olennaisuutta arvioi-
taessa on arvioitu mittakaava, laaja-alaisuus sekä peruuttamaton
luonne, joista yhteensä syntyy vaikutuksen vakavuus. Tästä
vakavuu-
desta on laskettu vaikutuksen vakavuuden keskiarvo jakamalla vaka-
vuus kolmella. Vakavuuden keskiarvo on kerrottu
todennäköisyydellä,
jotta saadaan lopullinen vaikutuksen olennaisuuden arvo, joka voi olla
väliltä 0–5.
Kynnysarvona on käytetty arvoa 3. Jos myönteisen vaikutuksen arvo
on tai ylittää arvon 3 tai kielteisen vaikutuksen olennaisuus on tai ylit-
tää arvon 3, on aihe olennainen. Aiheita ei ole suoranaisesti laitettu
tärkeysjärjestykseen, mutta lukujen perusteella järjestys on nähtä-
vissä. Myönteisiä vaikutuksia ei ole laitettu tärkeysjärjestykseen suh-
teellisen laajuuden ja todennäköisyyden perusteella, mutta järjestyk-
sen näkee arviointitaulukosta. Alempana on taulukoituna tarkempi
kriteeristö.
Olennaisten teemojen osalta on arvioitu, miten tunnistetut kielteiset
ja myönteiset vaikutukset voivat vaikuttaa vastuullisuudesta nouse-
viin riskeihin ja mahdollisuuksiin. Tehdyn arvioinnin pohjalta on tun-
nistettu kestävyysaiheiden olennaisia vaikutuksia ja riskejä. Riippu-
vuuksia on arvioitu tyypillisesti eri kestävyysseikkojen kohdalla eri nä-
kökulmista eli riippuvuuksia voi olla niin henkilöstön, talouden ja
luonnon osalta ja ne otettiin huomioon riskejä arvioitaessa esiseulon-
nan läpäisseille aiheille. Lisäksi toteutettiin sidosryhmien kuuleminen
yleisellä tasolla vaikutusten kohdistumisen ymmärtämiseksi. Kestä-
vyyteen liittyviä riskejä ei ole toistaiseksi asetettu tärkeysjärjestyk-
seen suhteessa muihin riskeihin.
Riskien ja mahdollisuuksien taloudellisia vaikutuksia sekä riskien reali-
soitumisen todennäköisyyttä arvioidaan myös ESRS 1 -ohjeiden mu-
kaan. Taloudellisessa arviossa on pohdittu eri kestävyysseikojen ja ai-
heiden euromääräisiä liiketoimintariskejä ja -mahdollisuuksia arvio on
ulkopuolisten asiantuntijoiden tarkastama. Taloudellinen merkittä-
vyys on ensin arvioitu välillä 0–5 ja sitten kerrottu todennäköisyy-
dellä, josta on saatu lopullinen olennaisuuden arvio. Kynnysarvona on
tässäkin arvo 3.
Päätösprosessi
Pihlajalinna on toteuttanut olennaisuuden arvioinnin yhdessä ulkois-
ten asiantuntijoiden kanssa. Pihlajalinnan hallitus on hyväksynyt olen-
naisuuden tuloksen.
Vaikutukset, mahdollisuudet ja riskit osana riskienhallinta-
ja
johtamisprosesseja
Pihlajalinna ei ole vielä sisällyttänyt vaikutusten,
riskien ja mahdolli-
suuksien tunnistamis-, arviointi-
ja hallintaprosessia yleiseen riskinhal-
lintaprosessiin tai käytä sitä yleisen riskiprofiilin ja riskinhallintapro-
sessien arviointiin. Pihlajalinnan vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuk-
sien tunnistamis-, arviointi-
ja hallintaprosessia on kehitetty kuluneen
tilikauden aikana. Riskienhallintaprosessi on kattanut liiketoimintaris-
kiarvioinnin, ihmisoikeusriskiarvioinnin sekä kaksoisolennaisuusarvi-
oinnin osalta vaikutusten ja riskien tunnistamisen ja arvioinnin osana
kokonaisuutta. Nämä osa-alueet yhtenäistetään konsernin yleiseen
riskinhallintaprosessiin tulevien tilikausien aikana. Mahdollisuuksien
tunnistamis-, arviointi-
ja hallintaprosessia ei raportointivuotena ole
vielä sisällytetty yleiseen johtamisprosessiin.
Olennaisuuden arvioinnin yksityiskohtaisuus, lähteet ja jatko
Ensimmäinen olennaisuuden arvion tarkastelu on tehty ylätasoisesti
standarditasolla ja tärkeimpien aiheiden tiimoilta vaikutuksia on tar-
kennettu osa- ja osa-osa-aiheiden tasolle ja niille on tehty olennaisuu-
den arvion laskelma. Seuraavina vuosina Pihlajalinna syventää arviota
niin osa- kuin osa-osa-aihe että yksittäisten vaikutusten tasolla sekä
perusteellisemmin arvoketjussaan. Pihlajalinna on käyttänyt päätieto-
lähteinään tieteeseen perustavaa ja yleisesti hyväksyttyä IPPC:n kuu-
detta arviointiraporttia (2023) sekä toimialakohtaisia lähteitä, mutta
aikoo hyödyntää lähteitä jatkossa vielä kokonaisvaltaisemmin.
Olen-
naisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen pro-
sessi ei ole muuttunut edelliseen raportointikauteen verrattuna,
koska Pihlajalinna raportoi ensimmäisen kerran vuonna 2024 euroop-
palaisten kestävyysraportointistandardien (ESRS) mukaisesti. Kaksois-
olennaisuusanalyysia tarkistetaan ja päivitetään vuoden 2025 aikana.
Kuvaus liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien
olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk-
sien tunnistamis- ja arviointiprosesseista (G1 IRO-
1)
Pihlajalinna-konsernissa on käytössä liiketoiminnan riskienhallinta-
suunnitelma. Konsernilla on riskienhallintaverkosto, jonka omistajana
toimii lääketieteellinen johtaja ja jonka hallintaa koordinoi hallintoyli-
lääkäri. Verkostoon kuuluu kattavasti
eri konsernitoimintojen johto-
tehtävissä toimivia henkilöitä. Pihlajalinna on kartoittanut vaikutuk-
set, riskit ja mahdollisuudet, sekä riskienhallintakäytännöt ja -työkalut
sekä ISO-laatustandardien riskienhallintaa koskevat sisällöt. Niiden
perusteella on muodostettu riskienhallintaperiaatteet ja -politiikka.
Pihlajalinnan riskienhallintaverkosto vie vuosittain riskienhallintapoli-
tiikan konsernin johtoryhmälle, joka esittelee asiakokonaisuuden kon-
sernin hallitukselle. Pihlajalinnan hallitus on hyväksynyt riskienhallin-
tapolitiikan ja johtoryhmän vuosittain esittelemät riskit ja mahdolli-
suudet. Riskienhallintapolitiikassa on Pihlajalinnan riskienhallinnan si-
sältö, tavoitteet, toimintatavat ja -periaatteet
sekä vastuut. Säännölli-
sesti tehtävän riskianalyysin tulokset käsitellään konsernin johtoryh-
mässä. Riskienhallintaverkoston sisällä on muodostettu työryhmä,
joka työskentelee riskienhallinnan parissa sekä suunnittelee toimenpi-
teet riskienhallintaa ja sen täytäntöönpanoa varten.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
44
Pihlajalinna hyödyntää riskienhallinnan viitekehyksenä sosiaali- ja ter-
veyspalvelussa laajalti käytettävää riskiluokittelua, jossa määritellään
ulkoiset, sisäiset ja ulkopuolisille aiheutetut riskit. Lisäksi keskiössä
ovat Pihlajalinnan arvonluonnin mallin mukaisesti asiakas, ammattilai-
nen, terveys sekä talous ja ympäristö. Riskien vaikuttavuusarvioin-
nissa hyödynnetään viisiportaista todennäköisyysarviota, jota peila-
taan riskien vaikuttavuuden viisiportaisella asteikolla teemoissa ta-
lous, maine, asiakkuus, henkilöstö ja tietosuoja. Riskityön osana tun-
nistetaan aina riskien hallintakeinot sekä riskien omistajat, jotta ris-
kien hallinta on varmistettu kunkin operatiivisen vastuun alueella. Ris-
kienhallintaa Pihlajalinnassa on perinteisesti tehty konserni-, liiketoi-
minta-, yksikkö-, palvelu-
ja prosessitasoisesti. Keskeisimmät riskit ja
häiriöt tunnistetaan ja arvioidaan säännöllisesti, ja niiden varalle on
laadittu jatkuvuussuunnitelmat, jolloin riskin toteutuessa Pihlajalin-
nan toiminta jatkuu mahdollisimman vähin häiriöin.
Pihlajalinnan riskienhallinnan tavoitteena on edistää konsernin strate-
gisten ja operatiivisten tavoitteiden saavuttamista, omistaja-arvoa,
konsernin liiketoiminnan tuloksellisuutta ja vastuullisten toimintata-
pojen toteutumista. Riskienhallinnan avulla pyritään varmistamaan,
että konsernin liiketoimintaan vaikuttavat
riskit tunnetaan, niitä arvi-
oidaan ja seurataan sekä huolehditaan käytännön toimenpiteet ja jat-
kuva valvonta riskien ennakoimiseksi ja haitallisten vaikutusten lie-
ventämiseksi tai vähentämiseksi.
Konsernin riskienhallinnan yleiset periaatteet ovat hallituksen hyväk-
symät. Rahoitusriskien tunnistamisesta ja käytännön riskienhallin-
nasta vastaa konsernin talous- ja rahoitusjohtaja yhdessä liiketoimin-
tajohdon kanssa. Konsernin rahoitusriskien hallinnan tavoitteena on
varmistaa riittävä maksuvalmius ja minimoida rahoituskustannukset
sekä tuottaa johdolle säännöllisesti informaatiota konsernin rahoituk-
sellisesta tilanteesta ja riskeistä.
Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutus-
ten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosesseista
(E1 ESRS2 IRO-1)
Pihlajalinna konsernin
vaikutukset ilmastonmuutokseen ja
kasvihuo-
nekaasupäästöt on kuvattu E1-osiossa, kohdassa E1-6: Kasvihuone-
kaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonais-
päästöt. Kaksoisolennaisuusanalyysissä tunnistettiin Pihlajalinnan vai-
kutuksia ympäristöön ja yhteiskuntaan. Arvioinnissa on otettu huomi-
oon Pihlajalinnan liiketoimintamallin erityispiirteet sekä Pihlajalinnan
arvoketju. Tunnistettuja kielteisiä vaikutuksia ovat oman toiminnan
kasvihuonekaasupäästöt, toimitusketjujen kestävyys sekä ympäristö-
jalanjälki, jotka aiheutuvat henkilöstön ja asiakkaiden liikkumisesta ja
hankinnasta. Pihlajalinnan liiketoiminnan luonteen vuoksi ilmaston-
muutoksen sopeutumiseen tai hillintään ei ole tunnistettu liittyvän
merkittäviä riskejä. Ilmastoon liittyvien fyysisten ja siirtymäriskien lii-
ketoimintavaikutuksiin liittyvä skenaario-
ja resilienssianalyysi, jossa
tunnistetaan kattavammin riskejä ja niihin liittyviä hallintakeinoja ja
vaikutuksia toimintaan, toteutetaan tulevien tilikausien aikana.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
45
Lista ESRS-standardien mukaisista julkaisuvaatimuksista (IRO
-2)
Muusta EU:n lainsäädännöstä johdetut monialaisten ja aihekohtaisten standardien tietopisteet
Oheisessa taulukossa on esitetty ESRS 2:n ja aihekohtaisten ESRS-standardien tietopisteet, jotka on johdettu muusta
Euroopan unionin (EU) lainsäädännöstä ESRS 2:n liitteen B mukaisesti. Taulukossa kerrotaan mistä
olennai-
set tietopisteet löytyvät kestävyysraportissa ja mitkä tietopisteet eivät ole olennaisia.
Tiedonanto-
vaatimus
Tietopiste
Viittaus tiedonanto
velvoiteasetukseen
Viit-
taus pi-
lariin 3
Viittaus ver-
tailuarvo-
asetukseen
Viittaus
EU:n ilmas-
tolakiin
Olennaisuus
ESRS 2 GOV-1
21 d
Hallituksen sukupuolijakauma
X
X
Ylimmän johdon rooli kestävyyden hallin-
nassa (GOV-1)
ESRS 2 GOV-1
21 e
Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus
X
Ylimmän johdon rooli kestävyyden hallin-
nassa (GOV-1)
ESRS 2 GOV-4
30
Selvitys kestävyyttä koskevasta
due diligence -prosessista
X
Selvitys kestävyyttä koskevasta
due dili-
gence -prosessista (GOV-4)
ESRS 2 SBM-1
40 d i
Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan
X
X
X
Ei olennainen
ESRS 2 SBM-1
40 d ii
Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan
X
X
Ei olennainen
ESRS 2 SBM-1
40 d iii
Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan
X
X
Ei olennainen
ESRS 2 SBM-1
40 d iv
Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan
X
Ei olennainen
ESRS E1-1
14
Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen
2050 mennessä
X
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva
siirtymäsuunnitelma (E1-1)
ESRS E1-1
16 g
Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yri-
tykset
X
X
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva
siirtymäsuunnitelma (E1-1)
ESRS E1-4
34
Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet
X
X
X
Ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeu-
tumiseen liittyvät tavoitteet (E1-4)
ESRS E1-5
38
Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähtei-
den mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat)
X
Ei olennainen
ESRS E1-5
37
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä
X
Energiankulutus ja energialähteiden yh-
distelmä (E1-5)
ESRS E1-5
40–43
Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan mer-
kittävillä aloilla
X
Ei olennainen
ESRS E1-6
44
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja ko-
konaispäästöt
X
X
X
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2-
ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonais-
päästöt (E1-6)
ESRS E1-6
53–55
Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti
X
X
X
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2-
ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonais-
päästöt (E1-6)
ESRS E1-7
56
Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset
X
Ei olennainen
ESRS E1-9
66
Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille
X
Siirtymäsäännöstä sovellettu
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
46
ESRS E1-9
66 a
66 c
Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mu-
kaan; Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin koh-
distuu olennainen fyysinen riski
X
Siirtymäsäännöstä sovellettu
ESRS E1-9
67 c
Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehok-
kuusluokittain
X
Siirtymäsäännöstä sovellettu
ESRS E1-9
69
Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa
X
Siirtymäsäännöstä sovellettu
ESRS E2-4
28
Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden
määrä, joka mainitaan E-PRTR-asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja
siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa
X
Ei olennainen
ESRS E3-1
9
Vesivarat ja merten luonnonvarat
X
Ei olennainen
ESRS E3-1
13
Kohdennetut toimintaperiaatteet
X
Ei olennainen
ESRS E3-1
14
Merien ja valtamerten kestävyys
X
Ei olennainen
ESRS E3-4
28 c
Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä
X
Ei olennainen
ESRS E3-4
29
Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toiminnan liikevoittoa
kohti laskettuna
X
Ei olennainen
ESRS 2 SBM3-E4
16 a i
Toiminnot, jotka vaikuttavat
kielteisesti biologisen monimuotoisuuden
kannalta herkkiin alueisiin
x
Ei olennainen
ESRS 2 SBM3-E4
16 b
Olennaiset kielteiset vaikutukset, jotka liittyvät maaympäristön tilan
heikkenemiseen, aavikoitumiseen tai maaperän sulkemiseen
x
Ei olennainen
ESRS 2 SBM3-E4
16 c
Toiminta, joka vaikuttaa uhanalaisiin lajeihin
X
Ei olennainen
ESRS E4-2
24 b
Kestävät maata tai maataloutta koskevat
käytännöt tai toimintaperi-
aatteet
X
Ei olennainen
ESRS E4-2
24 c
Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet
X
Ei olennainen
ESRS E4-2
24 d
Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet
X
Ei olennainen
ESRS E5-5
37 d
Kierrättämätön jäte
X
Ei olennainen
ESRS E5-5
39
Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte
X
Ei olennainen
ESRS 2 – SBM-3 – S1
14 f
Pakkotyötapausten riski
X
Olennaiset kestävyysaiheet
Pihlajalinnan toiminnassa ja
niiden yhteys strategiaan
(SBM-3)
ESRS 2 – SBM-3 – S1
14 g
Lapsityövoimatapausten riski
X
Olennaiset kestävyysaiheet
Pihlajalinnan toiminnassa ja
niiden yhteys strategiaan
(SBM-3)
ESRS S1-1
20
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
X
Toimintaperiaatteet
ESRS S1-1
21
Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittele-
miä aiheita koskevat due diligence -käytännöt
X
Toimintaperiaatteet
ESRS S1-1
22
Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet
X
Toimintaperiaatteet
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
47
ESRS S1-1
23
Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat
toimintaperiaatteet tai hallin-
tajärjestelmä
X
Prosessit kielteisten vaikutus-
ten korjaamiseksi ja kanavat
oman työvoiman huolenai-
heiden esiin tuomiseksi (S1-3)
ESRS S1-3
32 c
Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät
X
Prosessit kielteisten vaikutus-
ten korjaamiseksi ja kanavat
oman työvoiman huolenai-
heiden esiin tuomiseksi (S1-3)
ESRS S1-14
88 b, c
Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus
X
X
Työterveyttä ja turvallisuutta
koskevat mittarit (S1-14)
ESRS S1-14
88 e
Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauk-
sien vuoksi menetettyjen päivien määrä
X
Siirtymäsäännöstä sovellettu
ESRS S1-16
97 a
Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero
X
X
Ansiotuloa koskevat mittarit
(S1-16)
ESRS S1-16
97 b
Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka
X
Ansiotuloa koskevat mittarit
(S1-16)
ESRS S1-17
103 a
Syrjintätapaukset
X
Tapaukset, valitukset ja vaka-
vat ihmisoikeusvaiktukset
(S1-17)
ESRS S1-17
104 a
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaattei-
den ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen
X
X
Tapaukset, valitukset ja vaka-
vat ihmisoikeusvaiktukset
(S1-17)
ESRS 2 – SBM-3 – S2
11 b
Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa
X
Ei olennainen
ESRS S2-1
17
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
X
Ei olennainen
ESRS S2-1
18
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
X
Ei olennainen
ESRS S2-1
19
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaattei-
den ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen
x
x
Ei olennainen
ESRS S2-1
19
Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittele-
miä aiheita koskevat due diligence -käytännöt
X
Ei olennainen
ESRS S2-4
36
Arvoketjun alku-
ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ih-
misoikeuksien loukkaukset 36 kohta
X
Ei olennainen
ESRS S3-1
16
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
X
Ei olennainen
ESRS S3-1
17
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaattei-
den, ILO:n periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta
jättäminen
X
X
Ei olennainen
ESRS S3-4
36
Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset
X
Olennainen
ESRS S4-1
16
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet
X
Olennaisten aiheiden johta-
minen ja toimintaperiaatteet
(S4-1)
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
48
ESRS S4-1
17
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaattei-
den ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen
X
X
Olennaisten aiheiden johta-
minen ja toimintaperiaatteet
(S4-1)
ESRS S4-4
35
Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset
X
Toimenpiteet (S4-4)
ESRS G1-1
10 b
Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus
X
Toimintaperiaatteet
ESRS G1-1
10 d
Väärinkäytösten paljastajien suojelu
X
Ei olennainen
ESRS G1-4
24 a
Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta mää-
rätyt sakot
X
X
Ei olennainen
ESRS G1-4
24 b
Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit
X
Ei olennainen
Taulukko: Pihlajalinnan olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien hallinta (IRO)
E1 Ilmastonmuutos
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Vaikutus-
alue
Aikajänne
Arvoketjun vaihe ja
sidosryhmä
Hallintakeino
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen
Oman toiminnan kasvihuonekaasupäästöt,
toimitusketjujen
kestävyys, ympäristöjalanjälki.
Pihlajalinnan oman toiminnan päästöt ovat
peräisin muun mu-
assa liiketoiminnasta, liikematkoista
ja toimitilojen energian
käytöstä. Tuotetuilla
päästöillä on todellinen, kielteinen
vaiku-
tus ympäristöön.
Todellinen kielteinen
vaikutus
Laaja
Keskipitkä
Kaikki /
Ympäristö, yhteiskunta
Päästölaskennan datan
laadun parantamisella voidaan tarkemmin
kohdentaa
vaikuttavia toimenpiteitä.
Ilmastotiekartan hyväksyminen
(SBTi viitekehyk-
seen perustuva) sekä toimenpiteiden
vaikuttavuuden johtaminen
ja seuranta.
Ilmastonmuutoksen hil-
lintä
Asiakkaiden ja henkilöstön liikkumisesta
sekä hankinnasta joh-
tuvat kasvihuonekaasupäästöt
Todellinen kielteinen
vaikutus
Laaja
Lyhyt
Arvoketjun ylävirta, ala-
virta /
Ympäristö, yhteiskunta
Etäasiointipalvelujen vahvistaminen
vähentää asiakkaiden liikkumisesta
ai-
heutuvien päästöjä. Sidosryhmävuoropuhelun
ylläpitäminen toimittajakump-
paneiden kanssa hankinnan päästöjen
vähentämiseksi.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
49
S1 Oma työvoima
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Vaikutus-
alue
Aikajänne
Arvoketjun vaihe ja
sidosryhmä
Hallintakeino
Oman työvoiman työ-
suhteiden vakaus
Pihlajalinna tarjoaa vakaita työsuhteita
sekä mahdollisuuden
harjoittaa ammattia.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Työntekijät
Pihlajalinna tarjoaa esihenkilöille tukea työsuhdeasioissa
keskitetyn HR-neu-
vonnan kautta, esihenkilöiden johtamisen
kehittymiseen panostetaan
koh-
dennetuilla koulutuksilla. Pihlajalinna-konsernissa
käytössä oleva työaika-
pankki ja liukuva työaika joissakin toiminnoissa.
Lisäksi etätyönä voi tehdä
työtehtäviä, joissa läsnäolo työpaikalla
ei ole välttämätöntä työn
hoita-
miseksi.
Pihlajalinna tarjoaa laajat mahdollisuudet toimia ammatinharjoittajana
,
erityi-
sesti lääkärinä. Työ voidaan
räätälöidä joustavasti
lääkärin oman mielenkiin-
non mukaan ja työn tukena toimivat
lääkäriasiakkuusvastaavat,
jotka avusta-
vat arjen sujuvuudessa ja käytännön
asioissa.
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret: veto-
ja pito-
voima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksami-
nen, tuottavuus, esihenkilötyö ja johtaminen.
Mahdollisuus
Laaja
Kaikki
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin
sekä terveyden ja tur-
vallisuuden varmistaminen on myös
taloudellisten riskien ja
mahdollisuuksien näkökulmasta
merkittävää. Kuormituksen tai
tapaturman seurauksena voi olla pitkiä
sairaspoissaoloja ja kil-
pailukykyisen palkan tarjoaminen voi vaikuttaa
lyhyen aikavälin
kannattavuuteen.
Riski
Yksittäinen
Kaikki
Oman työvoiman työ-
aika
Yötyö kuormittaa
henkilöstöä
Todellinen kielteinen
vaikutus
Yksittäinen
Lyhyt
Oma toiminta /
Työntekijät
Pihlajalinnassa on käytössä terveystarkastukset
erityistä sairastumisen vaaraa
aiheuttavissa töissä. Konsernissa
on käytössä varhaisen puuttumisen
malli ja
se on koulutettu kaikille esihenkilöille.
Pihlajalinna noudattaa voimassa ole-
vaa työlainsäädäntöä ja työehtosopimuksia.
Pihlajalinna tarjoaa esihenkilöille
tukea työsuhdeasioissa keskitetyn
HR-neuvonnan kautta,
esihenkilöiden työ-
suhdeosaamisen kehittymiseen panostetaan
kohdennetuilla koulutuksilla.
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret: veto-
ja pito-
voima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksami-
nen, tuottavuus, esihenkilötyö ja johtaminen.
Mahdollisuus
Laaja
Kaikki
Pihlajalinna tarjoaa esihenkilöille tukea työsuhdeasioissa
keskitetyn HR-neu-
vonnan kautta, esihenkilöiden työsuhdeosaamisen
kehittymiseen panoste-
taan kohdennetuilla koulutuksilla.
Pihlajalinna-konsernissa käytössä
oleva
työaikapankki ja liukuva työaika
joissakin toiminnoissa. Lisäksi etätyönä
voi
tehdä työtehtäviä, joissa läsnäolo
työpaikalla ei ole välttämätöntä
työn hoita-
miseksi.
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin
sekä terveyden ja tur-
vallisuuden varmistaminen on myös
taloudellisten riskien ja
mahdollisuuksien näkökulmasta
merkittävää. Kuormituksen tai
tapaturman seurauksena voi olla pitkiä
sairaspoissaoloja ja kil-
pailukykyisen palkan tarjoaminen voi vaikuttaa
lyhyen aikavälin
kannattavuuteen.
Riski
Yksittäinen
Kaikki
Oman työvoiman riit-
tävä palkka
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret: veto-
ja pito-
voima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksami-
nen ja tuottavuus. Myös myönteinen
työnantajakuva sekä
maine tuovat taloudellista hyötyä.
Mahdollisuus
Laaja
Kaikki
Oma toiminta /
Työntekijät
Pihlajalinna noudattaa voimassa olevaa
työlainsäädäntöä ja työehtosopimuk-
sia. Pihlajalinnassa on rooliarkkitehtuuri sopimuspalkkaisille
työntekijöille.
Henkilöstön palkkaus perustuu työehtosopimusten
lisäksi kunkin työntekijän
työn vaativuuteen, osaamiseen, työssä
suoriutumiseen sekä yhdenvertaisen
kohtelun periaatteiden noudattamiseen.
Pihlajalinna huomioi ja palkitsee esi-
merkillistä toimintaa sekä merkittäviä
työsaavutuksia palkitsemisen eri muo-
doilla. Lisäksi tarjotaan henkilöstöetuja,
joiden avulla tuetaan henkilöstön työ-
hyvinvointia ja -tyytyväisyyttä.
Palkkojen nostaminen voi lisätä
kustannuksia vaikuttaen
lyhyen
aikavälin kannattavuuteen.
Riski
Yksittäinen
Kaikki
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
50
Sukupuolten tasa-arvo
ja sama palkka saman-
arvoisesta työstä oman
työvoiman keskuudessa
Henkilöstön palkkaus perustuu kunkin
työntekijän osaamiseen
sekä yhdenvertaisen kohtelun
periaatteiden noudattamiseen.
Työehtosopimusten piiriin
kuuluvissa tehtävissä palkkaus
pe-
rustuu työehtosopimuksen mukaisiin palkkaryhmiin.
Palkkauk-
seen vaikuttavat lisäksi
tehtäväkohtaiset
vastuulisät, kokemus-
vuodet sekä paikkakuntakalleusluokittelu.
Sukupuoli ei ole mis-
sään tilanteessa palkkaukseen vaikuttava
tekijä. Ylempien toi-
mihenkilöiden palkkaus määräytyy mm. tehtävän
ja työn vaati-
vuuden mukaan sekä osaamisen, työkokemuksen,
suorituksen
ja tulosten perusteella.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Työntekijät
Pihlajalinnassa kaikki palkkausta, palkitsemista
ja ylennyksiä koskevat
päätök-
set perustuvat kunkin työntekijän
osaamiseen ja saavutuksiin. Pihlajalinna to-
teuttaa säännöllisesti palkkakartoituksia.
Oman työvoiman työ-
ja
yksityiselämän tasa-
paino
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työurien
pituuden kasvattaminen,
kuntouttava ja joustava,
elämänkaa-
ren vaiheet huomioiva ja työntekijää
tukeva toiminta tuo myös
taloudellisia mahdollisuuksia, työnantaja
maine vastuullisena toimijana.
Mahdollisuus
Laaja
Kaikki
Oma toiminta /
Työntekijät
Pihlajalinnassa on käytössä työaikapankki
ja liukuva työaika joissakin toimin-
noissa. Pihlajalinnassa etätyönä voi tehdä
työtehtäviä, joissa läsnäolo työpai-
kalla ei ole välttämätöntä
työn hoitamiseksi. Työ-
ja yksityiselämän tasapai-
noa tuetaan laadukkaalla esihenkilötyöllä
ja aktiivisen välittämisen mallin mu-
kaisella toiminnalla.
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
sairaspoissaolot.
Riski
Yksittäinen
Kaikki
Oman työvoiman ter-
veys ja turvallisuus
Psykologinen turvallisuus, mielenterveyden
haasteet
Todellinen kielteinen
vaikutus
Yksittäinen
Lyhyt
Oma toiminta /
Työntekijät
Työntekijöiden hyvinvoinnin
edistämisen tavoitteena
on hyvinvoiva työnte-
kijä, toimiva työyhteisö ja työstä
johtuvien sairauksien tehokas ennaltaeh-
käisy. Pihlajalinnassa
ihmisten hyvinvoinnin johtaminen
huomioidaan osana
kaikessa johtamisessa. Pihlajalinnan
työterveyshuolto perustuu ennaltaehkäi-
sevään toimintaan sekä aktiivisen
välittämisen malliin, jossa esihenkilöitä
kou-
lutetaan ottamaan työntekijän
työkyky puheeksi mahdollisimman varhaisessa
vaiheessa. Pihlajalinnassa on käytössä mukautetun
työn toimintamalli ja Mie-
len huoli -palvelut. Henkilöstön hyvinvointia
tuetaan laadukkaalla arjen johta-
misella.
Työtapaturmat
Potentiaalinen kiel-
teinen vaikutus
Yksittäinen
Lyhyt
Työsuojeluriskien hallinnalla tunnistetaan
työn vaarat, riskit ja haittavaikutuk-
set sekä suunnitelmallisesti poistamaan
tai pienentämään niitä. Työympäris-
töjen riskit arvioidaan Pihlajalinnan yksiköissä
vähintään kerran vuodessa
ja
aina merkittävien muutosten yhteydessä.
Tunnistettujen riskien
terveydellistä
merkitystä arvioidaan lisäksi työterveyshuollon
suorittamissa työpaikkaselvi-
tyksissä, joita tehdään vähintään
viiden vuoden välein tai merkittävien
muu-
tosten yhteydessä. Toimipisteissä
suoritetaan säännöllisesti turvallisuuskä-
vely, minkä tarkoitus
on tutustuttaa työntekijät
oman työpaikkansa ja sen lä-
hiympäristön turvallisuuteen ja työsuojeluun
käytännössä.
Alan asiantuntijana Pihlajalinnalla on potentiaali
tarjota henki-
löstölleen ensiluokkaista terveydenhoitoa
.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Työntekijöiden hyvinvoinnin
edistämisen tavoitteena
on hyvinvoiva työnte-
kijä, toimiva työyhteisö ja työstä
johtuvien sairauksien tehokas ennaltaeh-
käisy. Pihlajalinnassa
tarkastellaan säännöllisesti työterveyssopimuksen
sisäl-
töä, jotta se tukee henkilöstön
työkykyisyyttä parhaalla mahdollisella
tavalla.
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työurien
pituuden kasvattaminen,
kuntouttava ja joustava,
elämänkaa-
ren vaiheet huomioiva ja työntekijää
tukeva toiminta tuo myös
taloudellisia mahdollisuuksia, työnantaja
maine vastuullisena toimijana.
Mahdollisuus
Laaja
Kaikki
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
sairaspoissaolot
Riski
Yksittäinen
Kaikki
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
51
Toimenpiteet työpai-
kalla esiintyvän väkival-
lan ja häirinnän torju-
miseksi omassa työvoi-
massa
Pihlajalinnassa noudatetaan epäasiallisen kohtelun
vastaista
toimintamallia, jonka mukaan työntekijöihin
kohdistuvaa häi-
rintää tai epäasiallista kohtelua
ei hyväksytä missään muo-
dossa. Esihenkilöillä on velvollisuus puuttua
epäasialliseen koh-
teluun tai häirintään heti, kun asia
on tullut esihenkilön tie-
toon.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Työntekijät
Pihlajalinnassa on häirinnän ja epäasiallisen kohtelun
hallinnan toimintamalli,
jonka mukaisesti toimimalla edistetään
henkilöstön työhyvinvointia.
Oman työvoiman koulu-
tus ja taitojen kehittä-
minen
Pihlajalinna tarjoaa henkilöstölleen yhdenvertaiset
ja
tasa-arvoiset mahdollisuudet koulutukseen
ja oman osaamisen
kehittämiseen
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Työntekijät
Kaikki Pihlajalinnan työntekijät ovat
vuotuisten kehityskeskusteluiden
piirissä.
Henkilöstölle on oma verkko-oppimisympäristö,
Pihlajalinna Akatemia, jossa
on saatavilla uusia osaamisen kehittymistä
tukevia sisältöjä. Konsernin koulu-
tussuunnitelmaan on koottu konsernin
strategiaan ja liiketoiminta
-alueiden
osaamistarpeisiin perustuvat konsernitasolta
kohderyhmittäin järjestettävät
koulutukset. Työkyvyttömyys
-
ja työttömyysuhan alaisten
työntekijöiden huo-
mioiminen. Eri elämäntilanteissa olevien työntekijöiden
erityistarpeiden huo-
mioiminen.
Yhdenvertainen kohtelu sekä
osaamisen ja taitojen kehittämi-
nen on myös taloudellisten riskien
ja mahdollisuuksien näkö-
kulmasta merkittävää.
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työ-
motivaation sekä työurien pituuden
kasvattaminen, tasa-arvoi-
nen, osaamista kartuttava
toiminta tuo myös taloudellisia
mah-
dollisuuksia.
Mahdollisuus
Laaja
Kaikki
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
52
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Vaikutus-
alue
Aikajänne
Arvoketjun vaihe ja
sidosryhmä
Hallintakeino
Kuluttajien ja loppu-
käyttäjien yksityisyys
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen (kyberhyök-
käykset infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja poten-
tiaalinen kielteinen
vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Pihlajalinnan tietosuojan ja tietoturvan johtamisen
tarkoituksena on varmis-
taa kaikkien Pihlajalinnan tietojen, erityisesti
potilas-
ja henkilötietojen, tur-
vallinen käsittely sekä potilaiden,
asiakkaiden ja henkilöstön yksityisyyden
suoja. Tietoturvajohtamisella pyritään
varmistamaan tietojen eheys,
luotta-
muksellisuus ja saatavuus. Kyberturvan
kehittämissuunnitelma ohjaa
tieto-
turvan kehitystyötä ja sille asetettujen
tavoitteiden seurantaa.
Käytössä ulko-
puolinen tietoturvavalvomo (SOC), joka
varmistaa organisaation
tietoturvalli-
suuden jatkuvan valvonnan sekä
tunnistaa ja reagoi tietoturvauhkien
ja -poik-
keamien varalta, suojaten
näin organisaation tietojärjestelmiä
ja tietoja.
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan
ja tietoturvaan liittyy
merkittäviä taloudellisia riskejä.
Merkittävimpiä riskejä ovat
ky-
berhyökkäykset infraan
tai laitteistoon sekä näistä
aiheutuvat
mainehaitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Laaja
Lyhyt, keski-
pitkä
Kuluttajien ja loppu-
käyttäjien henkilön-
suoja
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen (kyberhyök-
käykset infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja poten-
tiaalinen kielteinen
vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan
ja tietoturvaan liittyy
merkittäviä taloudellisia riskejä.
Merkittävimpiä riskejä ovat
ky-
berhyökkäykset infraan
tai laitteistoon sekä näistä
aiheutuvat
mainehaitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Laaja
Lyhyt, keski-
pitkä
Kuluttajien ja/tai loppu-
käyttäjien sananvapaus
Mainehaitta ja asiakastyytyväisyys
Riski
Yksittäinen
Keskipitkä
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Pihlajalinnan palveluperiaatteet ohjaavat
asiakaspalvelutyötä ja asiakkaiden
kohtaamisen toimintatapoja.
Pihlajalinna ohjeistaa ja kouluttaa
henkilöstöä
viestinnässä muun muassa asiakkaiden yksityisyyden
suojan, tietosuojan ja
palveluiden turvallisuuden aihealueilta.
Kuluttajien ja loppu-
käyttäjien mahdollisuus
saada laadukkaita tie-
toja
Pihlajalinna tuottaa ja jakaa yhdessä henkilöstönsä
kanssa tie-
toa yhteiskunnan kannalta merkityksellisistä
sosiaali-
ja tervey-
denhoitoalan teemoista.
Viestintä ei kuitenkaan
saa vaarantaa
asiakkaiden tai työntekijöiden yksityisyyden
suojaa, tietosuojaa
tai palveluiden turvallisuutta.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Pihlajalinna ohjeistaa ja kouluttaa
henkilöstöä viestinnässä muun muassa
asi-
akkaiden ja työntekijöiden yksityisyyden
suojan, tietosuojan ja palveluiden
turvallisuuden aihealueilta.
Kuluttajien ja loppu-
käyttäjien terveys ja
turvallisuus
Pihlajalinna tuottaa asiakkaille terveyshyötyä,
yhteiskunnalle ja
työnantajille säästöjä, hoitoon pääsyn
nopeuttaminen (jonojen
purku). Potilasturvallisuus (fyysinen potilasturvallisuus)
ja
myönteinen vaikuttavuus
ovat vahvoja.
Todellinen ja poten-
tiaalinen myönteinen
vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Pihlajalinnalla on kattava sairaala
-
ja lääkärikeskusverkosto,
etäpalvelut sekä
laajat diagnostiikan palvelut, joiden avulla
varmistetaan palveluiden nopea
saatavuus sekä pystytään
auttamaan hyvinvointialueita
hoitojonojen purka-
misessa. Pihlajalinna on tehostanut tietosuoja
-
ja tietoturvatiimien yhteis-
työtä poikkileikkaavan yhteistyöryhmä
perustamisella, joka kokoontuu
sään-
nöllisesti. Pihlajalinnalla on käytössä kyberturvan
kehittämissuunnitelma,
joka ohjaa tietoturvan kehitystyötä
ja sille asetettujen tavoitteiden
seurantaa
tulevina vuosina.
Pihlajalinna tähtää erinomaiseen asiakaskokemukseen
kaikissa palveluissaan.
Palautteen systemaattinen
kerääminen ja käsittely mahdollistavat
yhtiön pal-
veluiden, prosessien ja toimintamallien
kehittämisen asiakkaita kuunnellen.
Pihlajalinna mittaa asiakaskokemusta
nettosuositteluindeksillä (Net Promoter
Score, NPS).
Potilasturvallisuuden merkittävä
vaarantuminen
Mahdollinen kieltei-
nen vaikutus
Yksittäinen
Kaikki
Potilasturvallisuuteen liittyviä kielteisiä
vaikutuksia ja riskejä hallitaan
muun
muassa ennaltaehkäisevillä prosesseilla,
henkilöstön ammattitaidon ylläpitä-
misellä, laatukriteerien täyttämisellä
ja varmistamalla laadukkaiden
palvelu-
jen tuottaminen. Arvioidaan ja huomioidaan säännöllisesti
riskikartoituksen
sekä ihmisoikeusriskien arvioinnin yhteydessä.
Asiakkaiden terveys, turvallisuus ja henkilönsuoja
ovat Pihlaja-
linnan toiminnan keskiössä. Potilasturvallisuuteen
liittyvät ris-
kit ovat mainehaitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Yksittäinen
Lyhyt, keski-
pitkä
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
53
Kuluttajien ja loppu-
käyttäjien lasten suoje-
leminen
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen (kyberhyök-
käykset infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja poten-
tiaalinen kielteinen
vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Pihlajalinna on tehostanut tietosuoja-
ja tietoturvatiimien yhteistyötä
poikki-
leikkaavan yhteistyöryhmä
perustamisella, joka kokoontuu
säännöllisesti.
Pihlajalinnalla on käytössä kyberturvan kehittämissuunnitelma,
joka ohjaa
tietoturvan kehitystyötä
ja sille asetettujen tavoitteiden
seurantaa tulevina
vuosina.
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyök-
käykset infraan ja laitteistoon)
Riski
Laaja
Lyhyt, keski-
pitkä
Kuluttajien ja loppu-
käyttäjien syrjimättö-
myys
Asiakkaiden samanarvoinen kohtelu
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Asiakkaiden yhdenvertaisuutta voidaan
lisätä parantamalla palveluiden
saa-
tavuutta etäpalveluilla sielläkin,
missä lähipalveluita ei ole tarjolla.
Asiakkaiden syrjimättömyys
on myös Pihlajalinnan toiminnan
keskiössä. Näihin liittyvä mainehaitta
voi aiheuttaa merkittäviä
taloudellisia riskejä, mutta toisaalta
myös mainehyöty voi
tuoda mahdollisuuksia.
Riski ja mahdollisuus
Laaja
Lyhyt, keski-
pitkä
Tuotteiden ja palvelujen
saanti
Julkisen palvelujärjestelmä kriisiytynyt. Pihlajalinna
tuottaa asi-
akkailleen, yhteiskunnalle ja työnantajille
säästöjä palveluiden
saatavuudella
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Monipuolisten ja kysyntää vastaavien
palvelujen tarjonta ja etäpalveluiden
saatavuuden parantaminen.
Asiakkaisiin liittyvä tuotteiden ja palvelujen
saanti ovat myös
Pihlajalinnan toiminnan keskiössä. Näihin liittyvä
mainehyöty
ja toisaalta mainehaitta voivat
aiheuttaa niin taloudellisia ris-
kejä kuin mahdollisuuksiakin.
Riski ja mahdollisuus
Laaja
Lyhyt, keski-
pitkä
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Vastuullinen markki-
nointi
Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän perustana
on asialli-
suus, luotettavuus ja totuudenmukaisuus
sekä ajantasainen
lääketieteellinen tieto.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Oma toiminta /
Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät
Sosiaali-
ja terveyspalveluiden tuottajana ja
pörssiyhtiönä läpinäkyvä, oikea-
aikainen ja luotettava viestintä
sidosryhmille on Pihlajalinnalle erityisen tär-
keää. Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän
perustana on asiallisuus, luo-
tettavuus ja totuudenmukaisuus
sekä ajantasainen lääketieteellinen
tieto.
Vastuullinen markkinointi on myös
Pihlajalinnan toiminnan
keskiössä ja siihen liittyvä mainehyöty
ja toisaalta mainehaitta
voivat aiheuttaa niin merkittäviä
taloudellisia riskejä kuin mah-
dollisuuksiakin.
Riski ja mahdollisuus
Laaja
Lyhyt, keski-
pitkä
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
54
G1 Hallinto
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Vaikutus-
alue
Aikajänne
Arvoketjun vaihe
Hallintakeino
Yrityskulttuuri (eettinen
liiketoiminta)
Isona konsernina Pihlajalinnalla mahdollisuus
kirittää koko toi-
mialaa.
Toimiala vahvasti
reguloitu, mikä on luonut alalle vahvat
eetti-
set toimintatavat
mm. potilastyössä ja tietojenkäsittelyssä.
Läpinäkyvien prosessien kehittäminen
erityisesti liiketoimin-
nassa,
sillä hallinnon muodolliset prosessit on oltava
kunnossa.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Lyhyt
Arvoketjun ylävirta,
oma toiminta /
Yhteiskunta
Pihlajalinna noudattaa toiminnassaan
voimassa olevaa
lainsäädäntöä, viranomaisohjeita ja listayhtiöitä
koskevia sääntöjä ja
mää-
räyksiä. Lisäksi yhtiön toiminnassa
noudatettavat periaatteet
on kirjattu eet-
tisiin toimintaohjeisiin (Code of Conduct)
sekä korruption-
ja lahjonnan vas-
taiseen politiikkaan. Eettisten
ohjeiden koulutus on pakollinen
osa Pihlajalin-
nan perehdytysohjelmaa. Esihenkilöiden valmiutta
puuttua epäkohtiin kehi-
tetään koulutusten avulla.
Pihlajalinnalla on käytössä sisäiset kontrollit.
Pihla-
jalinnalla on käytössä luottamuksellinen
ilmoituskanava
(Whistleblowing),
jossa voi ilmoittaa havaitsemistaan
väärinkäytöksistä ja epäkohdista
organi-
saatiossa.
Eettisesti toimiminen kasvattaa
luottamusta sidosryhmien kes-
kuudessa. Eri sidosryhmät kuten sijoittajat,
kumppanuudet,
työntekijät sekä asiakkaat ovat
ensisijaisen tärkeitä kannatta-
van liiketoiminnan varmistamiseksi.
Luottamus voi kasvattaa
osakkeen arvoa, mahdollistaa edullisempia
rahoituspakettien
saamisen, parantaa työntekijöiden
saatavuutta sekä uusien
asi-
akkuuksien kasvattamisen
ja olemassa olevien pitämisen.
Mahdollisuus
Laaja
Lyhyt
Poliittinen vuorovaiku-
tus
Pihlajalinna toimii vahvasti julkisessa
rajapinnassa ja käy kes-
kustelua eri tasoilla. Tiedon jakaminen
yritystoiminnasta osaksi
poliittista päätöksentekoa
vahvistaa monipuolista tietopääoma
päätöksentekijöille.
Pihlajalinnalla on pitkät perinteet julkisen
terveydenhuollon
kumppanina.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laaja
Pitkä
Oma toiminta /
Yhteiskunta
Pihlajalinna seuraa aktiivisesti lainsäädäntöä
ja sen valmistelua sekä yleisesti
poliittista vuoropuhelua. Yhtiö noudattaa
poliittisessa vuorovaikutuksessa
eettisiä toimintaperiaatteita.
Pihlajalinna on rekisteröitynyt valtakunnalliseen
avoimuusrekisteriin vaikuttamistoiminnan
läpinäkyvyyden varmistamiseksi.
Yhtiö ei tue poliittisia puolueita tai näiden
jäseniä.
Poliittinen vuorovaikutus voi
johtaa yksityisille terveydenhuol-
lon organisaatoille suotuisampaan lainsäädäntökehykseen
ja
mahdollistaa näin taloudellista hyötyä.
Mahdollisuus
Laaja
Lyhyt
Aktiivinen lainsäädännön ja sen valmistelun
sekä yleisen poliittisen vuoropu-
helun seuranta.
Poliittiseen vuorovaikutukseen
voi liittyä maineriski.
Riski
Yksittäinen
Lyhyt
Kaikki vuorovaikutus tapahtuu
ainoastaan viestintä-
ja vastuullisuusjohtajan
tai johtoryhmän hyväksynnän
kautta ja on siten hallittavissa
ja johdettavissa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
55
Ilmastonmuutos
(E1)
EU-taksonomia
55
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi (ESRS 2 IRO)
59
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma (E1-1)
59
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet (E1-2)
59
Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit (E1-3)
60
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet (E1-4)
60
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä (E1-5)
60
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
61
Lomake 1: Ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyvät toiminnot
Ydinenergiaan liittyvät toiminnot
1.
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin
liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstroin-
tia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että
polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman
vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
Ei
2.
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai
prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja tur-
vallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa,
varten sekä niiden turvallisuuden paranta-
mista, käyttäen parasta käytettävissä
olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
Ei
3.
Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten
turvallista toimintaa, myös
kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista,
tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
Ei
Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot
4.
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien
sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimin-
taa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
Ei
5.
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien
yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä
tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista
ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
Ei
6.
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien
lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten raken-
tamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
Ei
EU-taksonomian mukainen raportointi
EU-taksonomia on luokitusjärjestelmä ympäristön kannalta kestäville
taloudellisille toiminnoille. Taksonomia-asetuksessa asetetaan kuusi
ympäristötavoitetta: ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutumi-
nen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu,
siirtyminen kiertotalouteen, ympäristön saastumisen vähentäminen
ja ehkäisy sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu
ja ennallistaminen. Taloudellista toimintaa, joka edistää mitä tahansa
näistä tavoitteista vahingoittamatta
muita, voidaan pitää ympäristön
kannalta kestävänä. Ympäristön kannalta
kestävien hankkeiden tulisi
kunnioittaa myös ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia.
Pihlajalinna on ottanut huomioon vain ne taloudelliset toiminnot,
joilla on suurin tarve ja potentiaali vaikuttaa merkittävästi ilmaston-
muutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen. Pihlajalinnan tulkinta
on, että sen liiketoiminta ei ole luokitusjärjestelmän piirissä, koska so-
siaali-
ja terveysala ei kuulu suuripäästöisimpien toimialojen piiriin.
Pihlajalinna on arvioinut liiketoimintonsa taksonomiakelpoisuuden
(eligibility).
Taksonomiakelpoisten toimintojen osuus liikevaihdosta
on 704,4 miljoonaa euroa, investoinneista (pääomamenot) 31,1 mil-
joonaa euroa ja operatiivisista kustannuksista (toimintamenot) 12,3
miljoonaa euroa on kaikista 0 prosenttia. Vastaavasti ei-takso-
nomiakelpoisia toimintoja näillä tunnusluvuilla mitattuna on 100 pro-
senttia kustakin (non-eligible). Pihlajalinnalla ei ole ydinvoimaan ja
fossiilisiin kaasuihin liittyviä toimintoja. Tiedot taksonomiakelpoisista
toiminnoista on esitetty oheisissa taulukoissa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
56
Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus liikevaihdosta
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
57
Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus pääomamenoista
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
58
Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
59
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk-
sien tunnistaminen ja arviointi
Ilmastonmuutosta koskevat olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdolli-
suudet on tunnistettu kaksoisolennaisuusanalyysissä. Kuvaus olennai-
suuden arvioinnin prosessista ja arvioinnin kriteereistä löytyy osiosta
ESRS 2 -osiosta, kohdasta IRO-1: Prosessi olennaisten vaikutusten, ris-
kien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi. Pihlajalinna raportoi toimis-
taan kaksoisolennaisuusanalyysissä olennaisiksi määriteltyjen aihei-
den osalta.
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymä-
suunnitelma (E1-1)
Pihlajalinna on aloittanut siirtymäsuunnitelman valmistelemisen ra-
portointikauden aikana. Siirtymäsuunnitelmaluonnos on käsitelty
konsernin johtoryhmässä vuoden 2024 lopulla ja toimitetaan hallituk-
sen käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi vuoden 2025 aikana.
Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/1818 esitettyjen (12
artikla) kriteerien perusteella Pihlajalinnaa ei ole suljettu EU:n Pariisin
sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle.
Ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen
liittyvät toimintaperiaatteet (E1-2)
Alla kuvatut toimintaperiaatteet ohjaavat Pihlajalinnan toimintaa il-
mastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen liittyvien
olennaisten vaikutusten ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi ja arvioi-
miseksi. Toimintaperiaatteet kattavat
seuraavat seikat: ilmastonmuu-
toksen hillintä ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen.
E1 Ilmaston muutoksen sopeutumiseen ja hillintään liittyvät toimintaperiaatteiden
ja tavoitteiden väliset yhteydet
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Toimintaperiaate
Tavoite
Mittari
Ilmastonmuutokseen so-
peutuminen
Oman toiminnan kasvihuonekaasupäästöt,
toimitusketjujen kestävyys,
ympäristöjalanjälki.
Pihlajalinnan oman toiminnan päästöt ovat
peräisin muun muassa liike-
toiminnasta, liikematkoista
ja toimitilojen energian käytöstä.
Tuotetuilla
päästöillä on todellinen, kielteinen vaikutus
ympäristöön.
Todellinen kielteinen
vaikutus
Ympäristöpolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Laatupolitiikka
Tavoitteet
julkaistaan vuoden 2025 aikana
tulevan ilmastotiekartan
valmistuttua.
Päästöt
Ilmastonmuutoksen hil-
lintä
Asiakkaiden liikkumisesta ja hankinnasta
johtuvat kasvihuonekaasupääs-
töt
Todellinen kielteinen
vaikutus
Ympäristöpolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Laatupolitiikka
Tarkemmat
tavoitteet julkaistaan
vuoden 2025 aikana tulevan ilmas-
totiekartan valmistuttua. Tavoitteena
vahvistaa hoidontarpeen
arvi-
ointia ja etäasiointipalveluja asiakkaiden
liikkumisesta aiheutuvien
päästöjen vähentämiseksi.
Lisäksi tavoitteena on kehittää
vuoropuhelua sidosryhmien kanssa ja
luoda toimittajakumppaneiden kanssa
tavoitteet ja toimenpiteet
hankinnan päästöjen vähentämiseksi.
Asiakkaiden liikkumisesta
aiheutuvat päästöt. Han-
kinnan Scope 3 päästöt.
Toimien kattavuus
on koko arvoketju.
Oman toiminnan toimialueena Suomi (ei muita
maantieteellisiä alueita). Perusvuosi
on 2024
ja perusarvona 2024 arvot. Tulosten
analyysi ja perustelut: Kaikki vuoden
2024 tulokset ovat linjassa suunnitellun
vuositavoitteen ja pitkän aikavälin
tavoitteen saavuttamisen
kanssa. Ulkopuolinen taho
ei ole validoinut tavoitteita
tai mittareita. Kaikkien tulevien
toimien osalta aikajänne on tulevat
tilikaudet tai toimet
ovat jatkuvia.
Seuraavat toimintaperiaatteet kattavat
kasvihuonekaasupäästöihin,
ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät vaiku-
tukset omissa toiminnoissa ja arvoketjun alku- ja loppupäässä. Toi-
mintaperiaatteita sovelletaan kaikkiin Pihlajalinnan työntekijöihin ja
liiketoimintaan koko arvoketjussa ja niitä on noudatettava
kaikissa
Pihlajalinnan toimipaikoissa ja toimintamaissa. Toimintaperiaatteet
ovat saatavilla Pihlajalinnan verkkosivuilla ja intranetissä.
Ympäristöpolitiikka
Pihlajalinna konsernin ympäristöpolitiikka koostaa toimintaperiaat-
teet ympäristöjohtamiselle ja käytänteille, kuten esimerkiksi toimin-
nan ympäristövaikutusten tunnistamiselle ja toiminnan jatkuvalle ke-
hittämiselle. Pihlajalinnan ympäristöpolitiikka määrittelee sitoutumi-
sen ympäristötyöhön ja ohjaa päätöksentekoa. Pihlajalinnan yksityiset
terveyspalvelut eli työterveys- ja lääkärikeskukset sekä sairaalat on
sertifioitu ISO 14001 -ympäristöjohtamisstandardin mukaan. Toiminta
perustuu ympäristöjohtamisen ISO 14001 -viitekehykseen, joka osana
Pihlajalinnan yhteistä johtamisjärjestelmää luo yhtenevät toimintata-
vat yhtiölle. Ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen liittyviä
vaikutuksia arvioidaan ympäristöpolitiikan mukaisesti. Ympäristöpoli-
tiikka on huomioitu myös hankintasopimuksissa ja toimittajien valin-
nassa, joka on ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta Pihlajalinnalle
tärkeä keino hillitä kielteisiä vaikutuksiaan. Järjestelmällinen ympäris-
töpolitiikan mukainen ympäristöjohtaminen varmistaa etenemisen
kohti tavoitetta ja on siten myös yhteneväinen ilmastotiekartan
ta-
voitteiden kanssa. Ylin toteutuksesta vastaava taho
on laatujohtaja.
Osana seurantaprosessia lakiasiainjohtaja yhdessä laatujohtajan
kanssa ylläpitää listaa laista ja asetuksista, jotka koskevat Pihlajalin-
nan ympäristönäkökohtia. Ympäristönäkökohdat
katselmoidaan ker-
ran vuodessa ko. vastuuhenkilön toimesta. Lääkärikeskus-
ja sairaala-
palvelutoimipisteille on nimetty ympäristövastaavat. Ympäristövas-
taavat huolehtivat ympäristönäkökulmien huomioimisesta yksikön
toiminnassa sekä ympäristöohjelman toteuttamisen seuraamisesta.
He kokoontuvat kerran kuussa ulkopuolisten jäteasiantuntijoiden
kanssa tarkastelemaan ja kehittämään toimipistekohtaisia ympäristö-
suunnitelmia ja -ohjeita. Sitovia velvoitteita otetaan huomioon eri toi-
minnoissa siten, että töissä on riittävästi osaavaa henkilöstöä, asian-
mukaiset tilat, välineet ja toimivat tietojärjestelmät sekä korkealla ta-
solla oleva tietosuoja. Henkilökunnalta edellytetään sitovien velvoit-
teiden noudattamista. Sitovien velvoitteiden noudattamista seura-
taan eri tasoilla ja eri menetelmin. Pihlajalinnan lääkärikeskuksia val-
vovat sekä Valvira että aluehallintovirastot.
Pihlajalinnassa sitovien
velvoitteiden noudattamista seurataan esim. auditoinnin, laadunhal-
linnan, palautteiden, poikkeamailmoitusten ja omavalvonnan avulla.
Riskienhallintapolitiikka ja laatupolitiikka
Lisäksi ilmastonmuutokseen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdolli-
suudet otetaan huomioon Pihlajalinnan riskienhallinta- ja laatupolitii-
kassa. Riskienhallintapolitiikka on kuvattu tarkemmin G1-osiossa, koh-
dassa G1-1: Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaat-
teet ja yrityskulttuuri. Laatupolitiikka on kuvattu S4-osiossa, kohdassa
S4-1: Laadunhallinta. Riskienhallintapolitiikan ja laatupolitiikan seu-
rantaprosessit sekä kuhunkin toimintaperiaatteeseen liittyvät kestä-
vyysaiheet on kuvattu G1-osiossa toimintaperiaatetaulukossa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
60
Energiankulutus ja energialähteiden yhdis-
telmä (E1-5)
Energiankulutus ja energianlähteiden yhdistelmä
2024
Uusiutuvan energian kokonaiskulutus
(MWh)
34 473
Uusiutuvan energian osuus energiankulutuksesta
%
73 %
Biomassaan perustuva energiankulutus (MWh)
13 612
Ostetun energian osuus (MWh)
34 473
Itse tuotetun energian osuus (MWh)
0
Fossiilisen energian kokonaiskulutus
(MWh)
12 692
Fossiilisen energian osuus energiankulutuksesta
%
27 %
Ostetun energian osuus
12 692
Itse tuotetun energian osuus (MWh)
0
Ydinenergia (MWh)
0
Ydinenergian osuus energiankulutuksesta
%
0 %
Kokonaisenergiankulutus (MWh)
47 165
Tiedot on laskettu markkinaperusteisesti.
Tiedot vuodelta 2024 sisältävät vain
kiinteistöjen energian, ei ajoneuvoja.
Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaattei-
siin liittyvät toimet ja resurssit (E1-3)
Raportointivuonna 2024 tehtyjä toimia olivat ilmastotiekarttaluon-
noksen laatiminen sekä toiminnan vaikutusten kartoittaminen, muun
muassa päästölaskentaa tarkentamalla. Päästövähennystavoitteiden
ja -toimien asettaminen on aloitettu ja ne tullaan hyväksymään vuo-
den 2025 aikana. Toimien vaikuttavuutta ei vielä voida arvioida.
Osana valmistelutyötä Pihlajalinna on suunnitellut mahdollisia toimia,
joilla päästöjä tullaan vähentämään. Terveydenhuoltoala kuluttaa
energiaa ja resursseja hankinta- ja kiinteistönäkökulmista, mutta vä-
hentämällä energiankulutusta, käyttämällä uusiutuvaa energiaa ja op-
timoimalla toimintoja voidaan pienentää hiilijalanjälkeä. Digitaalisten
ratkaisujen hyödyntäminen, kuten etäpalvelut ja sähköinen viestintä
vähentävät matkustamista ja siten päästöjä. Myös asiakasohjaus
muun muassa etäpalveluihin on otettu huomioon tulevassa ilmasto-
tiekartassa. Ohessa on lueteltu mahdollisia toimia, joilla päästöjä
suunnitellaan vähennettävän tulevilla raportointikausilla:
Tärkeimmät mahdolliset toimet: hankinnat
1.
Suurimpien toimittajien sitoutuminen ilmastotavoitteisiin.
Ilmastokriteerit hankintoihin ja hankintoja tekevien koulu-
tus ilmastokriteerien huomioimiseen.
2.
Kumppaneiden kannustaminen irtautumaan fossiiliteolli-
suudesta.
3.
Laitteiden käyttöiän pidentäminen, korjauspalveluiden te-
hokkaampi hyödyntäminen.
Tärkeimmät mahdolliset toimet: liikkuminen
1.
Etävastaanottojen käyttöasteen edelleen nostaminen
2.
Vähäpäästöisen työssäkäyntimatkustuksen tukeminen
3.
Leasing-autot kulkemaan uusiutuvalla sähköllä mahdolli-
suuksien mukaan.
Tärkeimmät mahdolliset toimet: kiinteistöt
1.
Uusissa kiinteistösopimuksissa ja jatkosopimuksissa ilmas-
tokriteerit käytössä.
2.
Energiaremontit erityisesti perusparannusten yhteydessä.
3.
Uusiutuvan energian edellyttäminen tai siihen kannustami-
nen vuokrakiinteistöissä.
Pihlajalinnan tuleva ilmastotiekartta ja toimenpidesuunnitelma eivät
ole riippuvaisia ulkoisesta rahoituksesta. Taloudellisten resurssien
vaatimukset lasketaan vuonna 2025 aikana. Näin ollen Opex- ja Ca-
pex-menojen suuruutta ei toistaiseksi ole Pihlajalinnalla arvioitu tar-
kemmin.
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutu-
miseen liittyvät tavoitteet (E1-4)
Kestävyysseikoille ei ole vielä muotoiltu standardin vaatimusten mu-
kaisia tavoitteita, mutta ne tullaan laatimaan vuonna 2025. Kestä-
vyysseikkoja ja niihin liittyvien toimintaperiaatteiden ja tavoitteiden
toteutumista sekä toimien vaikuttavuutta tullaan seuraamaan, kun
päästövähennystavoitteet ja -toimet on asetettu. Päästövähennysta-
voitteita on jo aloitettu laatimaan ja hallituksen on tarkoitus hyväksyä
ne vuonna 2025. Ulkopuolinen toimija ei ole validoinut esitettyjä ta-
voitteita tai mittareita. Kaikkien tulevien toimien osalta aikajänne on
tulevat tilikaudet tai toimet ovat jatkuvia.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
61
Kasvihuonekaasupäästöt
(t CO2-ekv.)
Vuosi 2024
Scope 1 päästöt
446,09
Scope 2 Päästöt
Sijaintiperusteiset päästöt
2 841,64
Markkinaperusteiset päästöt
1 899,38
Scope 3
27 769,23
1. Ostetut tavarat ja palvelut
18 049,31
3. Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät
toiminnat
1 093,15
4. Tuotantoketjun
alkupään kuljetukset ja jakelu
39,45
5. Toiminnassa muodostuva
jäte
12,3
6. Liiketoimintaan liittyvä
matkustaminen
772,98
7. Työsuhteisten työntekijöiden
työmatkaliikenne
4 617,95
9. Kuljetukset tuotantoketjun
loppupäässä
3 115,89
13. Tuotantoketjun
loppupään vuokratut omaisuuserät
68,21
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Sijaintiperusteiset päästöt
31 433,88
Markkinaperusteiset päästöt
30 114,71
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja koko-
naispäästöt (E1-6)
Biogeeniset kasvihuonekaasupäästöt
(t CO2-ekv.)
Vuosi 2024
Scope 1
0
Scope 2
2 523,00
Scope 3
55,66
Päästöintensiteetti suhteessa
liikevaihtoon
(t CO2-ekv. / MEUR)
Vuosi 2024
Sijaintiperusteiset päästöjen perusteella
44,6
Markkinaperusteiset päästöjen perusteella
42,8
Intensiteetin laskemiseen käytetty
liikevaihto (MEUR)
704,4
Liikevaihto (muut)
0,0
Liikevaihto yhteensä (tilinpäätöksissä)
704,4
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
62
Kasvihuonekaasupäästöjen laskentaperiaatteet
Pihlajalinnan energia- ja kasvihuonekaasupäästöjen mittaaminen ja
laskenta perustuvat GHG Protocol Corporate Standard (versio 2004)
ja GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Re-
porting Standard (versio 2011) -standardeihin. Mittareiden tietojen
laadinnan konsolidointitapa on operationaalinen kontrolli. Tiedot ke-
rättiin eri järjestelmistä ja koottiin yhteen konsernitasolla. Tiedot vali-
doitiin vastuuhenkilöiden toimesta ja tuotiin yhteiselle tiedonkeruu-
alustalle. Päästöt laskettiin yhdistämällä lähtötiedot päästökertoimiin.
Pihlajalinnan kasvihuonekaasupäästölaskennan perusvuosi on 2023,
joka on ensimmäinen edustava vuosi, jolle tehtiin GHG-inventaariora-
portti. Perusvuosi laskettiin uudelleen vuonna 2025, sillä tiedonke-
ruun menetelmät kehittyivät ja lähtödatan kattavuus parani vuoden
2024 laskennan yhteydessä. Perusvuoden laskentatietoja ei kuiten-
kaan ole varmennuksen puutteen vuoksi julkaistu tässä kestävyyssel-
vityksessä, vaan ne tullaan julkaisemaan seuraavan raportointikauden
yhteydessä. Raportoinnissa ei ole tapahtunut menetelmämuutoksia
perusvuoden ja tämän raportin välillä.
Analyysiin sisältyvät seuraavat kasvihuonekaasut: hiilidioksidi (CO2),
metaani (CH4), dityppioksidi (N2O), rikkiheksafluoridi (SF6), typ-
pitrifluoridi (NF3), fluorihiilivedyt (HFC) ja perfluorihiilivedyt (PFC).
Näiden kasvihuonekaasujen päästöt ilmaistaan CO2-ekvivalenttina
(CO2e), joka perustuu niiden ilmaston lämpenemispotentiaaliin 100
vuoden aikajänteellä (GWP100). Kasvihuonekaasujen lämmityspoten-
tiaalin (GWP) arvot perustuvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospa-
neelin (IPCC) neljänteen, viidenteen tai kuudenteen arviointiraporttiin
(AR4, AR5 tai AR6) laskennassa käytettyjen päästökerroinjulkaisijoi-
den metodologisten valintojen mukaisesti.
Ilmailun päästökertoimia on laajennettu siten, että niissä otetaan
huomioon kaasujen ja aerosolien päästöjen aiheuttaman säteilypa-
kotteen ja muuttuvan pilvisyyden aiheuttamat lisävaikutukset. Tätä
varten käytetään GWP100-lukuun sovellettavaa kerrointa,
joka on ar-
vioitu keskitetysti. Tällä arviolla pyritään ottamaan huomioon parhaa-
seen saatavilla olevaan tieteelliseen näyttöön perustuva lisävaikutus
ja olemaan samalla johdonmukainen UNFCCC:n raportointisopimuk-
sen kanssa. Tämän raportin kokonaispäästöt sisältävät
sähköpäästöt
sekä markkina-
että paikkaperusteisen menetelmän mukaisesti.
Hiilidioksidipäästöjen kompensaatioita tai poistoja ei ole, eikä niitä si-
ten ole vähennetty kokonaismäärästä.
Kullekin toiminnalle on valittu parhaan harkinnan mukaan mahdolli-
simman relevantti ja paikallinen päästökerroin. Paikallisuuden ja mer-
kityksellisyyden lisäksi muita näkökohtia olivat päästökertoimien saa-
tavuus ja päästökerroinjulkaisujen valinnan johdonmukaisuus koko
asiakirjassa.
Scope 1 ja 2 laskennassa hyödynnettiin Exiobasen, DEFRA:n ja AIB:n
päästökertoimia Carbon+Alt+Deleten päästökerroinpankista. Kauko-
lämmön osalta kaikkiin kohteisiin on käytetty kaukolämpöyhtiöiden
viimeisimpiä ominaispäästökertoimia. Lisäksi Scope 1 laskennassa
hyödynnettiin suoria päästötietoja kumppaneiden raporteista. Scope
3 laskennassa on hyödynnetty Exiobasen, EcoInventin ja DEFRA:n
päästökertoimia Carbon+Alt+Deleten päästökerroinpankista sekä
SYKE:n ja tilastokeskuksen päästökertoimia. Laskennassa hyödynnet-
tiin myös Postin ja VR:n päästökertoimia. Energiatuotannon elinkaari-
vaikutusten laskennassa on hyödynnetty AIB:n, DEFRA:n ja IEA:n sekä
kaukolämpöyhtiöiden viimeisimpiä ominaispäästökertoimia. Lisäksi
mahdollisuuksien mukaan on käytetty kumppaneiden toimittamia
päästötietoja.
Markkina-
ja sijaintiperusteisten Scope 2 -päästöjen ja markkina-
ja si-
jaintiperusteisten kokonaispäästöjen välisten erotusten ero johtuu
energiatuotannon elinkaaren päästöistä (kategoria 3.3), jotka on
myös laskettu markkina- ja sijaintiperusteisesti. Muut Scope 3 -pääs-
töt on laskettu sijaintiperusteisesti GHG-protokollan ohjeistuksen mu-
kaisesti.
Laskentatiedot kerättiin mahdollisimman laajasti ja kattavasti käy-
tössä olevien resurssien puitteissa. Erityisesti kiinteistöjen ja hankin-
tojen osalta tiedonkeruujärjestelmissä havaittiin puutteita, minkä ta-
kia laskennassa hyödynnettiin viime vuoden perusteella tehtyjä arvi-
oita sekä kuluperäistä laskentatapaa.
Pihlajalinna on jättänyt kasvihuonekaasupäästölaskennan ulkopuo-
lelle raportointivuonna 2024 seuraavat kategoriat, koska ne eivät ole
relevantteja Pihlajalinnan toiminnan kannalta tai päästötiedot on si-
sällytetty muihin kategorioihin.
3.1.1 Pilvipalvelut ja datakeskuspalvelut
3.2 Tuotantohyödykkeet
3.8 Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät
3.10 Myytyjen tuotteiden jalostus
3.11. Myytyjen tuotteiden käyttö
3.12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa
3.14 Franchising
3.15 Investoinnit
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
63
Oma työvoima (S1)
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
63
Olennaiset omaan henkilöstöön liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden hallinta (SBM-3)
63
Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperiaatteet (S1-1)
65
Vuoropuhelu oman työvoiman kanssa (S1-2)
65
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat oman työvoiman huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S1-3)
66
Toimenpiteet (S1-4, S1-5)
66
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet (S1-6)
75
Monimuotoisuuden mittarit (S1-9)
76
Riittävä palkka (S1-10)
76
Työterveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit (S1-14)
76
Ansiotuloa koskevat mittarit (S1-16)
76
Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvalitukset (S1-17)
77
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk-
sien tunnistaminen ja arviointi
Omaa työvoimaa koskevat olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdolli-
suudet on tunnistettu kaksoisolennaisuusanalyysissä, joka on kuvattu
osiossa ESRS 2-osiossa, kohdassa IRO-1: Prosessi olennaisten vaiku-
tusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi. Pihlajalinna ra-
portoi toimistaan kaksoisolennaisuusanalyysissä olennaisiksi määritel-
tyjen aiheiden osalta.
Olennaiset omaan henkilöstöön liittyvät vaiku-
tukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden hal-
linta (SBM-3)
Kuvaus olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista ja nii-
den vuorovaikutuksesta strategian ja liiketoimintamallin kanssa on
esitetty ESRS 2 -osiossa, kohdassa SBM-3: Olennaiset kestävyysaiheet
Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys strategiaan.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
64
S1 Omaan työvoimaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Oman työvoiman työsuhteiden vakaus
Pihlajalinna tarjoaa vakaita työsuhteita
sekä mahdollisuuden harjoittaa ammattia
.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret: veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksaminen, tuottavuus,
esihenkilötyö ja
johtaminen.
Mahdollisuus
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin
sekä terveyden ja turvallisuuden
varmistaminen on myös taloudellisten
riskien näkökulmasta merkittävää.
Kuormituk-
sen tai tapaturman seurauksena voi
olla pitkiä sairaspoissaoloja ja kilpailukykyisen palkan
tarjoaminen voi vaikuttaa lyhyen
aikavälin kannattavuuteen.
Riski
Oman työvoiman työaika
Yötyö kuormittaa
henkilöstöä
Todellinen kielteinen
vaikutus
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret: veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksaminen, tuottavuus,
esihenkilötyö ja
johtaminen.
Mahdollisuus
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin
sekä terveyden ja turvallisuuden
varmistaminen on myös taloudellisten
riskien näkökulmasta merkittävää.
Kuormituk-
sen tai tapaturman seurauksena voi
olla pitkiä sairaspoissaoloja ja kilpailukykyisen palkan
tarjoaminen voi vaikuttaa lyhyen
aikavälin kannattavuuteen.
Riski
Oman työvoiman riittävä palkka
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret: veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksaminen ja tuottavuus
.
Myös myönteinen
työnantajakuva sekä maine
tuovat taloudellista hyötyä
.
Mahdollisuus
Palkkojen nostaminen voi lisätä
kustannuksia vaikuttaen
lyhyen aikavälin kannattavuuteen.
Riski
Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka saman-
arvoisesta työstä oman työvoiman
keskuu-
dessa
Henkilöstön palkkaus perustuu kunkin
työntekijän osaamiseen sekä yhdenvertaisen
kohtelun periaatteiden
noudattamiseen. Työehtosopimusten
piiriin kuulu-
vissa tehtävissä palkkaus perustuu
työehtosopimuksen mukaisiin palkkaryhmiin.
Palkkaukseen vaikuttavat
lisäksi tehtäväkohtaiset
vastuulisät, kokemusvuodet
sekä paikkakuntakalleusluokittelu.
Sukupuoli ei ole missään tilanteessa palkkaukseen
vaikuttava tekijä. Ylempien
toimihenkilöiden palkkaus määräytyy
mm.
tehtävän ja työn vaativuuden
mukaan sekä osaamisen, työkokemuksen,
suorituksen ja tulosten perusteella.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Oman työvoiman työ-
ja yksityiselämän tasa-
paino
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työurien pituuden kasvattaminen,
kuntouttava ja joustava,
elämänkaaren vaiheet huomioiva ja
työnteki-
jää tukeva toiminta tuo myös
taloudellisia mahdollisuuksia, työnantajamaine
vastuullisena toimijana.
Mahdollisuus
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
sairaspoissaolot
Riski
Oman työvoiman terveys ja turvallisuus
Psykologinen turvallisuus, mielenterveyden
haasteet
Todellinen kielteinen
vaikutus
Työtapaturmat
Potentiaalinen kielteinen vaikutus
Alan asiantuntijana Pihlajalinnalla on potentiaali
tarjota henkilöstölleen ensiluokkaista
terveydenhoitoa.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
sairaspoissaolot.
Riski
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työurien pituuden kasvattaminen,
kuntouttava ja joustava,
elämänkaaren vaiheet huomioiva ja
työnteki-
jää tukeva toiminta tuo myös
taloudellisia mahdollisuuksia, työnantajamaine
vastuullisena toimijana.
Mahdollisuus
Toimenpiteet työpaikalla
esiintyvän väkivallan
ja häirinnän torjumiseksi omassa työvoimassa
Pihlajalinnassa noudatetaan epäasiallisen kohtelun
vastaista toimintamallia, jonka
mukaan työntekijöihin kohdistuvaa
häirintää tai epäasiallista kohtelua
ei
hyväksytä missään muodossa.
Esihenkilöillä on velvollisuus puuttua epäasialliseen kohteluun
tai häirintään heti, kun asia on tullut
esihenkilön tietoon.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Oman työvoiman koulutus ja taitojen
kehittä-
minen
Pihlajalinna tarjoaa henkilöstölleen yhdenvertaiset
ja tasa-arvoiset mahdollisuudet koulutukseen
ja oman osaamisen kehittämiseen
.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Yhdenvertainen kohtelu sekä
osaamisen ja taitojen kehittäminen
on myös mahdollisuuksien näkökulmasta
merkittävää.
Veto-
ja pitovoima työnantajana,
työmotivaation sekä työurien pituuden
kasvattaminen, tasa-arvoinen,
osaamista kartuttava
toiminta tuo myös taloudellisia
mahdollisuuksia.
Mahdollisuus
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
65
Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperi-
aatteet (S1-1)
Kuvaus Pihlajalinnan johtamisjärjestelmästä ja keskeisistä toimintape-
riaatteista löytyy ESRS 2 -osion kohdasta GOV-1: Ylimmän johdon
rooli kestävyyden hallinnassa. Tiedot keskeisistä toimintaperiaatteista
löytyy kestävyysraportin G1-osiosta, toimintaperiaatteet-taulukosta.
Pihlajalinna on sitoutunut ihmisoikeussitoumuksessa kunnioittamaan
oman työvoiman ihmisoikeuksia ja noudattamaan omaa työvoimaa
koskevien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinnoimiseksi
seuraavia kansainvälisiä periaatteita: YK:n ihmisoikeuksien yleismaail-
mallinen julistus, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistus työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista, YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia kos-
kevat ohjaavat periaatteet ja OECD:n ohjeet monikansallisille yrityk-
sille. Pihlajalinna on sitoutunut YK:n Global Compact -aloitteeseen ja
kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeus- ja tasa-arvo-
periaatteita. Pihlajalinnan ihmisoikeusarviointi katselmoidaan joka
toinen vuosi konsernin vastuullisuustyöryhmässä. Arviointi on saata-
villa yhtiön verkkosivuilla.
Pihlajalinnan eettiset toimintaohjeet (Code of Conduct) ohjaavat kaik-
kien pihlajalinnalaisten toimintaa. Ohjeet kuvaavat konsernin tapaa
toimia, joka perustuu hyvän hallinnon ja lakien, avoimuuden, oikeu-
denmukaisuuden ja luottamuksellisuuden periaatteille. Jokaisella pih-
lajalinnalaisella on velvollisuus tuntea eettiset toimintaperiaatteet ja
vastuu noudattaa niitä työssään. Jokaisen pihlajalinnalaisen tulee suo-
rittaa pakollinen eettisiä toimintaperiaatteita koskeva koulutu
s
ja si-
toutua noudattamaan näitä toimintaohjeita ja siten myös kunnioitta-
maan ihmisoikeuksia. Konsernin johtoryhmä vastaa eettisten toimin-
taperiaatteiden laadinnasta ja toimiva johto niiden arkeen viennistä
koko organisaatioon.
Seurantaa toteutetaan aktiivisesti ja koulutus-
ten suoritusvelvoitteesta muistutetaan henkilökohtaisesti.
Päivittäistä työtä ohjaavat eettisten toimintaperiaatteiden lisäksi in-
tranetissä ja verkkosivulla saatavilla olevat yksityiskohtaisemmat toi-
mintaohjeet ja -politiikat.
Pihlajalinna on sitoutunut edistämään oman työvoimansa monimuo-
toisuutta, yhdenvertaisuutta ja osallisuutta allekirjoittamalla muun
muassa FIBS monimuotoisuussitoumuksen. Pihlajalinna ei hyväksy
minkäänlaista henkilön syntyperään, kansallisuuteen, uskontoon,
ihonväriin, sukupuoleen, ikään tai muuhun vastaavaan tekijään perus-
tuvaa syrjintää.
Vuoropuhelu oman työvoiman kanssa (S1-2)
Pihlajalinna kuuntelee henkilöstöään säännöllisesti. Henkilöstön sään-
nöllinen Pihliksen pulssi -kysely ja yhdenvertaisuutta, monimuotoi-
suutta ja osallisuutta kartoittava DEI-kysely auttavat seuraamaan toi-
menpiteiden vaikutuksia ja havainnoimaan mahdollisia kehityskoh-
teita. Konsernin laaja henkilöstökysely Pihliksen pulssi toteutetaan
kerran vuodessa. Pulssi on tärkeä työkalu työyhteisön tilan ja toimin-
tatapojen arvioinnissa, seuraamisessa ja kehittämisessä sekä henki-
löstön ja esihenkilöiden välisessä vuoropuhelussa. Pihliksen pulssia
täydentävät säännöllisin väliajoin toteutettavat,
kevyemmät minipuls-
sit. Pulssin tuloksia hyödynnetään niin konsernitasoisessa päätöksen-
teossa ja kehittämisessä kuin tiimikohtaisesti. Konsernitasoisista tu-
loksista ja niiden hyödyntämisestä kerrotaan henkilöstölle muun mu-
assa Kimpassa-tapaamisessa sekä henkilöstöinfoissa. Pulssikyselyiden
tuloksia käsitellään ja niitä hyödynnetään tiimin tavoite-
ja kehityskes-
kustelussa. Pihlajalinna on hyödyntänyt henkilöstökyselyn avoimia pa-
lautteita myös osana tulevan strategiakauden suunnittelua. Pihlajalin-
nassa työskentelevien ammatinharjoittajien käsityksiä yhtiöstä seura-
taan pulssin lisäksi säännöllisesti järjestettävissä ammatinharjoittajail-
loissa.
Pihlajalinna kunnioittaa työntekijöidensä järjestäytymisoikeutta ja ke-
hittää luottamukseen ja avoimuuteen perustuvaa yhteistoimintaa yh-
dessä henkilöstön edustajien kanssa. Pihlajalinna on Hyvinvointialan
HALI ry:n jäsen ja on jäsenyyden perusteella velvollinen noudatta-
maan yleissitovia työehtosopimuksia, jotka ovat terveyspalvelualan
työehtosopimus ja yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimus.
Pihlajalinnan ja sen henkilöstön välisten vuorovaikutuksellisten yh-
teistoimintamenettelyjen edistämiseksi Pihlajalinnassa toteutetaan
Kimpassa-toimintaa. Toiminta on koko
konsernin kattava yhteistoi-
mintaorganisaatio. Kimpassa-yhteistoimintaorganisaatio kokoontuu
kaksi kertaa vuodessa, keväällä ja syksyllä. Toiminnassa
ovat mukana
työntekijöiden valitsemat Kimpassa-edustajat, luottamusmiehet ja
työsuojeluorganisaatio. Toiminnalla halutaan kehittää Pihlajalinnan
yhdenvertaisuutta, vuoropuhelua, johdon ja henkilöstön välistä luot-
tamusta sekä vastata yt-laissa asetettuihin vaatimuksiin. Tapaamisten
kokousmuistiot säilytetään kaikkien nähtävillä intrassa.
Työhyvinvoinnin ja työolojen seuraaminen ja turvallisuudesta huoleh-
timinen sekä epäkohtiin puuttuminen kuuluvat jokaiselle pihlajalinna-
laiselle. Henkilöstön työoloja seurataan jatkuvasti ja niistä raportoi-
daan säännöllisesti liiketoiminta-
ja konsernijohdolle. Pihlajalinnalla
on aktiivista yhteistyötä myös työsuojeluorganisaation kanssa. Pihla-
jalinnan alue- ja yhtiökohtaiset työsuojelun yhteistoimintaryhmät
(YTR) kokoontuvat säännöllisesti neljä kertaa vuodessa ja käsittelevät
työsuojeluasioita yhdenmukaisen esityslistan mukaisesti. Yhteistoi-
mintaryhmien keskeisenä tehtävänä on varmistua työolojen turvalli-
suudesta, terveellisyydestä ja reiluista työoloista sekä edistää työsuo-
jelun toimintaohjelman toteutumista. Yhteistoimintaryhmässä käsi-
tellään henkilöstön edustajien kanssa myös muita yhteistoimintalain
piiriin sisältyviä asioita. Yhteistoimintaryhmässä ovat mukana työsuo-
jeluvaltuutettu, alueellinen luottamusmies, työsuojelupäällikkö, hen-
kilöstöpäällikkö sekä puheenjohtajana aluejohtaja tai toimitusjohtaja.
Kokoukseen voidaan myös tarvittaessa kutsua esimerkiksi työterveys-
huollon edustaja. Työpaikan henkilöstö pidetään ajan tasalla työsuo-
jelun yhteistoiminnasta ja kokousmuistiot säilytetään kaikkien nähtä-
villä intrassa.
Pihlajalinnan toimitusjohtaja ja viestintä-
ja vastuullisuusjohtaja sekä
konsernin HR-johtaja tapaavat pääluottamusmiehet neljännesvuosit-
tain. Liiketoimintojen HR-johtajat käyvät säännöllistä vuoropuhelua
konsernin pääluottamusmiesten kanssa kuukausittain. Tämän
lisäksi
henkilöstöpäälliköt ja alueelliset luottamusmiehet tapaavat vähintään
kerran kvartaalissa. Pihlajalinna-konsernin henkilöstöhallinnolla on
operatiivinen vastuu varmistaa, että yhteistoiminta toteutuu lainsää-
dännön mukaisesti ja oman henkilöstön näkökulmat vaikuttavat pää-
töksiin ja toimiin.
Henkilöstöä kannustetaan aktiiviseen dialogiin esihenkilöiden tai luot-
tamushenkilöiden kanssa, jotta mahdolliset kielteiset vaikutukset voi-
daan tunnistaa ja korjaaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä. Pihlajalin-
nalla on käytössä raportointijärjestelmä, jolla koko henkilöstö voi il-
moittaa havaitsemistaan työturvallisuuspoikkeamista ja huolenai-
heista.
Pihlajalinna on tunnistanut ja arvioinut ihmisoikeusvaikutuksia huolel-
lisuusvelvoitteen mukaisesti huomioiden oman henkilöstön ja asiak-
kaat. Lisäksi arvoketjun työntekijöiden osalta on tehty ensimmäinen
arviointi, jonka pohjalta työtä jatketaan kattavamman ymmärryksen
luomiseksi. Huolellisuusvelvoitteen mukaisesti käytäntöjä ja toiminta-
tapoja kehitetään jatkuvasti, jotta ihmisoikeuksien kunnioittaminen
tulee huomioiduksi kaikessa toiminnassa.
Pihlajalinna on tunnistanut tarpeen kehittää sisäisiä ilmoituskanavi-
aan ja on ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että tulevien vuosien ai-
kana saadaan entistä paremmin tietoa muun muassa niiden työnteki-
jöiden näkökulmasta, jotka saattavat olla erityisen alttiita mahdolli-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
66
sille kielteisille ihmisoikeusvaikutuksille. Syksystä 2024 lähtien nuor-
ten työntekijöiden kokemusta ja näkökulmaa on kartoitettu osana
Pihlajalinnan laajaa henkilöstökyselyä. Huolellisuusvelvoitteen mukai-
silla prosesseilla pyritään välttämään, ehkäisemään ja lieventämään
potentiaalisia sekä tapahtuneita haitallisia ihmisoikeusvaikutuksia.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja
kanavat oman työvoiman huolenaiheiden esiin
tuomiseksi (S1-3)
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi
Pihlajalinna ryhtyy toimiin kaikissa havainnoissa mahdollisista ihmisoi-
keusloukkauksista sekä arvojen ja sopimusten lainvastaisesta toimin-
nasta riippumatta siitä, onko ihmisoikeusloukkausten kohteena ollut
omaan tai arvoketjun työvoimaan, vaikutuksen alaisiin yhteisöihin tai
kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kuuluva henkilö. Käytössä on selkeät pro-
sessit asioiden systemaattiselle käsittelylle, jotta ihmisoikeusrikko-
muksiin voidaan puuttua ja korjaaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä
välittömästi. Kaikille kriittisimmille, mahdollisille ja tosiasiallisille ih-
misoikeusvaikutuksille määritellään kohdennetut toimenpiteet kiel-
teisten vaikutusten minimoimiseksi ja niiden ehkäisemiseksi.
Jokaisella pihlajalinnalaisella on velvollisuus ilmoittaa viipymättä epäi-
lemistään lainsäädännön rikkomuksista tai Pihlajalinnan eettisten toi-
mintaperiaatteiden vastaisesta toiminnasta. Esihenkilöiden on käsitel-
tävä kaikki tietoon tulleet epäilyt asiallisesti ja ryhdyttävä asianmukai-
siin korjaaviin toimenpiteisiin. Esihenkilöiden on kohdeltava kaikkia
asianosaisia kunnioittavasti ja huolehdittava, että työntekijälle ei ai-
heudu ilmoittamisesta kielteisiä seuraamuksia ja ilmoitettava tietoon
tulleet tapaukset tai epäilyt konsernin lakiasiainosastolle. Pihlajalin-
nalla on myös luottamuksellinen ilmoituskanava (Whistleblowing).
Pihlajalinnalla on riskiarvioihin pohjautuva työsuojelun toimintaoh-
jelma, jossa määritetään työturvallisuuteen liittyvät vastuut ja mitta-
rit. Työsuojelun toimintaohjelman laatiminen on lakisääteistä, ja se
tarkistetaan vuosittain. Työsuojelun toimintaohjelman mukaisesti työ-
suojelun tavoitteena on turvata kaikille Pihlajalinnassa työskentele-
ville terveelliset, turvalliset ja reilut työolot, tukea työkykyä ylläpitäviä
toimia sekä kannustaa jokaista vaalimaan omalta osaltaan hyvää työil-
mapiiriä ja avointa tiedonkulkua. Pihlajalinnan paikalliset työsuojelu-
toimikunnat laativat lisäksi alueelliset toimintasuunnitelmat ja määrit-
tävät alueelliset työturvallisuustavoitteet.
Työolojen seuraaminen ja turvallisuudesta huolehtiminen kuuluu jo-
kaiselle työntekijälle. Pihlajalinnan työtapaturmien ehkäisemistä kos-
kevana toimintaperiaatteena on tunnistaa ja arvioida tapaturmia ai-
heuttavat vaaratekijät sekä poistaa tai hallita riskit. Pihlajalinnalla on
käytössä HSE Lite -työturvallisuuden johtamisen ja kehittämisen säh-
köinen järjestelmä. Toimintaperiaatteiden kirjallinen dokumentointi
valmistuu tulevan tilikauden aikana.
HSE Lite -raportointijärjestel-
mällä, jolla henkilöstön tulee ilmoittaa havaitsemistaan vaaratilan-
teista ja työturvallisuuspoikkeamista. Kyseessä on ennakoiva työtur-
vallisuuden työkalu, jonka Fennia tarjoaa työtapaturmavakuutusasiak-
kailleen työturvallisuuden kehittämiseen. Työkalu on kaikkien pihlaja-
linnalaisten saatavilla ja ilmoituksen voi tehdä avoimen linkin tai QR-
koodin kautta. Turvallisuushavaintoilmoitusten käsittelystä
vastaa en-
sisijaisesti ilmoittajan esihenkilö. Ilmoittaja saa käsittelyn etenemi-
sestä ja tehdyistä korjaavista toimenpiteistä tiedon sähköpostitse.
Turvallisuushavainnot käsitellään esihenkilön johdolla tiimin palave-
rissa. Korjaavien toimien tehokkuutta arvioidaan tilannekohtaisesti.
Turvallisuushavaintoilmoitusten lisäksi järjestelmässä tehdään riski-
kartoitukset sekä kirjataan työtapaturmat.
Kanava huolenaiheiden tai tarpeiden esiin tuomiseksi
Pihlajalinnan luottamuksellisen ilmoituskanavan (Whistleblowing)
kautta voi ilmoittaa havaitsemistaan väärinkäytöksistä ja epäkohdista
organisaatiossa. Ilmoituskanava on toteutettu puolueettoman ja ulko-
puolisen kumppanin kanssa anonyymin ilmoittajan henkilöllisyyden
salaamiseksi.
Tarkempi kuvaus ilmoituskanavaan
liittyvistä toiminta-
periaatteista, jotka koskevat rakenteita
ja prosesseja käyttävien hen-
kilöiden suojelua vastatoimilta on luettavissa G1-osiosta, kohdasta
Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseksi, raportoimiseksi ja tutki-
miseksi. Ilmoituskanava löytyy Pihlajalinnan intrasta ja verkkosivuilta
suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi ja sen toiminnasta viestitään sään-
nöllisesti henkilöstölle ja sidosryhmille.
Yhteistoimintaorganisaatiota, poikkeama-
ja ilmoituskanavia sekä
henkilöstökyselyä koskeva perehdytys on osa Pihlajalinnan konserni-
tasoista yleisperehdytystä, joka on suunnattu kaikille pihlajalinnalin-
nalaisille. Esihenkilö vastaa perehdytyksen toteutumisesta. Henkilös-
tön tietoisuutta ja luottamusta huolenaiheiden ilmoittamisen proses-
siin arvioidaan osana omavalvontakyselyä.
Työolot, yhdenvertainen kohtelu
ja yhtäläiset mahdollisuudet
kaikille
Pihlajalinna kunnioittaa työntekijöidensä järjestäytymisoikeutta ja ke-
hittää luottamukseen ja avoimuuteen perustuvaa yhteistoimintaa yh-
dessä henkilöstön edustajien kanssa. Pihlajalinnalla on koko konser-
nin kattava Kimpassa-yhteistoimintaorganisaatio, jonka kautta
henki-
löstöllä on mahdollisuus vaikuttaa omaan työhönsä ja työympäris-
töönsä.
Henkilöstön työ- ja yksityiselämän tasapaino, työntekijöiden
terveys ja turvallisuus, henkilöstön työaika
Työsuojelun yhteistoiminnan tarkoituksena on varmistaa työsuojelua
koskevien säännösten noudattaminen sekä parantaa työympäristöä ja
työolosuhteita työsuojelun viranomaisvalvonnan sekä työnantajan ja
työntekijöiden yhteistoiminnan avulla. Konsernin yhteistoimintaryh-
mät (YTR) kokoontuvat säännöllisesti neljä kertaa vuodessa ja käsitte-
levät työsuojeluasioita yhdenmukaisen esityslistan mukaisesti.
Huolellisuusvelvoitteen mukaisesti Pihlajalinna on tunnistanut, että
merkittävänä terveys- ja sosiaalialan toimijana Pihlajalinnalla on mah-
dollisia ja tosiasiallisia vaikutuksia ihmisoikeuksiin ja niiden toteutumi-
seen sekä suoraan että välillisesti arvoketjun kautta. Pihlajalinna ko-
kosi vuoden 2024 aikana moniammatillisen työryhmän arvioimaan
Pihlajalinnan mahdollisia ja tosiasiallisia vaikutuksia ihmisoikeuksiin.
Näiden sidosryhmäkeskusteluiden myötä Pihlajalinna on tunnistanut
esimerkiksi nuorten työntekijöiden olevan haavoittuvassa asemassa.
Pihlajalinnalla on omaa työvoimaa koskevia toimintaperiaatteita,
jotka edistävät työvoiman inklusiivisuutta ja myönteistä toimintaa eri-
tyisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta. Nuoret
työntekijät on huomioitu erityisesti Pihlajalinnan perehdytysohjel-
massa. Esihenkilöille suunnatussa Esihenkilönä Pihlajalinnassa -pereh-
dytysvalmennuksessa kuvataan konkreettisia keinoja, joilla esihenkilö
voi tukea aloittelevaa työntekijää ja vahvistaa nuorten voimavaroja
työuran alussa. Esihenkilöille on myös tarjottu koulutusta koskien
nuorten mielenterveyden tukemista.
Toimenpiteet (S1-4, S1-5)
Omaan työvoimaan liittyvien olennaisten vaikutusten riskien ja mah-
dollisuuksien toimien kattavuus on oma henkilöstö ja oma toiminta
Suomessa (konsernilla ei ole muita maantieteellisiä alueita). Kaikkiin
nykyisiin ja suunniteltuihin toimiin varatut taloudelliset resurssit ovat
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
67
henkilöstöresursseja. Kaikkien toimien osalta aikajänne on tulevat tili-
kaudet (2025–2026) tai toimet ovat jatkuvia. Toimien osalta Pihlaja-
linna ei ole tunnistanut omalle työvoimalle aiheutuvia kielteisiä vaiku-
tuksia, jotka aiheutuisivat siirtymisestä vihreämpään ja ilmastoneut-
raaliin talouteen.
Myönteiset vaikutukset
Olennaisia myönteisiä vaikutuksia kohdistuu oman työvoiman työsuh-
teiden vakauteen, riittävään palkkaan, terveyteen ja turvallisuuteen,
sukupuolten tasa-arvoon ja samaan palkkaan samanarvoisesta työstä
oman työvoiman keskuudessa, oman työvoiman koulutukseen ja tai-
tojen kehittämiseen sekä toimenpiteisiin työpaikalla esiintyvän väki-
vallan ja häirinnän torjumiseksi omassa työvoimassa.
Pihlajalinnan HR on yhtenäistänyt viimeisen vuoden aikana useita työ-
suhteisiin liittyviä käytänteitä ja prosesseja. Pihlajalinnan HR jatkaa
tulevien tilikausien aikana käynnissä olevaa työtä henkilöstöproses-
sien kehityskohteiden tunnistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Pih-
lajalinnassa nähdään, että ihmisten hyvinvoinnin johtaminen ei ole
erillistä toimintaa, vaan hyvinvointi on osa kaikkea johtamista. Pihla-
jalinnassa on jatkettu
vuonna 2023 alkanutta työkykykokonaisuuksien
kehittämistä. Työtä on edistetty
yhteistyössä työterveyshuollon ja
työeläkevakuutusyhtiöiden kanssa. Tulevien tilikausien aikana Pihlaja-
linnan HR yhteistyössä työterveyden kanssa selkeyttää työkykyyn ja
työterveyshuoltoyhteistyöhön liittyviä prosesseja entistä sujuvam-
miksi ja konsernitasoisesti yhdenmukaisemmiksi. Oman työvoiman
terveyttä ja turvallisuutta edistävän työn tukemiseksi Pihlajalinnan
työhyvinvointitiimin resursseja on vahvistettu uudella työturvallisuus-
ja työsuojelupäällikön tehtävällä syksyllä 2024.
Työsuhteiden vakaus
Pihlajalinna tarjoaa vakaita työsuhteita sekä mahdollisuuden harjoit-
taa ammattia. Pihlajalinna on rakentanut kuluneen raportointivuoden
aikana Pihlajalinnan yhtenäistä rekrytointia. Yhteisen rekrytoinnin
myötä on luotu uusi rekrytointiorganisaatio ja -prosessit, yhdenmu-
kaistettu rekrytoinnin käytänteitä ja vahvistettu rekrytointipalvelui-
den resursseja. Toimenpiteiden vaikuttavuutta
seurataan ja arvioi-
daan Pihlajalinnan rekrytoinnin ohjausryhmässä. Yhtenäisen rekry-
toinnin toiminnan kehittäminen jatkuu tulevien tilikausien aikana.
Riittävä palkka
Pihlajalinnassa työntekijöiden palkkaus perustuu kunkin työntekijän
työn vaativuuteen, osaamiseen, työssä suoriutumiseen sekä yhden-
vertaisen kohtelun periaatteiden noudattamiseen. Pihlajalinnassa
huomioidaan ja palkitaan esimerkillistä toimintaa sekä merkittäviä
työsaavutuksia. Pihlajalinna tarjoaa myös henkilöstöetuja, joiden
avulla tuetaan henkilöstön hyvinvointia ja työtyytyväisyyttä. Riittävä
palkka voi vähentää taloudellista painetta ja parantaa työntekijöiden
hyvinvointia sekä lisätä sosiaalista tasa-arvoa. Pihlajalinna toteutti
tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman mukaisen palkkakartoi-
tuksen ja sopimuspalkkaisten vaativuusluokittelun vuoden 2024 ai-
kana. Tämän lisäksi Pihlajalinna on panostanut palkitsemiskokonai-
suuden rakentamiseen. Palkkausta koskevat
toimet koskevat työsuh-
teisia työntekijöitä. Tavoitteena on vastata
tulevan EU:n palkka-avoi-
muusdirektiivin vaatimuksiin ja tuoda läpinäkyvyyttä työtehtävien
vaativuusluokkiin. Toimien vaikutuksia arvioidaan osana palkkakartoi-
tusta sekä säännöllisessä vuoropuhelussa luottamushenkilöiden
kanssa. Pihlajalinna jatkaa palkkaharmonisointisuunnitelmien mu-
kaista toimintaa sekä palkitsemiskokonaisuuden kehittämistä.
Työvoiman koulutus ja taitojen kehittäminen
Pihlajalinna tarjoaa henkilöstölleen yhdenvertaiset ja tasa-arvoiset
mahdollisuudet koulutukseen ja oman osaamisen kehittämiseen.
On-
nistuneella perehdytyksellä tuetaan henkilöstön hyvinvointia. Pihlaja-
linnan verkko-oppimisympäristössä on julkaistu itsenäisesti suoritet-
tava yleisperehdytyskoulutus, joka tarjoaa hyvän yleiskäsityksen Pih-
lajalinnasta yrityksenä, perustiedot ja ymmärryksen työhön liittyvistä
oikeuksista ja velvollisuuksista sekä siitä kuinka Pihlajalinna tukee
työnantajana henkilöstön hyvinvointia ja kehittymistä. Pihlajalinnan
perehdytyksen kehittäminen jatkuu tulevien tilikausien aikana.
Pihlajalinna tulee vuoden 2025 aikana tarjoamaan henkilöstölleen
ammatillisen osaamisen vahvistamisen lisäksi monipuolista, kohden-
nettua koulututusta muun muassa monimuotoisuudesta, muutok-
sessa elämisestä ja modernista työstä. Tämän lisäksi tulevan vuoden
aikana esihenkilöille tullaan tarjoamaan teemakoulutuksia muun mu-
assa työkykyjohtamiseen, muutosjohtamiseen, palautteen antami-
seen ja työsuhdeosaamiseen liittyen. Pihlajalinna hyödyntää koulu-
tusten suunnittelussa ja toteutuksessa sisäistä asiantuntemusta, ul-
koisia sidosryhmiä sekä yhteistyökumppaneita. Tavoitteena
on, että
jokaisella pihlajalinnalaisella on tarvittava osaaminen tavoitteiden
saavuttamiseen ja mahdollisuus oman ammatillisen osaamisen kehit-
tämiseen ja ylläpitämiseen. Pihlajalinna arvioi toimien vaikuttavuutta
säännöllisesti osaamisen johtamiselle asetettujen tavoitteiden va-
lossa.
Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä oman
työvoiman keskuudessa
Pihlajalinnalla on tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma, jonka
mukaisten toimenpiteiden tarkoituksena on tuottaa myönteisiä vaiku-
tuksia omalle henkilöstölle. Pihlajalinna on vuoden 2024 aikana kehit-
tänyt palkitsemiskokonaisuutta, rakentanut ihmisoikeuksia koskevan
huolellisuusvelvoiteprosessin sekä luonut monimuotoisuutta, yhden-
vertaisuutta ja osallisuutta edistävän ohjelman vuosille 2025–2026.
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman
mukaisesti Pihlajalinna
keskittyy erityisesti tasa-arvoisen palkkauksen ja rekrytoinnin sekä
työn ja yksityiselämän yhteensovittamisen kehittämiseen, arvojen
mukaisen yrityskulttuurin vahvistamiseen sekä henkilöstön osaamisen
vahvistamiseen tasa-arvoon ja yhdenvertaisuuteen liittyen. Tämän
kehittämistyön tuloksena määritellään Pihlajalinnan työyhteisöperi-
aatteet, edistetään Pihlajalinnan DEI-ohjelmaa, päivitetään Pihlajalin-
nan nykyiset häirinnän ja epäasiallisen kohtelun hallinnan ohjeet ja
toimintamallit sekä valmistaudutaan palkka-avoimuusdirektiivin mu-
kaisen toiminnan valmisteluun. Työtä johtaa Pihlajalinnan HR ja työ-
hön osallistetaan sisäisiä sidosryhmiä.
Pihlajalinnassa tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustilannetta seurataan ja
arvioidaan säännöllisesti henkilöstölle tehtävillä kyselyillä. Tämän li-
säksi kerätään tietoa muun muassa naisten ja miesten sijoittumisesta
eri henkilöstöryhmiin ja tehtäviin. Suunnitelman päivityksen yhtey-
dessä raportoidaan konsernin johdolle ja henkilöstölle tasa-arvo- ja
yhdenvertaisuustyölle asetettujen tavoitteiden toteutumisesta. Tasa-
arvon ja yhdenvertaisuuden toteutumisen seurannasta, arvioinnista
ja raportoinnista vastaa konsernin HR.
Toimenpiteet työpaikalla esiintyvän väkivallan ja häirinnän torju-
miseksi
Pihlajalinnassa noudatetaan epäasiallisen kohtelun vastaista toiminta-
mallia, jonka mukaan työntekijöihin kohdistuvaa häirintää tai epäasi-
allista kohtelua ei hyväksytä missään muodossa. Esihenkilöillä on vel-
vollisuus puuttua epäasialliseen kohteluun tai häirintään heti, kun
asia on tullut esihenkilön tietoon. Työtapaturmien ehkäisyssä sekä
työpaikalla esiintyvän väkivallan ja häirinnän torjumisessa Pihlajalinna
tekee tiivistä yhteistyötä työtapaturmavakuutusyhtiön kanssa. Työ-
turvallisuuden kehittämistyötä tukemaan perustettiin uusi työsuojelu-
ja työturvallisuuspäällikön tehtävä syksyllä 2024. Pihlajalinna on vii-
meisen vuoden aikana vahvistanut esihenkilöiden työturvallisuusjoh-
tamisosaamista kohdennetuilla verkkokoulutuksilla sekä lisännyt ai-
heeseen liittyvää viestintää. Työturvallisuus-
ja työsuojelutyön tavoit-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
68
teena on turvata terveelliset, turvalliset ja reilut työolot kaikille pihla-
jalinnalaisille. Vaikutuksia arvioidaan Pihlajalinnan työsuojelulle ja
työturvallisuudelle asetettujen tavoitteiden ja mittareiden kautta. Tu-
levan tilikauden aikana tullaan päivittämään Pihlajalinnan väkivallan
uhkaan varautumisen ja sen ehkäisyn toimintamallia.
Pihlajalinna pyrkii parantamaan henkilöstön työhyvinvointia myös laa-
dukkaalla esihenkilötyöllä. Pihlajalinnan johtamisen kehittämiseen on
panostettu ja tämän työn kehitystuloksena määriteltiin ja lanseerat-
tiin Pihlajalinnan johtamisperiaatteet. Pihlajalinnan johtamisperiaat-
teet kuvaavat, millaista johtamista Pihlajalinnassa tavoitellaan ja ar-
vostetaan. Johtamisperiaatteet on määritelty yhteistyössä henkilös-
tön kanssa. Toimien vaikutuksia arvioidaan osana vuosittaista laajaa
henkilöstökyselyä ja työkykyjohtamisen mittaristoa. Psykososiaalisen
kuormituksen arviointia toteutetaan yhteistyössä esihenkilöiden ja
konsernin HR:n työsuojelun kanssa. Psykososiaalisten kuormitusteki-
jöiden arviointi on osa työterveyden toteuttamaa työpaikkaselvitystä.
Toimenpiteiden vaikuttavuus
Pihlajalinna seuraa ja arvioi toimenpiteiden vaikuttavuutta jatkuvan
kehittämisen toimintaperiaatteen mukaisesti. Pihlajalinna toteuttaa
kerran vuodessa laajan Pihliksen pulssi -henkilöstökyselyn, jota täy-
dentää tiiviimmät pulssikyselyt läpi vuoden. Laajan henkilöstökyselyn
tavoitteena on mitata ja seurata Pihlajalinnan johtamisperiaatteiden
toteutumista, työyhteisön toimivuutta, henkilöstön työhyvinvointia
sekä yhteenkuuluvuutta. Pihliksen pulssi -kysely auttaa seuraamaan
tehtyjen toimenpiteiden vaikutuksia ja havainnoimaan mahdollisia ke-
hityskohteita. Pienempien pulssikyselyiden avulla seurataan vuoden
aikana henkilöstökokemuksen ja työkykyindeksin kehittymistä.
Laajan henkilöstökyselyn ja pulssikyselyiden lisäksi muun muassa Pih-
lajalinnan HR, työsuojelu, johto ja esihenkilöt seuraavat oman vastuu-
alueensa henkilöstön hyvinvointia ja työtyytyväisyyttä useiden eri
mittareiden näkökulmasta. Työterveyshuolto seuraa omalta osaltaan
työntekijöiden työkykyä muun muassa työpaikkaselvitysten ja ter-
veystarkastusten avulla.
Pihlajalinna seuraa toimintansa vaikuttavuutta myös ulkoisten sidos-
ryhmien, kuten työterveyden ja työeläkevakuutusyhtiöiden, kanssa
pidettävissä yhteisissä ohjausryhmissä ja tapaamisissa. Pihlajalinnassa
toimii sisäisiä työryhmiä ja ohjausryhmiä, jotka vastaavat keskeisten
toimenpiteiden edistymisestä ja seurannasta sekä vaikuttavuuden ra-
portoinnista ylemmälle johdolle. Työsuojelulle asetettujen tavoittei-
den toteutumista seurataan muun muassa turvallisuushavaintoilmoi-
tusten määrän, työtapaturmien ja työmatkatapaturmien määrän, ta-
paturmataajuusluvun, työkyvyn arviointien sekä työilmapiirikartoitus-
ten avulla. Yhteistoimintaryhmät ja Kimpassa-organisaatio ovat kes-
keisiä sisäisiä foorumeita myös vaikuttavuuden seurannan näkökul-
masta.
Ihmisoikeustyötä tarkastellaan ja arvioidaan säännöllisesti johdon ja
vastuullisuustyöryhmän toimesta ja ihmisoikeuksiin ja omaan työvoi-
maan kohdistuvat riskit käsitellään osana konsernin riskienhallinnan
prosessia. Tarkastelun yhteydessä varmistetaan,
etteivät huolellisuus-
velvoitteen myötä tehdyt toimet aiheuta tai edistä olennaisia kieltei-
siä ihmisoikeusvaikutuksia liittyen omaan työvoimaan. Pihlajalinna
pyrkii täyttämään huolellisuusvelvoitteen ihmisoikeuskysymyksissä
osana yrityksen päätöksentekoprosessia.
Huolellisuusvelvoiteprosessi auttaa tunnistamaan ihmisiin kohdistu-
vat nykyiset ja potentiaaliset vaikutukset sekä puuttumaan epäkohtiin
välittömästi. Korjaavat prosessit tukevat kokonaisuutta
ja mahdollis-
tavat ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja toteutumisen osana toimin-
taa. Ihmisoikeuksiin liittyvä haitallisten vaikutusten arviointi sekä kor-
jaavat toimenpiteet toteutetaan osana Ihmisoikeushuolellisuusvelvoi-
tetta (human rights due diligence) ja yhteistyössä eri toimintojen
kanssa. Materiaalisten vaikutusten hallintaa toteutetaan yhteistyössä
eri sidosryhmien kanssa. Työhön osallistuu muun muassa konsernin
HR, alueelliset ja yhtiökohtaiset henkilöstöpäälliköt, luottamusmie-
het, työsuojeluorganisaatio, työterveyshuolto, työtapaturmavakuu-
tusyhtiö ja työeläkevakuutusyhtiöt. Pihlajalinna on kuvannut käytössä
olevat resurssit toteutettujen, suunniteltujen ja käynnissä olevien toi-
menpiteiden yhteydessä.
Kielteiset vaikutukset
Pihlajalinnassa potentiaalisia ja todellisia kielteisiä vaikutuksia kohdis-
tuu oman työvoiman työaikaan, työ- ja yksityiselämän tasapainoon
sekä oman työvoiman terveyteen ja turvallisuuteen.
Pihlajalinna toteutti vuoden 2024 aikana useita kehittämistoimenpi-
teitä, joiden tavoitteena on ollut kehittää johtamista, vahvistaa
työhy-
vinvointia, edistää moderneja työtapoja sekä yhdenmukaistaa työsuh-
teisiin ja rekrytointiin liittyviä toimintaperiaatteita. Toimenpiteiden
tavoitteena on myönteiset vaikutukset oman henkilöstön työntekijä-
kokemuksen parantamiseksi sekä omaan työvoimaan kohdistuvien
kielteisten vaikutusten ehkäisy.
Pihlajalinna pyrkii parantamaan hen-
kilöstön työhyvinvointia muun muassa laadukkaalla esihenkilötyöllä,
työjärjestelyillä, työterveyspalveluilla ja aktiivisella tuella sekä hyvin-
vointia tukevilla kehittämishankkeilla. Pihlajalinnalla on käytössä työ-
aikapankki ja liukuva työaika osassa toimintoja. Pihlajalinnassa etä-
työnä voi tehdä työtehtäviä, jotka eivät ole sidottuja työnantajan työ-
paikkaan.
Työsuojeluriskien hallinnalla pyritään tunnistamaan työn vaarat, riskit
ja haittavaikutukset sekä suunnitelmallisesti poistamaan tai pienentä-
mään niitä. Työympäristöjen riskit arvioidaan Pihlajalinnan yksiköissä
vähintään kerran vuodessa ja aina merkittävien muutosten yhtey-
dessä. Tunnistettujen riskien terveydellistä merkitystä arvioidaan li-
säksi työterveyshuollon suorittamissa työpaikkaselvityksissä, joita
tehdään vähintään viiden vuoden välein tai merkittävien muutosten
yhteydessä. Pihlajalinnaan työsuhteessa olevat työntekijät ovat laki-
sääteisen työterveyshuollon sekä työtapaturma- ja ammattitautiva-
kuutusten piirissä. Pihlajalinnassa työperäisiä sairauksia ja poissaolon
syitä seurataan vuositasolla. Toimenpiteiden vaikuttavuutta
seuraa ja
analysoi Pihlajalinnan HR.
Työvoiman työaika
Pihlajalinnassa ehkäistään ja lievennetään oman työvoiman työaikaan
liittyviä kielteisiä vaikutuksia, kuten yötyön kuormittavuutta, monin
eri tavoin. Yötyöhön liittyvän kuormituksen osalta Pihlajalinna tekee
aktiivista yhteistyötä työterveyden kanssa. Työterveys seuraa
omalta
osaltaan työntekijöiden työkykyä muun muassa työpaikkaselvitysten
ja terveystarkastusten avulla. Myös työehtosopimusten mukaisten le-
poaikojen seuraaminen, turvallisuuspalveluiden tarjoaminen ja työ-
vuorojen suunnittelu auttavat lieventämään yötyön aiheuttamaa
kuormitusta. Työsuojelulla on keskeinen rooli työaikaan liittyvien kiel-
teisten vaikutusten ehkäisyssä. Jokaisessa Pihlajalinnan yksikössä to-
teutetaan ja päivitetään vuosittain yksikkökohtainen riskikartoitus.
Yötyön kuormittavuutta ehkäisevät
ja lieventävät toimet kohdistuvat
erityisesti vuorotyötä tekevään henkilöstöön. Toimien tuloksena on
kohtuulliseksi rajattu työaika ja turvallisten ja terveellisten työolosuh-
teiden varmistaminen. Vaikutuksia arvioidaan yhteistyössä esihenki-
lön, työterveyden ja työsuojelun kanssa.
Pihlajalinna jatkaa nykyisten
toimien toteuttamista ja panostaa entisestään työturvallisuuden ke-
hittämiseen.
Pihlajalinnassa on käytössä aktiivisen välittämisen toimintamalli, jolla
pyritään ratkaisemaan työkykyyn ja työstä suoriutumiseen liittyviä
haasteita ennakoivasti ja suunnitelmallisesti. Esihenkilö on vastuussa
työn resurssoinnista sekä työntekijöiden työterveydestä ja työturvalli-
suudesta. Pihlajalinnan aktiivisen välittämisen mallin mukaisella aktii-
visella vuoropuhelulla sekä säännöllisillä tavoite-
ja kehityskeskuste-
luilla varmistetaan, että esihenkilö on tietoinen työntekijän työky-
vystä sekä työhön liittyvistä mahdollisista kuormitustekijöistä, kuten
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
69
yötyöstä, jotta mahdollisiin kuormitustekijöihin voidaan reagoida en-
nakoivasti.
Oman työvoiman työaikaan liittyvien kielteisten vaikutusten ehkäisy-
ja lievennystoimien vaikutuksia arvioidaan yhteistyössä työsuojelun ja
työterveyden kanssa.
Vuosittaiset riskikartoitukset, 3–5 vuoden vä-
lein toteutettavat työpaikkaselvitykset ja Aluehallintoviraston tarkas-
tuskertomukset käsitellään yhteistoimintaryhmissä. Vaikutusten eh-
käisyyn ja lieventämiseen osallistuu useita sisäisiä ja ulkoisia sidosryh-
miä, kuten Pihlajalinnan HR ja työsuojelu, esihenkilöt sekä työterveys.
Pihlajalinna jatkaa nykyisten toimenpiteiden mukaista toimintaa ja
panostaa tulevien tilikausien aikana työturvallisuuden kehittämiseen.
Työ-
ja yksityiselämän tasapaino
Oman työvoiman työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyy kielteisiä,
potentiaalisia vaikutuksia. Mikäli työkuorma kasvaa kohtuuttomaksi,
vaikuttaa tämä työ- ja yksityiselämän tasapainoon, jolloin työntekijät
voivat kuormittua kohtuuttoman paljon. Pihlajalinna on seuraavilla
toimilla ehkäissyt ja lieventänyt potentiaalisia kielteisiä vaikutuksia:
työajanseuranta ja ylityön sekä työajan rajaaminen työsopimuksissa,
mukautetun työn toimintamallin käyttöönotto, työaikapankki ja liu-
kuva työaika joissain palveluissa ja toiminnoissa sekä etätyön mahdol-
listaminen niiden työtehtävien osalta, jotka eivät ole sidottuja työn-
antajan työpaikkaan.
Pihlajalinna huomioi eri elämäntilanteissa olevien työntekijöiden eri-
tyistarpeet mahdollisuuksien mukaan. Pihlajalinna haluaa helpottaa
työntekijöiden työn ja perhe-elämän yhteensovittamista ja tavoit-
teena on mahdollistaa ongelmaton paluu perhevapaalta. Pihlajalinna
suhtautuu myönteisesti erilaisiin perhetilanteisiin ja haluaa mahdollis-
taa niihin liittyvät perhevapaat mahdollisimman sujuvasti. Työnantaja
ja työntekijä voivat yhdessä sopia työaikajärjestelyistä työntekijän tar-
peen sekä työnantajan mahdollisuuksien mukaan. Myös mahdollisim-
man pitkiksi sovitut käytössä olevat työajan tasausjaksot tai työaika-
pankki
edesauttavat työn ja perhe-elämän joustavaa yhteensovitta-
mista.
Osatyökykyisten työntekijöiden työllistämisedellytyksistä huolehdi-
taan keskittymällä aktiivisen välittämisen mallin mukaisesti työn ja
työkyvyn yhteensovittamiseen yhteistyössä työntekijän, esihenkilön
ja työterveyshuollon kanssa. Osatyökykyisiä työntekijöitä työhön pa-
luussa tukevia keinoja voivat olla: työhön paluun suunnitelma, työjär-
jestelyt, työaikajärjestelyt, tehostettu tuki, työkyvyn arviointi ja va-
kuutusyhtiön ammatillisen kuntoutuksen keinot. Työterveyshuollon
kanssa yhteistyössä pidettävissä työterveysneuvotteluissa pyritään
selvittämään työntekijälle paras tuki ja keinot työhön paluun mahdol-
listamiseksi.
Toimien tuloksena on turvata kaikille pihlajalinnaisille turvalliset ja
reilut työolot, tukea työkykyä ylläpitäviä toimia sekä kannustaa jo-
kaista vaalimaan omalta osaltaan hyvää työilmapiiriä ja avointa tie-
donkulkua. Työ-
ja yksityiselämän tasapainoon vaikuttavien toimien
vaikutuksia arvioidaan konsernitasoisesti osana vuosittaista laajaa
henkilöstökyselyä. Pihlajalinnan työajanseurannan järjestelmän
kautta esihenkilö seuraa ja varmistaa, että työaika pysyy kohtuul-
liseksi rajattuna. Vaikutusten ehkäisyyn ja lieventämiseen osallistuu
useita sisäisiä ja ulkoisia sidosryhmiä, kuten Pihlajalinnan HR, esihen-
kilöt ja työterveys. Tulevien tilikausien aikana Pihlajalinna tulee kehit-
tämään työvoiman hallintajärjestelmää sekä työhyvinvoinnin johta-
misjärjestelmää. Pihlajalinnan HR vastaa työajanseurannan järjestel-
män kehittämisestä ja siihen vaadittavista resursseista.
Työvoiman terveys ja turvallisuus
Oman työvoiman terveyteen ja turvallisuuteen on tunnistettu liitty-
vän niin todellisia kuin potentiaalisia kielteisiä vaikutuksia. Mielenter-
veyden ja psykologisen turvallisuuden edistämiseksi Pihlajalinna te-
kee tiivistä yhteistyötä työterveyden ja työeläkevakuutusyhtiöiden
kanssa. Pihlajalinnassa työterveyshuollon toimintasuunnitelman ja
työsuojelun toimintaohjelman mukainen toiminta on keskiössä. Työ-
terveyshuolto seuraa omalta osaltaan työntekijöiden työkykyä muun
muassa työpaikkaselvitysten ja terveystarkastusten avulla. Pihlaja-
linna tarjoaa työntekijöilleen mielen hyvinvointia tukevia palveluita,
kuten Mielen huoli -linjan, työterveyspsykologin konsultaatiot, lyhyt-
terapia, lyhytpsykoterapia ja univalmennus. Esihenkilöille ja koko hen-
kilöstölle on vuonna 2024 tarjottu verkkokoulutusten muodossa tie-
toa ja käytännönläheisiä työkaluja mielen hyvinvoinnin tukemisesta
työympäristössä. Psykologisen turvallisuuden vahvistamista ja työky-
kyjohtamista käsitellään osana esihenkilöiden perehdytysvalmen-
nusta. Syksyllä 2024 alkanutta muutosjohtamisen valmennusohjel-
maa tullaan jatkamaan vuonna 2025. Valmennusohjelma on toteu-
tettu yhteistyössä ulkoisen kumppanin kanssa.
Riskit ja mahdollisuudet
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin sekä terveyden ja turvallisuu-
den varmistaminen on taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien nä-
kökulmasta merkittävää
.
Omaa työvoimaa koskevat olennaiset riskit
ja mahdollisuudet on tunnistettu kaksoisolennaisuusanalyysissa, joka
on kuvattu osiossa ESRS 2- osiossa,
kohdassa IRO-1: Prosessi olennais-
ten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi. Pihlaja-
linnassa käytössä olevat taloudellisten riskien hallintakeinot ovat
olennaisia myös mahdollisuuksien näkökulmasta. Käynnissä olevia toi-
menpiteitä on kuvattu tarkemmin ESRS 2 -osiossa, kohdassa SBM-2:
Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys
strategiaan.
Yhdenvertainen kohtelu sekä osaamisen ja taitojen kehittäminen
Yhdenvertainen kohtelu sekä osaamisen ja taitojen kehittäminen on
myös taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien näkökulmasta merkit-
tävää. Pihlajalinnassa osaamisen kehittäminen on erityisesti työssä
oppimista sekä sisäisen tiedon jakamista ja kouluttautumista. Suurin
osa työssä tapahtuvasta oppimisesta tapahtuu varsinaista työtä teke-
mällä ja vuorovaikutuksessa muiden kanssa. Käytännön työkaluja ovat
lisäksi muun muassa perehdytys ja työhön opastus, tiimitasoiset ja
henkilökohtaiset tavoite-
ja kehityskeskustelut, itsenäinen opiskelu,
mentorointi, työnohjaus sekä työkierto. Ammatillisissa koulutuksissa
osaamista jakavat sekä Pihlajalinnan omat asiantuntijat että ulkopuo-
liset kouluttajat.
Pihlajalinnalla on oma verkko-oppimisympäristö, Pihlajalinna Akate-
mia, jossa on saatavilla useita osaamisen kehittymistä tukevia sisäl-
töjä. Konsernin koulutussuunnitelmaan on koottu konsernin strategi-
aan ja liiketoiminta-alueiden sekä lääketieteellisen osaamisen osaa-
mistarpeisiin perustuvat konsernitasolta kohderyhmittäin järjestettä-
vät koulutukset. Pihlajalinnan johtamisperiaatteet kuvaavat, millaista
johtamista Pihlajalinnassa tavoitellaan ja arvostetaan. Johtamisperi-
aatteiden mukaisen toiminnan myötä varmistetaan osaltaan yhden-
vertaisen kohtelun ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille.
Jokaiselle Pihlajalinnan työntekijälle laaditaan osaamisen kehittämi-
sen suunnitelma vuosittaisessa tavoite-
ja kehityskeskustelussa. Pihla-
jalinnassa tavoite-
ja kehityskeskustelut käydään kahdessa osassa: tii-
mikeskusteluna sekä henkilökohtaisena tavoite-
ja kehityskeskuste-
luna. Keskustelussa tarkistetaan työntekijän tehtävänkuvan ajantasai-
suus ja keskustellaan osaamisesta, onnistumisista, kehityskohteista
sekä työhyvinvoinnista ja motivaatiosta. Tärkeä
osa vuosittaista hen-
kilökohtaista tavoite-
ja kehityskeskustelua on myös palautteen anta-
minen esihenkilölle sekä esihenkilön johtamisen arviointi Pihlajalin-
nan johtamisperiaatteiden mukaisesti.
Pihlajalinnassa käytössä ole-
vista seuranta-
ja palautekanavista on kerrottu tarkemmin kohdassa
S1-2: Vuoropuhelu oman työvoiman kanssa.
Yhdenvertainen kohtelu sekä osaamisen ja taitojen kehittäminen on
myös mahdollisuuksien näkökulmasta merkittävää. Pihlajalinnassa ha-
lutaan tukea ikääntyvien työntekijöiden työssä jaksamista sekä heidän
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
70
työuriensa mahdollista pidentämistä. Tavoite-
ja kehityskeskuste-
luissa ja tarvittaessa työhyvinvointikeskusteluissa ikääntyvien työnte-
kijöiden kanssa kiinnitetään erityistä huomiota työhyvinvointiin sekä
työssä jaksamiseen. Ikääntyville työntekijöille pyritään järjestämään
mahdollisuus työjärjestelyihin, osa-aikatyöhön tai osittaiseen van-
huuseläkkeeseen aina, kun se työtehtävien kannalta on mahdollista.
Tavoitteet, jotka liittyvät
olennaisten kielteisten vaikutusten hallin-
taan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien
ja mahdollisuuksien hallintaan on esitetty oheisessa taulukossa (S1-5).
Pihlajalinnan tavoiteasetanta pohjaa Pihlajalinnan henkilöstö- ja tasa-
arvo- ja yhdenvertaisuuspolitiikkaan. Ylin johto asettaa aikasidonnai-
set ja tulossuuntautuneet tavoitteet sisäisten sidosryhmien valmiste-
lun pohjalta. Yhteisillä, konsernitasoisilla tavoitteilla seurataan todelli-
siin olennaisiin vaikutuksiin liittyvien toimenpiteiden edistymistä ja
vaikuttavuutta. Tämän
lisäksi Pihlajalinna seuraa sisäisesti yksittäisten
toimenpiteiden vaikuttavuutta ja edistymistä operatiivisessa toimin-
nassa sisäisesti. Konsernin johtoryhmä on vastuussa yrityksen tavoit-
teen mukaisen toiminnan seuraamisesta. Tavoitteiden asettamisessa
ja seurannassa on hyödynnetty henkilöstöltä ja heidän edustajiltaan
henkilöstökyselyissä ja sidosryhmätapaamisissa, kuten Kimpassa-ta-
paamisessa, saatua palautetta.
Vuoden 2025 aikana Pihlajalinna tulee määrittelemään uudet työky-
kyjohtamisen ohjausryhmäkäytänteet. Uusien ohjausryhmäkäytäntei-
den myötä tavoiteasetanta ja tavoitteiden seuranta
tullaan toteutta-
maan sisäisten ja ulkoisten sidosryhmäkumppanien kanssa. Pihlaja-
linna-konsernin johtoryhmä vahvistaa tavoiteasetannan. Pihlajalinna
kehittää yhteisymmärryksessä yrityksen toimintaa ja työntekijöiden
mahdollisuuksia vaikuttaa yrityksessä tehtäviin päätöksiin, jotka kos-
kevat heidän työtään, työolojaan ja asemaansa yrityksessä. Pihlajalin-
nan kehittämissuunnitelma laaditaan ja sitä ylläpidetään osana yh-
teistoimintalain edellyttämää vuoropuhelua.
Pihlajalinna seuraa henkilöstön hyvinvoinnin ja työolojen kehittymistä
eNPS-mittarilla, sairauspoissaoloprosentilla sekä työkykyindeksillä.
Mittarit ovat osa vuosittain toteutettavaa laajaa henkilöstökyselyä.
Pihlajalinnassa käytetty työkykyindeksi (=työkykypistemäärä) on osa
Työterveyslaitoksessa kehitettyä seitsemän osiota sisältävää mittaria.
eNPS on työntekijäkokemuksen mittari, joka kertoo työntekijöiden
suositteluhalukkuudesta. Sairauspoissaoloprosentti lasketaan EK:n
Elinkeinoelämän keskusliiton mallin mukaisesti.
Pihlajalinnan eNPS-arvon ja työkykyindeksin kehittymistä on yhtei-
sesti seurattu Pihlajalinnan Kimpassa-organisaation tapaamisessa,
jossa henkilöstön edustajat ovat olleet mukana tunnistamassa paran-
nuksia osana toteutuksen seurantaa. Pihlajalinna tulee kehittämään
sairauspoissaoloprosentin seurantaprosesseja tulevien tilikausien ai-
kana.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
71
S1 Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteiden ja tavoitteiden
väliset yhteydet
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Toimintaperiaate
Tulos 2024/Tavoite
2025
Mittari
Oman työvoiman työsuhteiden va-
kaus
Pihlajalinna tarjoaa vakaita työsuhteita
sekä mah-
dollisuuden harjoittaa ammattia
Todellinen myönteinen
vai-
kutus
Eettiset toimintaperiaatteet
Henkilöstöpolitiikka
Ihmisoikeusperiaatteet
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
eNPS
Tulos 2024: +9
Tavoite 2025: 20
Suositteluhalukkuus (eNPS)
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret:
veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksaminen, tuottavuus,
esihenki-
lötyö ja johtaminen.
Mahdollisuus
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin
sekä ter-
veyden ja turvallisuuden varmistaminen
on myös
taloudellisten riskien näkökulmasta
merkittävää.
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
voi olla
pitkiä sairaspoissaoloja ja kilpailukykyisen palkan
tarjoaminen voi vaikuttaa lyhyen
aikavälin kannat-
tavuuteen.
Riski
Oman työvoiman työaika
Yötyö kuormittaa
henkilöstöä
Todellinen kielteinen
vaiku-
tus
Henkilöstöpolitiikka
Työkykyindeksi
Tulos 2024: 8
Tavoite 2025: >8
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024: 5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Työkykyindeksi
Sairauspoissaoloprosentti
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret:
veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksaminen, tuottavuus,
esihenki-
lötyö ja johtaminen.
Mahdollisuus
Henkilöstön työolojen ja -hyvinvoinnin
sekä ter-
veyden ja turvallisuuden varmistaminen
on myös
taloudellisten riskien näkökulmasta
merkittävää.
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
voi olla
pitkiä sairaspoissaoloja ja kilpailukykyisen palkan
tarjoaminen voi vaikuttaa lyhyen
aikavälin kannat-
tavuuteen.
Riski
Oman työvoiman riittävä palkka
Mahdollisuudet työnantajanäkökulmasta
suuret:
veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaatio,
työurien pituus, jaksaminen ja tuottavuus.
Myös
myönteinen työnantajakuva
sekä maine tuovat ta-
loudellista hyötyä.
Mahdollisuus
Henkilöstöpolitiikka
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuspoli-
tiikka
Ihmisoikeusperiaatteet
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
eNPS
Tulos 2024: +9
Tavoite 2025: 20
Palkkaukseen liittyvät tavoitteet,
joita Pihlajalinna
seuraa sisäisissä foorumeissa.
Suositteluhalukkuus (eNPS)
Palkkausta koskevat
mittarit
Palkkaukseen liittyvät tavoitteet,
joita Pihlajalinna
seuraa sisäisissä foorumeissa.
Palkkausta koskevat
mittarit
Palkkojen nostaminen voi lisätä
kustannuksia vai-
kuttaen lyhyen aikavälin
kannattavuuteen.
Riski
Palkkaukseen liittyvät tavoitteet,
joita Pihlajalinna
seuraa sisäisissä foorumeissa.
Palkkausta koskevat
mittarit
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
72
Sukupuolten tasa-arvo ja sama
palkka samanarvoisesta työstä oman
työvoiman keskuudessa
Henkilöstön palkkaus perustuu kunkin
työntekijän
osaamiseen sekä yhdenvertaisen kohtelun
peri-
aatteiden noudattamiseen. Työehtosopimusten
piiriin kuuluvissa tehtävissä palkkaus
perustuu
työehtosopimuksen mukaisiin palkkaryhmiin.
Palkkaukseen vaikuttavat
lisäksi tehtäväkohtaiset
vastuulisät, kokemusvuodet
sekä paikkakuntakal-
leusluokittelu. Sukupuoli ei ole missään tilan-
teessa palkkaukseen vaikuttava
tekijä. Ylempien
toimihenkilöiden palkkaus määräytyy
mm. tehtä-
vän ja työn vaativuuden mukaan
sekä osaamisen,
työkokemuksen, suorituksen
ja tulosten perus-
teella.
Todellinen myönteinen
vai-
kutus
Eettiset toimintaperiaatteet
Henkilöstöpolitiikka
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuspoli-
tiikka
Ihmisoikeusperiaatteet
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
Palkkaukseen liittyvät tavoitteet,
joita Pihlajalinna
seuraa sisäisissä foorumeissa.
Kokonaisuutta tarkastellaan
tulevan tilikauden ai-
kana mahdollisten kohdennettujen
tavoitteiden ja
mittareiden asettamiseksi.
Palkkakartoitukset
Oman työvoiman työ-
ja yksityiselä-
män tasapaino
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työurien pituuden kasvattaminen,
kuntout-
tava ja joustava, elämänkaaren
vaiheet huomioiva
ja työntekijää tukeva toiminta
tuo myös taloudelli-
sia mahdollisuuksia, työnantajamaine vastuulli-
sena toimijana.
Mahdollisuus
Henkilöstöpolitiikka
eNPS
Tulos 2024: +9
Tavoite 2025: 20
Työkykyindeksi
Tulos 2024: 8
Tavoite 2025: >8
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024: 5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Käytössä on useita työturvallisuuteen
ja johtami-
seen liittyviä mittareita, joille on asetettu
tavoit-
teet tuleville vuosille.
Suositteluhalukkuus (eNPS)
Sairauspoissaoloprosentti
Työkykyindeksi
Työterveyttä ja turvallisuutta
koske-
vat mittarit
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024: 5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Työkykyjohtamiseen liittyvät
tavoitteet, joita Pih-
lajalinna seuraa sisäisissä foorumeissa.
Sairauspoissaoloprosentti
Työkykyjohtamista koskevat
mittarit
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
sairas-
poissaolot
Riski
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024: 5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Työterveyttä ja turvallisuutta
koskevat tavoitteet,
joita Pihlajalinna seuraa sisäisissä foorumeissa.
Sairauspoissaoloprosentti
Työterveyttä ja turvallisuutta
koske-
vat mittarit
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
73
Oman työvoiman terveys ja turvalli-
suus
Psykologinen turvallisuus, mielenterveyden
haas-
teet
Todellinen kielteinen
vaiku-
tus
Eettiset toimintaperiaatteet
Henkilöstöpolitiikka
Ihmisoikeusperiaatteet
Laatupolitiikka
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
Työkykyindeksi
Tulos 2024: 8
Tavoite 2025: >8
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024: 5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Työkykyindeksi
Sairauspoissaoloprosentti
Työtapaturmat
Potentiaalinen kielteinen
vaikutus
Henkilöstö on Pihlajalinnan tärkein voimavara,
työntekijöiden työkyvyn seuraaminen ja sen
tuke-
minen on tärkeä tavoite.
Työterveydelle ja turvallisuudelle
on asetettu
useita tavoitteita, joita Pihlajalinna
seuraa sisäi-
sissä foorumeissa.
Työterveyttä ja turvallisuutta
koske-
vat mittarit
Alan asiantuntijana Pihlajalinnalla on potentiaali
tarjota henkilöstölleen ensiluokkaista
terveyden-
hoitoa
Todellinen myönteinen
vai-
kutus
Työterveydelle ja turvallisuudelle
on asetettu
useita tavoitteita, joita Pihlajalinna
seuraa sisäi-
sissä foorumeissa.
Työterveyttä ja turvallisuutta
koske-
vat mittarit
Kuormituksen tai tapaturman seurauksena
sairas-
poissaolot
Riski
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024:
5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Työterveydelle ja turvallisuudelle
on asetettu
useita tavoitteita, joita Pihlajalinna
seuraa sisäi-
sissä foorumeissa.
Sairauspoissaoloprosentti
Työterveyttä ja turvallisuutta
koske-
vat mittarit
Veto-
ja pitovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työurien pituuden kasvattaminen,
kuntout-
tava ja joustava, elämänkaaren
vaiheet huomioiva
ja työntekijää tukeva toiminta
tuo myös taloudelli-
sia mahdollisuuksia, työnantajamaine vastuullisena
toimijana.
Mahdollisuus
eNPS
Tulos 2024: +9
Tavoite 2025: 20
Sairauspoissaoloprosentti
Tulos 2024: 5,6 %
Tavoite 2025: 5,3
%
Kokonaisuutta tarkastellaan
tulevan tilikauden ai-
kana kohdennettujen tavoitteiden
asettamiseksi.
Suositteluhalukkuus (eNPS)
Sairauspoissaoloprosentti
Työkykyjohtamista koskevat
mittarit
Toimenpiteet työpaikalla
esiintyvän
väkivallan ja häirinnän torjumiseksi
omassa työvoimassa
Pihlajalinnassa noudatetaan epäasiallisen kohtelun
vastaista toimintamallia, jonka
mukaan työntekijöi-
hin kohdistuvaa häirintää tai
epäasiallista kohtelua
ei hyväksytä missään muodossa.
Esihenkilöillä on
velvollisuus puuttua epäasialliseen kohteluun
tai
häirintään heti, kun asia on tullut esihenkilön
tie-
toon.
Todellinen myönteinen
vai-
kutus
Eettiset toimintaperiaatteet
Henkilöstöpolitiikka
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuspoli-
tiikka
Ihmisoikeusperiaatteet
Työterveydelle ja turvallisuudelle
on asetettu
useita tavoitteita, joita Pihlajalinna
seuraa sisäi-
sissä foorumeissa.
Kokonaisuutta tarkastellaan
tulevan tilikauden ai-
kana mahdollisten kohdennettujen
tavoitteiden ja
mittareiden asettamiseksi.
Työterveyttä ja turvallisuutta
koske-
vat mittarit
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
74
Oman työvoiman koulutus ja taitojen
kehittäminen
Pihlajalinna tarjoaa henkilöstölleen yhdenvertai-
set ja
tasa-arvoiset mahdollisuudet koulutukseen
ja
oman osaamisen kehittämiseen
Todellinen myönteinen
vai-
kutus
Eettiset toimintaperiaatteet
Henkilöstöpolitiikka
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuspoli-
tiikka
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
eNPS
Tulos 2024: +9
Tavoite 2025: 20
Osaamisen kehittämiselle ja johtamiselle
on ase-
tettu useita tavoitteita,
joita Pihlajalinna seuraa si-
säisissä foorumeissa.
Suositteluhalukkuus (eNPS)
Osaamisen johtamista koskevat
mit-
tarit
Yhdenvertainen kohtelu sekä
osaamisen ja taito-
jen kehittäminen on myös
taloudellisten mahdolli-
suuksien näkökulmasta merkittävää.
Veto-
ja pi-
tovoima työnantajana, työmotivaation
sekä työ-
urien pituuden kasvattaminen,
tasa-arvoinen,
osaamista kartuttava toiminta
tuo myös taloudel-
lisia mahdollisuuksia.
Mahdollisuus
Kaikkien toimien kattavuus
on oma toiminta, toimialueena Suomi
(ei muita maantieteellisiä alueita). Perusvuosi
on 2024 ja perusarvona 2024 arvot, koska
ne ovat ensimmäiset raportoidut
vertailukelpoiset arvot.
Tavoitteet
koskevat työsuhteista
henkilöstöä. Tulosten
analyysi ja perustelut: Kaikki vuoden
2024 tulokset ovat linjassa suunniteltujen
vuositavoitteiden ja pitkän
aikavälin tavoitteiden
saavuttamisen kanssa. Ulkopuolinen
toimija ei ole validoinut tavoitteita
tai mittareita.
Kaikkien
tulevien toimien osalta aikajänne on tulevat
tilikaudet tai toimet ovat jatkuvia.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
75
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominai-
suudet (S1-6)
Vuonna 2024 Pihlajalinnassa työskenteli 6493 työntekijää ja 2145 am-
matinharjoittajaa. Pihlajalinnan kaikki toiminta on Suomessa. Pihlaja-
linnan työsuhteisista työntekijöistä 85 prosenttia on naisia ja 15 pro-
senttia miehiä. Pihlajalinnassa käytössä olevat työsuhde-
ja työaika-
muodot perustuvat työehtosopimuksiin (terveyspalvelualan työehto-
sopimus ja yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimus) ja työlain-
säädäntöön.
Työsuhdedata on kerätty HR- ja palkkajärjestelmästä,
josta data hae-
taan käsiteltäväksi raportointijärjestelmästä kerran
vuorokaudessa.
Datan ylläpidosta vastaavat palkanlaskentajärjestelmän pääkäyttäjät
ja palkanlaskijat. Datan ilmoittamisesta vastaavat esihenkilöt. Data il-
moitetaan palkanlaskentajärjestelmään sähköisillä lomakkeilla. Pal-
kanlaskentajärjestelmässä kaikilla henkilöillä on sukupuolitietona joko
mies tai nainen. Tieto pohjautuu henkilötunnukseen. Järjestelmän ke-
hityksen myötä tulee mahdolliseksi kerätä myös muu sukupuoli -tieto.
Työsuhteisten työntekijöiden määrä sopimustyypeittäin sukupuolen mukaan (FTE)
Työsuhteen tyyppi
Naiset
Miehet
Yhteensä
Työntekijöiden määrä yhteensä
(FTE)
3874
542
4416
Vakinaisten työntekijöiden
määrä (FTE)
3302
444
3747
Määräaikaisten työntekijöiden
määrä (FTE)
364
63
427
Vaihtelevalla työajalla
olevien työntekijöiden määrä (FTE)
202
33
235
Kokoaikaisten työntekijöiden
määrä (FTE)
3002
436
3438
Osa-aikaisten työntekijöiden määrä
(FTE)
665
72
737
Työntekijöiden lukumäärät ilmoitetaan henkilömääränä raportointi-
kauden lopussa, ellei toisin mainittu. Työntekijöiden kokonaismäärä
vastaa Pihlajalinnan vuoden 2024 tilinpäätöksessä ilmoitettuja lukuja.
Palkanlaskentajärjestelmässä työsuhteet jaetaan työsuhdemuotoihin
määräaikainen työsuhde tai toistaiseksi voimassa oleva työsuhde. Pal-
kanlaskentajärjestelmässä työsuhteet jaetaan työsuhteen luonteen
mukaan: kokoaikainen, osa-aikainen tai tarvittaessa töihin kutsuttava.
Työsuhteisten työntekijöiden määrä täysiaikaisina työntekijöinä (FTE)
sopimustyypeittäin ja sukupuolen mukaan jaoteltuna ilmoitetaan ra-
portointivuoden keskiarvona.
Työsuhteisten työntekijöiden määrä
sukupuolen mukaan
Sukupuoli
Henkilömäärä
Miehet
961
Naiset
5532
Muut
0
Ei ilmoitettu
0
Työsuhteiset työntekijät
yhteensä
6493
Työsuhteisten työntekijöiden määrä
maittain
Maa
Henkilömäärä
Suomi
6493
Työntekijöiden vaihtuvuusaste oli vuonna 2024 10,7 prosenttia ja
päättyneitä työsuhteita yhteensä 1148. Vaihtuvuusasteen laskemi-
sessa on huomioitu seuraavat päättymisen syyt: koeaikapurku työn-
antaja, koeaikapurku työntekijä, kuolema, muu eläke, oma pyyntö,
tuotannollistaloudelliset syyt, työsuhteen irtisanominen, vanhuus-
eläke, yhteinen sopimus. Laskennassa ei ole huomioitu seuraavia ti-
lanteita: määräaikaisuus päättyy, siirto toiseen maksuryhmään, siirto
toiseen maksuryhmään/yhtiöön/fuusio, työnkierto päättyy.
Työntekijöitä palkataan määräaikaisiin työsuhteisiin vain, kun niille on
lainmukainen ja todennettavissa oleva peruste. Peruste selvitetään
työntekijälle ja kirjataan työsopimukseen. Määräaikaisen työsopimuk-
sen irtisanomisesta ennen sen määräaikaa voidaan neuvotella, mikäli
työntekijä sitä toivoo. Mahdollisuus osittaiseen vanhuuseläkkeeseen,
osittaisiin hoitovapaisiin sekä työajan lyhentämiseen työuran pidentä-
miseksi pyritään järjestämään, kun se työtehtävien hoitamisen kan-
nalta on mahdollista. Osa-aikaisia työsuhteita voidaan käyttää yrityk-
sessä sellaisissa tehtävissä, joihin osa-aikatyö soveltuu, silloin kun sii-
hen on työnantajan ja/tai työntekijän puolelta perusteltu syy. Osa-ai-
katyön perusteet harkitaan aina tapauskohtaisesti.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
76
Monimuotoisuuden mittarit (S1-9)
Ylimmällä johdolla tarkoitetaan tässä yhteydessä Pihlajalinna-konser-
nin johtoryhmässä työskenteleviä työsuhteisia työntekijöitä. Pihlaja-
linnan ylimmässä johdossa on 10 henkilöä, joista 40 prosenttia (4) on
naisia ja 60 prosenttia (6) miehiä.
Pihlajalinnan henkilöstöstä 14,1 prosenttia (917) on alle 30-vuotiaita,
51,4 prosenttia (3340) 30–50-vuotiaita ja 34,4 prosenttia (2236) yli
50-vuotiaita.
Ulkopuolinen toimija ei ole validoinut mittareita.
Riittävä palkka (S1-10)
Kaikille Pihlajalinnan työsuhteisille työntekijöille maksetaan riittävää
palkkaa sovellettavien vertailuarvojen mukaisesti. Mikään ulkopuoli-
nen toimija ei ole vahvistanut näitä mittauksia, mutta ne perustuvat
taustaoletukseen, että suomalaisten työehtosopimusten mukainen
palkkaus täyttää riittävän palkan määritelmän eurooppalaisella ta-
solla. Pihlajalinnalla on toimintaa ainoastaan Suomessa.
Pihlajalinna on Hyvinvointialan HALI ry:n jäsen ja on jäsenyyden pe-
rusteella velvollinen noudattamaan yleissitovia työehtosopimuksia,
jotka ovat terveyspalvelualan työehtosopimus ja yksityisen sosiaali-
palvelualan työehtosopimus. Työntekijöiden palkkaus määräytyy nou-
datettavan työehtosopimuksen palkkausjärjestelmän mukaisesti. Pih-
lajalinnassa noudatetaan työehtosopimuksissa määritettyä vähim-
mäispalkkaa. Jos työsuhteessa ei sovelleta mitään työehtosopimusta
(esimerkiksi lääkärit), on palkka määritelty kohtuulliseksi. Pihlajalin-
nan maksama palkka on kunkin työehtosopimuksen mukaisen minimi-
taulukkopalkan mukainen tai korkeampi. Ylityö on vapaaehtoista, ja
se korvataan työntekijälle lainsäädännön ja mahdollisten voimassa
olevien työehtosopimusten mukaisesti.
Työterveyttä ja turvallisuutta koskevat
mittarit
(S1-14)
Työturvallisuus ja -terveystilastot
2024
2023
Työhön liittyvien kuolemantapausten lukumäärä
0
0
Työhön liittyvien tapaturmien lukumäärä
319
335
Tapaturma-aste
29,5
27,4
Työhön liittyvien terveysongelmien lukumäärä
0
0
Taulukossa esitetyt luvut koskevat
Pihlajalinnan
työsuhteisille työnte-
kijöille (ml. Forever-liikuntakeskukset) työssä sattuneita tapaturmia.
Kodin ja työpaikan välisillä matkoilla sattuneet tapaturmat eivät si-
sälly lukuihin.
Jokainen Pihlajalinnan työsuhteinen työntekijä kuuluu työterveyden
ja -turvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin sekä huomioidaan työpe-
räisiin tapaturmiin, työterveyshuoltoon ja työperäisiin kuolemanta-
pauksiin liittyvien vaaratilanteiden määrässä.
Pihlajalinna ei ilmoita ensimmäisenä raportointivuotena työtapatur-
mien ja työperäisten sairauksien aiheuttamien kuolemantapausten
määrää muiden konsernin toimipaikoilla työskentelevien työntekijöi-
den osalta.
Laadunhallintajärjestelmää, ympäristöjärjestelmää ja tietoturvallisuu-
den hallintajärjestelmää noudatetaan Pihlajalinnan kaikessa toimin-
nassa. Pihlajalinnan johto on sitoutunut toiminnan ja laadunhallinta-
järjestelmän jatkuvaan parantamiseen ja luo edellytyksiä laatutavoit-
teiden saavuttamiselle. Pihlajalinnassa toteutetaan sekä sisäisiä että
ulkoisia auditointeja. Käytössä ovat standardit ISO 9001:205, ISO
27001:2017 ja ISO 14001:2015. Sisäisissä auditoinneissa käsitellään
Pihlajalinnan terveys- ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän kannalta
oleellisia teemoja, esimerkiksi turvallisuuskäytänteitä ja poikkeamail-
moituksia. Ulkoiset ja sisäiset auditoinnit toteutetaan joka kolmas
vuosi. Auditointitoiminnan kattavuus vuositasolla varmistetaan sillä,
että sisäiset ja ulkoiset auditoinnit eivät sijoitu yksittäisen yksikön
osalta samalle vuodelle. Sisäisissä ja ulkoisissa auditoinneissa tehtyjä
auditointihavaintoja hyödynnetään havaintojen luonteen mukaan
Pihlajalinnan jokaisessa toimipisteessä. Sisäiset ja ulkoiset auditointi-
raportit ovat henkilöstön saatavilla sähköisesti.
Tapaturmavakuutusyhtiö toimittaa Pihlajalinnalle säännöllisesti ra-
portin keskeisistä työterveyttä ja turvallisuutta koskevista
mittareista.
Ulkopuolinen toimija ei ole validoinut mittareita.
Ansiotuloa koskevat mittarit (S1-16)
Pihlajalinna noudattaa voimassa olevaa työlainsäädäntöä ja työehto-
sopimuksia. Lue lisää kohdasta S1-10: riittävä palkka.
Pihlajalinnan sisäisestä palkkakartoituksesta ilmenee, että sekä yksi-
tyisen sosiaalipalvelualan että terveyspalvelualan työehtosopimusten
soveltamispiirissä olevien hoitohenkilöstöön kuuluvien työntekijöiden
palkkaus on tasaista sukupuolesta riippumatta. Pihlajalinnassa hoito-
henkilöstön prosentuaalinen palkkaero naisten ja miesten välillä on
3,44 prosenttia. Palkkaus on tasaista sekä tehtäväkohtaisten
pal-
kanosien että henkilökohtaisten palkanosien osalta.
Pihlajalinnassa lääkäreiden ja hammaslääkäreiden prosentuaalinen
palkkaero naisten ja miesten välillä on 8,22 prosenttia. Lääkäreissä ja
hammaslääkäreissä miehiä on suhteellisesti eniten kaikista henkilös-
töryhmistä. Konsernissa lääkärin ja hammaslääkärin tehtäviä hoide-
taan usein ammatinharjoittajina, joten työsuhteisten työntekijöiden
tarkastelu ei anna täyttä kokonaiskuvaa
kaikista tehtävistä, joita Pihla-
jalinnassa harjoitetaan. Palkkojen suuruuteen vaikuttavat esimerkiksi
tehtävän vaativuus ja koulutuksen taso.
Muun henkilöstön osalta prosentuaalinen palkkaero naisten ja mies-
ten välillä on 8,38 prosenttia. Muun henkilöstön palkat määräytyvät
joko työehtosopimusten mukaisesti tai tehtävän vaativuuden mu-
kaan, eikä niistä ole pääteltävissä sukupuoleen perustuvia eroja.
Hallinnon henkilöstön palkkavertailua ei ole vielä mahdollista toteut-
taa vertailukelpoisesti, koska se koostuu vaativuusluokiltaan hyvin eri-
laisista työtehtävistä. Yhdenvertaisen palkkauksen ja oikeudenmukai-
sen palkkatason varmistamiseksi Pihlajalinna on tehnyt syksyn 2024
aikana työtä sopimuspalkkaisten tehtävien vaativuuden arvioinnin ja
palkkauksen määrittelemiseksi. Vuoden 2025 aikana Pihlajalinna ana-
lysoi sopimuspalkkoja ja näiden palkkojen mahdollisia eroja syvälli-
semmin ja päättää korjaavista toimenpiteistä.
Pihlajalinnassa kaikkien työsuhteisten työntekijöiden prosentuaalinen
palkkaero naisten ja miesten välillä on 41,44 prosenttia. Työsuhteis-
ten työntekijöiden palkkataso on keskimäärin 25,24 euroa tunnissa,
josta naisten keskipalkka tunnissa on 22,95 euroa ja miesten 39,19
euroa. Pihlajalinnassa työntekijöiden mediaanipalkka on 33 942,75
euroa. Korkeimmin palkatun henkilön vuotuisen kokonaisansion
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
77
suhde vuotuisten kokonaisansioiden mediaaniin (pois lukien korkeim-
min palkattu henkilö) oli 15,3.
Pihlajalinnan henkilöstön ansiotuloja dokumentoidaan ja raportoi-
daan HR- ja palkkajärjestelmässä voimassa olevien tietojen pohjalta.
Datassa on huomioitu kaikki palkanosat, myös luontoisedut, niin kuu-
kausi- kuin tuntipalkkaisten osalta. Raportti ei ota huomioon, onko
henkilölle maksettu palkkaa kyseisenä kuukautena. Ulkopuolinen toi-
mija ei ole validoinut mittareiden mittauksia.
Tapaukset, valitukset ja vakavat
ihmisoikeusvali-
tukset (S1-17)
Pihlajalinnassa ei hyväksytä työpaikalla tai siellä tehtävässä työssä tai
työtilaisuuksissa syrjintää, häirintää tai epäasiallista käytöstä. Jos Pih-
lajalinnan työntekijä tai palveluntarjoaja kokee tai havaitsee epäasial-
lista käyttäytymistä tai häirintää, ohjeistetaan häntä käsittelemään
asia ensisijaisesti asianomaisen tai oman esihenkilön kanssa. Pihlaja-
linnan epäasiallisen kohtelun ja häirinnän toimintamallia kehitetään,
jotta jatkossa saadaan riittävän kattavaa
dataa. Tällä hetkellä epäasi-
allisen kohtelun ja häirinnän toimintamallin mukaisesti tehtyjä vali-
tuksia tai ilmoituksia ei ole mahdollista koota systemaattisesti yhteen,
jos ne eivät johda oikeudellisiin toimenpiteisiin.
Raportointikaudella 2024 anonyymiin ilmoituskanavaan tuli yhteensä
17 HR-liitännäistä ilmoitusta (vuonna 2023 10 kpl). Ilmoitukset liittyi-
vät henkilöstön tasapuoliseen kohteluun, esihenkilöiden/työntekijöi-
den epäasialliseen käytökseen tai yhdenvertaiseen rekrytointiin liit-
tyen. Näistä ilmoituksista 5 liittyi häirintään tai syrjintään. HSE-Lite
järjestelmän kautta on tullut 19 omaa henkilöstöä koskevaa epäasial-
lisen kohtelun ilmoitusta, joista 2 liittyi häirintään tai syrjintään. Yh-
teensä häirintään tai syrjintään liittyviä ilmoituksia on vuonna 2024
tullut 7. Tieto Whistleblowing-kanavalle tulleista kokonaisilmoitus-
määristä raportoidaan myös tilinpäätöksessä.
Vuonna 2024 Pihlajalinnalla oli yksi käynnissä oleva syrjintätapaus,
josta on tullut tuomio huhtikuussa 2023. Pihlajalinna Lääkärikeskuk-
set Oy on tuomittu maksamaan irtisanomalleen työntekijälle hyvi-
tystä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuslakien rikkomisen perusteella sekä
työsopimuslain korvausta työsuhteen perusteettomasta päättämi-
sestä. Käräjäoikeuden tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Jatkokäsitte-
lylupa hovioikeudesta on myönnetty kuitenkin vain tuomittujen kor-
vausten ja hyvitysten määrien osalta.
Pihlajalinnassa ei ole ollut vuonna 2024 vakavista ihmisoikeuskysy-
myksistä ja omaan henkilöstöön liittyvistä välikohtauksista aiheutu-
neita sakkoja, rangaistuksia tai vahingonkorvauksia.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
78
Kuluttajat
ja loppukäyttäjä
t
(S4)
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi
78
Olennaiset kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden hallinta (SBM-3)
78
Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperiaatteet (S4-1)
79
Vuoropuhelu kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa (S4-2)
81
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi, kanavat kuluttajien ja loppukäyttäjien huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S4-3)
81
Toimenpiteet (S4-4)
82
Mittarit ja tavoitteet (S4-5)
84
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk-
sien tunnistaminen ja arviointi
Kuluttajia ja loppukäyttäjiä koskevat
olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet on tunnistettu kaksoisolennaisuusanalyysissä, joka on
kuvattu tarkemmin ESRS 2 -osiossa, kohdassa IRO-1: Prosessi olen-
naisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi. Pih-
lajalinna raportoi toimistaan kaksoisolennaisuusanalyysissä olennai-
siksi määriteltyjen aiheiden osalta.
Olennaiset kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden
hallinta (SBM-3)
Pihlajalinnan asiakasryhmät ovat yritys-, vakuutus- ja yksityisasiakkaat
sekä julkisen sektorin asiakkaat. Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdis-
tuvat olennaiset kestävyysseikat ja niiden hallintakeinot on kuvattu
ESRS 2 -osiossa, taulukossa Pihlajalinnan olennaisten vaikutusten, ris-
kien ja mahdollisuuksien hallinta (IRO). Kuvaus olennaisista vaikutuk-
sista, riskeistä ja mahdollisuuksista ja niiden vuorovaikutuksesta stra-
tegian ja liiketoimintamallin kanssa on esitetty ESRS 2 -osiossa, koh-
dassa SBM-3: Olennaiset kestävyysaiheet Pihlajalinnan toiminnassa ja
niiden yhteys strategiaan.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
79
S4 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Raportointivuotena ei ole asetettu kaikille tunnistetuille vaikutuksille, riskeille ja mahdollisuuksille tavoitteita ja mittareita, mutta tulevan
tilikauden aikana kokonaisuutta tarkastellaan mahdollisten kohdennettujen
tavoitteiden ja mittareiden asettamiseksi.
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
yksityisyys
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja potentiaalinen
kielteinen vaikutus
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan
ja tietoturvaan liittyy merkittäviä taloudellisia
riskejä. Merkittävimpiä riskejä
ovat kyberhyökkäykset
infraan tai lait-
teistoon sekä näistä aiheutuvat
mainehaitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
henkilön-
suoja
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja potentiaalinen
kielteinen vaikutus
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan
ja tietoturvaan liittyy
merkittäviä taloudellisia riskejä.
Merkittävimpiä riskejä ovat
kyberhyökkäykset infraan
tai lait-
teistoon sekä näistä aiheutuvat
mainehaitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
sananva-
paus
Kuluttajien sananvapauteen
liittyvä riski voi ilmetä mainehaittana
tai asiakastyytyväisyydessä.
Riski
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
mahdolli-
suus saada laadukkaita tietoja
Pihlajalinna tuottaa ja jakaa yhdessä henkilöstönsä
kanssa tietoa yhteiskunnan kannalta
merkityksellisistä sosiaali-
ja terveydenhoitoalan teemoista
.
Viestintä
ei kuitenkaan saa vaarantaa
asiakkaiden tai työntekijöiden
yksityisyyden suojaa, tietosuojaa
tai palveluiden turvallisuutta.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
terveys ja
turvallisuus
Pihlajalinna tuottaa asiakkaille terveyshyötyä,
yhteiskunnalle ja työnantajille säästöjä,
hoitoon pääsyn
nopeuttaminen (jonojen purku). Potilasturvallisuus
(fyysinen potilasturvallisuus) ja myönteinen
vaikuttavuus ovat vahvoja.
Todellinen ja potentiaalinen
myönteinen vaikutus
Potilasturvallisuuden merkittävä
vaarantuminen
Potentiaalinen kielteinen vaikutus
Asiakkaiden terveys, turvallisuus ja henkilönsuoja
ovat Pihlajalinnan toiminnan keskiössä.
Potilasturvallisuuteen liittyvät riskit
ovat mainehaitta ja mahdolliset
korvausvelvollisuudet.
Riski
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
lasten
suojeleminen
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja potentiaalinen
kielteinen vaikutus
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon)
Riski
Kuluttajien ja loppukäyttäjien
syrjimät-
tömyys
Asiakkaiden samanarvoinen kohtelu
Todellinen myönteinen
vaikutus
Asiakkaiden syrjimättömyys
on myös Pihlajalinnan toiminnan keskiössä.
Näihin liittyvä mainehaitta voi aiheuttaa
merkittäviä taloudellisia riskejä,
mutta toi-
saalta myös mainehyöty voi tuoda
mahdollisuuksia.
Riski ja mahdollisuus
Tuotteiden ja palvelujen
saanti
Julkisen palvelujärjestelmä kriisiytynyt. Pihlajalinna
tuottaa asiakkailleen, kuten yhteiskunnalle
ja työnantajille säästöjä palveluiden
saatavuudella
Todellinen myönteinen
vaikutus
Asiakkaille tuotetuttujen palveluiden saatavuus
ovat Pihlajalinnan toiminnan keskiössä.
Näihin liittyvä mainehyöty ja toisaalta
mainehaitta voivat aiheuttaa
niin taloudellisia riskejä kuin mahdollisuuksiakin.
Riski ja mahdollisuus
Vastuullinen markkinointi
Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän perustana
on asiallisuus, luotettavuus ja totuudenmukaisuus
sekä ajantasainen lääketieteellinen
tieto.
Todellinen myönteinen
vaikutus
Asiakkaiden syrjimättömyys,
palvelujen saavutettavuus
ja vastuullinen markkinointi ovat myös
Pihlajalinnan toiminnan keskiössä.
Näihin liittyvä mainehyöty
ja toisaalta mainehaitta voivat
aiheuttaa niin merkittäviä
taloudellisia riskejä kuin mahdollisuuksia
kin.
Riski ja mahdollisuus
Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperi-
aatteet (S4-1)
Pihlajalinnan toimintaperiaatteiden tavoitteena on edistää asiakkaan
saamaa erinomaista ja laadukasta palvelua sekä ihmisoikeuksien to-
teutumista. Lisäksi toimintaa ohjaa eettiset toimintaperiaatteet sekä
ympäristölle haitallisten vaikutusten minimointi, jotta henkilöasiak-
kaille tarjotut palvelut ja käytetyt tuotteet täyttävät niille asetetut
vaatimukset.
Pihlajalinnan toiminta perustuu vahvasti konsernin arvoihin, visioon ja
missioon. Pihlajalinnan kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyviä ohjaavia
toimintaperiaatteita ovat hallituksen hyväksymät eettiset toimintape-
riaatteet (Code of Conduct), toimittajien eettiset toimintaperiaatteet
(Supplier Code of Conduct), ihmisoikeusperiaatteet, laatu- ja riskien-
hallintapolitiikka sekä tietosuoja- ja tietoturvapolitiikka. Lääketieteel-
lisestä laadusta ja vaikuttavuudesta vastaa lääketieteellinen johtaja
osana konsernin johtoryhmää. Lisäksi asiakaskokemukseen liittyvistä
toimintaperiaatteista vastaa konsernin johtoryhmä.
Eettiset toimintaperiaatteet
Pihlajalinnan eettisten toimintaperiaatteiden (Code of Conduct) aset-
taa selkeät eettiset normit, jotka kattavat kaiken
Pihlajalinnan toimin-
nan ja päivittäisen työn osa-alueet. Eettiset toimintaohjeet ohjaavat
johtoa ja henkilöstöä sekä ammatinharjoittajia. Ohjeet kuvaavat Pih-
lajalinnan tapaa toimia, joka perustuu hyvän hallinnon ja lakien, avoi-
muuden, oikeudenmukaisuuden ja luottamuksellisuuden periaatteille.
Yhteistyökumppaneita koskevat Pihlajalinnan hankintaperiaatteet on
kirjattu erilliseen toimittajien eettisiin toimintaohjeisiin sekä urhei-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
80
luyhteistyötä ohjaaviin urheiluyhteistyön eettisiin periaatteisiin. Han-
kintaperiaatteet pitävät sisällään viisi osa-aluetta: lainsäädäntö ja ih-
misoikeudet, ympäristö, asiakkaiden terveys ja turvallisuus. Eettiset
toimintaperiaatteet katselmoidaan ja päivitetään tarpeen mukaan.
Pihlajalinnan toimitusjohtaja on ylin vastuuhenkilö, joka vastaa eettis-
ten toimintaperiaatteiden toteutumisesta.
Laadunhallinta
Pihlajalinnan laatupolitiikka ja laadunhallintajärjestelmä tukevat kon-
sernin strategiaa. Laatupolitiikan tavoitteena on varmistaa, että kon-
sernin toiminta vastaa voimassa olevaa lainsäädäntöä, viranomais-
määräyksiä ja että toiminta on toimilupien ja toimialan vaatimusten
mukaista. Pihlajalinnan johto on sitoutunut vaatimusten noudattami-
seen ja valvoo lääketieteellisen laadun, asiakaskokemuksen, henkilös-
tötyytyväisyyden ja prosessilaadun kehitystä ja ryhtyy tarvittaviin toi-
menpiteisiin laatutavoitteiden täyttämiseksi.
Pihlajalinnan laadunhallinta perustuu muun muassa kattavaan oma-
valvontaan, ulkoiseen laadunvarmistukseen sekä kattavaan viran-
omaisvalvontaan. Vuoden 2024 alussa voimaan astunut valvontalaki
säätää sosiaali-
ja terveydenhuollon palvelujen valvonnasta, sekä pal-
veluntuottajan toimintaedellytyksistä, rekisteröinnistä ja omavalvon-
nasta. Palveluntuottajan, kuten Pihlajalinnan on laadittava vastuul-
leen kuuluvista tehtävistä ja palveluista omavalvontaohjelma. Oh-
jelma kuvaa, miten palveluntuottaja järjestää ja toteuttaa omavalvon-
tansa. Pihlajalinnan omavalvontaohjelman liitteitä ovat konsernin lää-
kehoitosuunnitelma, tietoturvasuunnitelma ja ympäristösuunnitelma.
Omavalvontaohjelma ja -suunnitelmat tarkistetaan ja päivitetään
vuosittain tai tarvittaessa toiminnan tai toimintaympäristön muuttu-
essa. Omavalvonnan avulla laatuun tai turvallisuuteen liittyvät riskit
pystytään tunnistamaan ja korjaamaan nopeasti. Omavalvontaoh-
jelma ja -suunnitelma löytyvät Pihlajalinnan verkkoivuilta.
Riskienhallinta
Pihlajalinnan riskienhallintaa ohjaa konsernin riskienhallintapolitiikka,
joka kattaa kaikki konserniin kuuluvat yhtiöt ja jonka tavoitteita
ovat
potilasturvallisuus, ammattilaisten hyvinvointi, liiketoiminnan kannat-
tavuus ja vastuullisuus sekä organisaation toiminnan jatkuvuus. Sosi-
aali- ja terveyspalveluiden riskienhallintatyökaluina toimii myös lain-
säädäntöön perustuva omavalvonnan dokumentaatio: omavalvonta-
ohjelma ja -suunnitelmat, lääkehoito- ja tietoturvasuunnitelma. Pihla-
jalinna käyttää riskienhallinnan tukena laadunhallintajärjestelmiä.
Käytössä ovat ISO 9001:2015 laadunhallintajärjestelmä, ISO 27001
tietoturvallisuuden hallintajärjestelmä ja ISO 14001 ympäristöasioi-
den hallintajärjestelmä. Nämä sisältävät riskienhallintaa koskevia vaa-
timuksia osana johtamisjärjestelmää ja käytännön johtamista.
Tietosuoja ja tietoturva
Laadukkaan tietosuojan ja tietoturvan johtamisen tarkoituksena on
varmistaa kaikkien Pihlajalinnan tietojen, erityisesti potilas- ja henki-
lötietojen turvallinen, lainmukainen käsittely sekä potilaiden, asiak-
kaiden ja henkilöstön yksityisyyden suoja. Pihlajalinna on sitoutunut
noudattamaan ISO 27001-standardia, joka tukee tietoturvan ja tieto-
suojan toteutumista. Konsernin tietoturvaa koskevat periaatteet on
kuvattu Pihlajalinnan tietosuoja- ja tietoturvapolitiikassa, jonka mu-
kainen tietosuoja ja -turva sisällytetään luonnollisena osana kaikkeen
toimintaan. Tietosuojan ja -turvan kehittäminen ja ylläpito on osa
konsernin yleistä turvallisuustoimintaa, riskien hallintaa ja sisäistä val-
vontaa. Tietoturva ja tietosuojajohtamisella varmistetaan tietojen
luottamuksellisuus, eheys ja käytettävyys.
Tietosuoja ja tietoturvallisuus ovat tärkeä osa myös Pihlajalinnan ISO
9001 -sertifioitua laatujärjestelmää. Pihlajalinnan tietoturvaa koskevia
periaatteita, ohjeistuksia ja politiikoita arvioidaan ja päivitetään sään-
nöllisesti, vähintään vuosittain. Tietoturva-
ja tietosuojakoulutus ovat
pakollisia koulutuksia koko henkilöstölle ja ne tulee uusia kerran vuo-
dessa. Näin varmistetaan Pihlajalinnan tietoturvapolitiikoiden toteu-
tuminen ja jalkautuminen käytännön työhön. Lisäksi Pihlajalinna jakaa
henkilökunnalleen säännöllisesti tietoturvaan liittyvää ohjeistusta.
Tietosuojaa ja -turvaa johtaa ja valvoo Pihlajalinnan toimitusjohtaja.
Toimitusjohtaja päättää kokonaisturvallisuuden
eri osa-alueiden ke-
hittämisen tavoitteista, organisoinnista, resursseista ja toimintaval-
tuuksista. Tietosuojasta vastaavana johtajana toimii lääketieteellinen
johtaja, joka myös nimeää tietosuojavastaavat. Tietoturvasta vastaa-
vana johtajana toimii tietohallintojohtaja, joka nimittää tietoturvajoh-
tajan ja tietoturvavastaavan. Tämä
on kuvattu tietosuoja- ja tietotur-
vapolitiikka -dokumentissa.
Kuluttajien ja loppukäyttäjien ihmisoikeudet
Pihlajalinna on sitoutunut kunnioittamaan kansainvälisiä ihmisoikeus-
sitoumuksia, -periaatteita, -toimintaohjeita ja -aloitteita. Pihlajalinna
on omassa ihmisoikeussitoumuksessaan sitoutunut kunnioittamaan
kuluttajien ja loppukäyttäjien ihmisoikeuksia
ja noudattamaan kulut-
tajia ja loppukäyttäjiä koskevien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk-
sien hallinnoimiseksi seuraavia kansainvälisiä periaatteita: YK:n ihmis-
oikeuksien yleismaailmallinen julistus, kansainvälisen työjärjestön
(ILO) julistus työelämän perusperiaatteista ja –oikeuksista, YK:n Glo-
bal Compact -aloite sekä yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat
periaatteet ja OECD:n ohjeet monikansallisille yrityksille. Ihmisoikeus-
periaatteet katselmoidaan ja päivitetään tarpeen mukaan. Pihlajalin-
nan lakiasiainjohtaja on ylin vastuuhenkilö, joka vastaa ihmisoikeus-
periaatteiden toteutumisesta. Ihmisoikeusriskiarviointi toteutettiin
raportointivuoden aikana ja sitä tarkastellaan säännöllisesti osana toi-
minnan jatkuvaa kehittämistä, jotta arvio vastaa mahdollisia liiketoi-
mintaympäristössä tapahtuneita muutoksia.
Pihlajalinnan ihmisoikeussitoumus määrittää ne odotukset ja vaati-
mukset, joita organisaatio on asettanut itselleen sekä yhteistyökump-
paneille. Kaikki ihmisoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet on hy-
väksytty konsernin johtoryhmässä. Ihmisoikeusperiaatteet koskevat
kaikkia Pihlajalinnan työntekijöitä, alihankkijoita, tavarantoimittajia,
liikekumppaneita sekä toiminnasta mahdollisesti vaikuttuvia yhtei-
söjä. Jokainen pihlajalinnalainen suorittaa pakollisen eettisiä toimin-
taperiaatteita koskevan koulutuksen ja sitoutuu noudattamaan näitä
toimintaohjeita ja siten myös kunnioittamaan ihmisoikeuksia. Palve-
luntarjoajien, tavarantoimittajien ja yhteistyökumppaneiden velvoite-
taan noudattavan periaatteita ja siten myös ihmisoikeuksia. Ihmisoi-
keuksiin liittyvää työtä tehdään aktiivisesti Pihlajalinnan eri toimin-
noissa kuten esimerkiksi lakipalvelussa, HR-osastolla, hankinnassa
sekä viestintä- ja vastuullisuustiimissä. Konsernin johtoryhmä vastaa
siitä, että toimintaohjeet ovat henkilöstön tiedossa, ja esihenkilöt vas-
taavat siitä, että ohjeita noudatetaan. Uudet esihenkilöt perehdyte-
tään toimintaperiaatteisiin heille suunnatussa koulutuksessa.
Pihlajalinna on käsitellyt korjaavien toimenpiteiden tarpeita ja mah-
dollisia toimenpiteitä osana vuonna 2024 toteutettua ihmisoikeuksia
koskevaa due diligence -prosessia. Käytössä on selkeät prosessit asioi-
den systemaattiselle käsittelylle, jotta mahdollisiin ihmisoikeusrikko-
muksiin voidaan puuttua ja korjaaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä
välittömästi. Kaikille kriittisimmille mahdollisille ja tosiasiallisille ih-
misoikeusvaikutuksille määritellään kohdennetut toimenpiteet kiel-
teisten vaikutusten minimoimiseksi ja niiden ehkäisemiseksi. Toimin-
tavuotena ei ole ilmennyt tapauksia, joissa ei olisi noudatettu YK:n
yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita, ILO:n
julistusta työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista tai OECD:n mo-
nikansallisia yrityksiä koskevia ohjeita, koskien kuluttajia tai loppu-
käyttäjiä.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
81
Vuoropuhelu kuluttajien ja loppukäyttäjien
kanssa (S4-2)
Asiakaspalautteen kanavat
Asiakaspalautteen systemaattinen kerääminen ja käsittely mahdollis-
tavat Pihlajalinnan palveluiden, prosessien ja toimintamallien kehittä-
misen asiakkaita kuunnellen. Pihlajalinnalla on käytössä useita eri yh-
teydenottokanavia, joiden kautta asiakkaat ja loppukäyttäjät sekä
muut sidosryhmäläiset voivat antaa asiakaspalautetta ja tuoda esiin
huolensa. Asiakas voi oma-aloitteisesti antaa palautetta Pihlajalin-
nalle eri kanavissa kuten verkkosivuilla, Pihlajalinna-terveyssovelluk-
sessa tai puhelimitse asiakaspalveluun. Lisäksi palautetta pyydetään
asiointien jälkeen tekstiviestikyselyllä tai suoraan digipalvelussa. Asia-
kas voi olla itse suoraan yhteydessä tai osapuolena voi olla laillinen
edustaja, kuten potilasasiamies tai muu viranomainen. Kysely lähete-
tään päivittäin satunnaiselle otokselle Pihlajalinnassa asioineista asi-
akkaista. Palautekysely kattaa kaikki asiakasryhmät.
Palautekanavat ovat kaikkien niiden asiakkaiden ja loppukäyttäjien tai
heidän puolestansa toimivien henkilöiden ja tahojen saatavilla, joihin
Pihlajalinnalla on mahdollisia tai tosiasiallisia olennaisia vaikutuksia.
Näiden kanavien kautta voi tehdä valituksia tai esittää huolenaiheita,
jotka liittyvät Pihlajalinnan omaan toimintaan. Palveluiden kehityk-
sessä hyödynnetään myös laadullista osallistamista, kuten kohderyh-
mähaastatteluita ja käyttäjätestauksia sekä osallistetaan erityisryh-
miä, kuten esimerkiksi digitaalisia palveluita vähän käyttäviä ja van-
huksia.
Palauteprosessin mukaisesti Pihlajalinnan henkilöstö kirjaa eri kohtaa-
mispisteissä asiakkaalta suullisesti vastaanotetun palautteen sähköi-
selle palautelomakkeelle ja välittää tämän Pihlajalinnan palautteiden
käsittelyyn. Asiakkaille viestitään palautekanavista ja niiden hyödyntä-
misestä Pihlajalinnan verkkosivuilla ja henkilökunnan toimesta. Myös
henkilökunnalta kerätään palautetta asiakastilanteista Pihlajalinnan
palauteprosessin mukaisesti. Yritysorganisaatioasiakkailta pyydetään
säännöllisesti strukturoitua palautetta, mukaan lukien asiakastyyty-
väisyyden mittaus, jonka tuloksia Pihlajalinna seuraa.
Pihlajalinnan asiakkaat arvostavat erityisesti asiantuntevaa ja ammat-
titaitoista henkilökuntaa sekä leikkaustoiminnan ja toimenpiteiden
hoidon laatua. Vuonna 2024 kriittisimmät asiakaspalautteet liittyivät
asiakkaan ohjautuvuuteen palveluiden välillä. Kehityskohteina asia-
kaspalautteissa nousivat esille ajan varaamisen ja hinnoittelun tee-
mat.
Asiakaskokemuksen jatkuva parantaminen muodostuu Pihlajalinnassa
säännöllisistä ja ajantasaisista laatu- ja asiakaskokemusmittauksista,
mittausmetodien jatkuvasta tarkastelusta, päivittäisestä asiakaspa-
lautteen analysoinnista ja käsittelystä, tulosten raportoinnista ja hyö-
dyntämisestä toiminnan kehittämisessä.
Ylin operatiivinen vastuu terveydenhuollon muistutuksen, kantelupro-
sessin tai vastaavan palautteen osalta on lääketieteellisellä johtajalla.
Asiakaskokemusmittauksista saatuja tuloksia hyödynnetään asiakas-
kokemuksen johtamismallin mukaisesti koko konsernin kehitystoimin-
nassa. Pihlajalinnan johto (johtoryhmät, alue- ja liiketoiminnan johto)
seuraa palautteiden kokonaisuutta kuukausiraporteilta ja vastaa ke-
hittämistoimenpiteistä.
Lääketieteellinen laatu ja vaikuttavuus ovat yksi Pihlajalinnan tärkeim-
piä strategisia prioriteetteja. Jatkuvalla kehittämistyöllä vahvistetaan
vuoropuhelua asiakkaiden ja muiden sidosryhmien kanssa, luodaan
systemaattiset rakenteet ja mittaamisen kulttuuri tukemaan
laadun ja
vaikuttavuuden johtamista, kehittämistä ja seurantaa,
joilla varmiste-
taan turvallinen ja vaikuttava hoito jokaiselle.
Markkinointi
Pihlajalinnan
markkinoinnin toimenpiteiden tavoitteena on lisätä asi-
akkaiden tietoisuutta terveyteen liittyvistä asioista. Pihlajalinna viestii
asiakkaille monipuolisesta palvelutarjonnasta, jonka tarkoituksena on
tuottaa myönteisiä vaikutuksia kuluttajille ja loppukäyttäjille.
Markkinoinnin ja viestinnän sisällöt perustuvat huolelliseen faktantar-
kistukseen, ja ne tuotetaan tiiviissä yhteistyössä lääketieteellisten asi-
antuntijoiden kanssa. Näin varmistetaan, että kävijät voivat luottaa si-
sällön laatuun ja paikkansapitävyyteen. Sisältö on suunniteltu helposti
löydettäväksi hakukoneiden avulla, jotta kävijät saavat
nopeasti ja
vaivattomasti vastaukset kysymyksiinsä ja sisällöt vastaavat
kävijöi-
den tiedonhakuun ja opastavat oikea-aikaisesti sekä selkeästi oikei-
den palveluiden äärelle. Sisällöntuotannossa huomioidaan saavutet-
tavuus
(esimerkiksi lukulaitteet), jotta sisällöt palvelevat kaikkia mah-
dollisimman esteettömästi. Sisältöjä kehitetään entistä monimuotoi-
semmiksi ja inklusiivisemmiksi.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi,
kanavat kuluttajien ja loppukäyttäjien huolenai-
heiden esiin tuomiseksi (S4-3)
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi
Pihlajalinnalla on useita erilaisia kanavia, joiden kautta henkilöstö, asi-
akkaat ja muut sidosryhmät voivat ilmoittaa mahdollisesti koetuista
huolenaiheista ja havainnoista.
Potilasturvallisuus
Pihlajalinnan Yksityisissä terveyspalveluissa ja Forever-liikuntakeskuk-
sissa käytetään Pihlajalinnan HaiPro-järjestelmää, jolla henkilökunta
voi ilmoittaa asiakas- ja potilasturvallisuutta koskevista epäkohta-
ja
vaaratapahtumista.
Yhteisyhtiöissä potilasturvallisuutta koskevat il-
moitukset tehdään yhteisyhtiön HaiPro-järjestelmään tai hyvinvointi-
alueen järjestelmään. Hyvinvointialueille tuotettavissa palveluissa po-
tilasturvallisuusilmoitukset tehdään lähtökohtaisesti hyvinvointialu-
eelle. HaiPro-järjestelmä on suunniteltu erityisesti toiminnan kehittä-
miseen ja oppimiseen vaaratapahtumista Potilasturvallisuuden epä-
kohta-
ja vaaratapahtumailmoitusten tekeminen ja käsittely ovat tär-
keä osa toiminnan kehittämistä ja tapahtumien ennaltaehkäisyä. Asi-
akkaat ilmoittavat havaitsemistaan epäkohdista joko
suoraan henkilö-
kunnalle tai Pihlajalinnan palautejärjestelmien kautta.
Henkilöstön ammattitaito on potilasturvallisuuden perusta ja sitä ke-
hitetään aktiivisesti. Työntekijöiden ammattipätevyys varmistetaan
rekrytoinnin yhteydessä, ja kaikki uudet työntekijät perehdytetään
tehtäviinsä perehdyttämisohjelman mukaisesti. Lääketieteellinen
laatu ja vaikuttavuus ovat yksi Pihlajalinnan tärkeimpiä strategisia
prioriteetteja. Jatkuvalla kehittämistyöllä vahvistetaan vuoropuhelua
asiakkaiden ja muiden sidosryhmien kanssa, luodaan systemaattiset
rakenteet ja mittaamisen kulttuuri tukemaan laadun ja vaikuttavuu-
den johtamista, kehittämistä ja seurantaa, joilla varmistetaan turvalli-
nen ja vaikuttava hoito. Laatupolitiikan omistaa konsernin laatujoh-
taja, joka vastaa politiikan päivittämisestä ja siihen tehtävistä muu-
toksista. Pihlajalinnan lääketieteellinen johtaja on ylin taho, joka vas-
taa laatupolitiikan toteutumisesta.
Tietoturva
Pihlajalinnan toimittajien ja ulkoisten palveluntuottajien on sitoudut-
tava noudattamaan määritettyjä tietoturvavaatimuksia. Toimittajille
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
82
tehdään auditointeja ja ulkopuolisten palveluiden muutosten yhtey-
dessä tietoturvavaatimukset tarkistetaan. Tietoturvaan liittyvien vaa-
timusten noudattaminen, mukaan lukien auditointioikeus, ovat osana
toimittajasopimusta, mutta eivät vielä täysin kata kaikkia olemassa
olevia sopimuksia. Käynnissä olevan uudistuksen myötä, nämä tulevat
osaksi kaikkia sopimuksia. Auditointien tarve ja toteutus arvioidaan
tapauskohtaisesti ja suoritetaan tunnistetun tarpeen mukaan. Ulkois-
ten toimittajien tietoturvan arviointia sovelletaan kaikkiin hankittaviin
palveluihin, järjestelmiin, sovelluksiin ja laitteisiin, jotka liittyvät Pihla-
jalinnan toimintaan. Tulevan tilikauden aikana toteutetaan ulkoisen
auditoinnin käyttöönoton tarpeen arviointi ja kilpailutus.
Tietoturvaa kehitetään jatkuvasti korkealla prioriteetilla. Tuleville
vuosille on suunniteltu hankkeita, joilla otetaan käyttöön muun mu-
assa uusia teknologioita, kuten kehittyneemmät uhkien havaitsemis-
järjestelmät ja tekoälypohjaiset analyysityökalut. Lisäksi Pihlajalinna
vahvistaa henkilöstön koulutusta ja tietoisuuden lisäämistä tieto-
turva-asioissa, jotta koko organisaatio on yhä paremmin varautunut
mahdollisiin uhkiin. Vuodelle 2025 on myös suunniteltu ISO 27001-
sertifioinnin laajennus, mikä vahvistaa sitoutumista korkeaan tieto-
turvan tasoon.
Asiakaspalautteen käsittelyä koskevat
prosessit
Pihlajalinna varmistaa, että kaikkiin yhteydenottoihin vastataan asian-
mukaisesti ja että ilmoituksen tekijöitä suojellaan vastatoimilta.
Yh-
teydenottokanavia käsitellään kohdassa S4-2: vuoropuhelu kulutta-
jien ja loppukäyttäjien kanssa ja lisäksi tarkempaa tietoa on saatavilla
Pihlajalinnan verkkosivuilla. Ylin operatiivinen vastuu terveydenhuol-
lon muistutuksen, kanteluprosessin tai vastaavan palautteen osalta
on lääketieteellisellä johtajalla. Asiakaskokemusmittauksista saatuja
tuloksia hyödynnetään asiakaskokemuksen johtamismallin mukaisesti
koko konsernin kehitystoiminnassa. Pihlajalinnan johto seuraa palaut-
teiden kokonaisuutta kuukausiraporteilta ja vastaa kehittämistoimen-
piteistä. Pihlajalinnan verkkosivuilla on avattu eri palauteprosessit ja
linkitetty mahdollisiin viranomaisprosessikuvauksiin.
Pihlajalinnan
yhteydenottokanavien toimivuutta testataan säännölli-
sesti ja niitä kehitetään tarpeen vaatiessa sidosryhmäpalautteet huo-
mioiden. Kuluttajia ja loppukäyttäjiä osallistetaan toiminnan kehittä-
miseen ja heiltä kerätään osallistamisdataa, jota hyödynnetään yksit-
täisissä kehityshankkeissa ja jota jatkossa tullaan hyödyntämään laa-
jemmin. Kuluttajat ja loppukäyttäjät eivät ole osallistuneet suoraan
yrityksen suorituskyvyn perusteella saatujen kokemusten tai paran-
nusten tunnistamiseen.
Asiakaspalautekanavien kautta asiakkaat voivat antaa Pihlajalinnan
palveluja koskevaa yleistä palautetta tai tehdä reklamaation. Kaikkea
palautetta käsittelee vain relevantit ja luottamusta nauttivat henkilöt,
palauteprosessien mukaisesti. Yksilöivää henkilötietoa käytetään vain
tarvittaessa (esimerkiksi reklamaatioon vastatessa) ja tämä näkyy vain
rajatulle henkilöstölle. Pihlajalinna noudattaa lakia sosiaali- ja tervey-
denhuollon asiakastietojen käsittelystä. Pihlajalinna tarjoaa henkilös-
tölleen tietosuoja- ja potilastietokoulutuksen, joka on pakollinen. Rek-
lamaatiokäytänteet ohjaavat Pihlajalinnan toimintaa ja tarvittaessa
yksittäiset korvaustapaukset käsitellään erikseen. Terveydenhuollon
muistutuksen, kanteluprosessin tai vastaavan palautteen käsittelijöillä
on ajantasainen koulutus ja osaaminen prosessin asianmukaiseen lä-
pivientiin. Tarvittaessa asiakas ohjeistetaan alla mainittuihin viran-
omaiskanaviin.
Hyvinvointialueet ja Helsingin kaupunki vastaavat potilasasiavastaava-
toiminnasta myös yksityisten palveluntuottajien osalta. Mikäli asiakas
tarvitsee apua tai neuvoja muistutuksen tekemiseen, potilasasiavas-
taavat (aikaisemmin potilasasiamiehet) auttavat. Potilasasiavastaava
ei voi ottaa kantaa lääketieteellisiin hoitopäätöksiin eikä siihen, onko
hoidossa tapahtunut potilasvahinko. Potilaan asemasta ja oikeuksista
annetun lain (785/1992) 10 § mukaan terveyden- tai sairaanhoi-
toonsa tai siihen liittyvään kohteluunsa tyytymättömällä potilaalla on
oikeus tehdä terveydenhuollon muistutus häntä hoitaneeseen toimin-
tayksikön terveydenhuollosta vastaavalle johtajalle. Mikäli asiakas on
tyytymätön muistutukseen saamaansa vastaukseen, terveydenhuol-
lon kantelu tehdään suoraan aluehallintovirastoon tai Valviraan. Kan-
telulla tarkoitetaan valvontaviranomaiselle tehtyä ilmoitusta epäil-
lystä virheellisestä menettelystä tai laiminlyönnistä.
Asiakkaan epäil-
lessä potilasvahinkoa, voi hän tehdä potilasvahinkoilmoituksen Poti-
lasvakuutuskeskukseen.
Ilmoituskanava
Pihlajalinnan luottamuksellisen ilmoituskanavan (Whistleblowing)
kautta voi ilmoittaa havaitsemistaan väärinkäytöksistä ja epäkohdista
organisaatiossa. Tarkempi kuvaus ilmoituskanavaan liittyvistä
toimin-
taperiaatteista on luettavissa kohdasta G1-1: Liiketoiminnan harjoitta-
mista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri.
Ihmisoikeuksiin liittyvät vaikutukset
Pihlajalinna on sitoutunut korjaamaan mahdolliset ihmisoikeuksiin
liittyvät kielteiset vaikutukset. Pihlajalinna ryhtyy toimiin kaikissa ha-
vainnoissa mahdollisista kielteisistä ihmisoikeusvaikutuksista sekä ar-
vojen ja sopimusten lainvastaisesta toiminnasta. Käytössä on selkeät
prosessit asioiden systemaattiselle käsittelylle, jotta ihmisoikeusrikko-
muksiin voidaan puuttua ja korjaaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä
välittömästi. Kaikille kriittisimmille mahdollisille ja tosiasiallisille ih-
misoikeusvaikutuksille määritellään kohdennetut toimenpiteet kiel-
teisten vaikutusten minimoimiseksi ja niiden ehkäisemiseksi. Pihlaja-
linna on käsitellyt korjaavien toimenpiteiden tarpeita ja mahdollisia
toimenpiteitä osana vuonna 2024 toteutettua ihmisoikeuksia koske-
vaa due diligence -prosessia.
Pihlajalinnalla on käytössä sisäisiä ja ulkoisia palautekanavia ja kysely-
tutkimuksia, jotka mahdollistavat ihmisoikeuksien toteutumisen ja nii-
den noudattamisen kartoittamisen toiminnan eri alueilla. Ihmisoi-
keustyötä tarkastellaan ja arvioidaan säännöllisesti johdon ja vastuul-
lisuustyöryhmän toimesta ja niihin liittyvät riskit käsitellään osana
konsernin riskienhallinnan prosessia. Ihmisoikeuksiin liittyvä haitallis-
ten vaikutusten arviointi sekä korjaavat toimenpiteet toteutetaan
osana Ihmisoikeushuolellisuusvelvoitetta (human rights due dili-
gence) ja yhteistyössä eri toimintojen kanssa. Pihlajalinna raportoi ih-
misoikeustyön toimenpiteiden edistymisestä vuosittain kestävyysra-
portissa osana hallituksen toimintakertomusta. Ihmisoikeusperiaattei-
den eri osa-alueiden edistymisestä viestitään säännöllisesti sisäisesti
ja ulkoisesti. Pihlajalinna tulee kehittämään myös henkilöstölle koh-
dennettua koulutustarjontaa sekä lisäämään sidosryhmävuoropuhe-
lua aiheen tiimoilta. Pihlajalinnan ihmisoikeussitoumus ja ihmisoi-
keuksia koskeva huolellisuusvelvoiteprosessi ovat luettavissa
Pihlaja-
linnan verkkosivuilta.
Toimenpiteet (S4-4)
Toimenpiteet kuluttajien ja loppukäyttäjien olennaisten vaikutusten
hallitsemiseen sekä toimenpiteiden tehokkuuden arviointiin on ku-
vattu alla. Kaikkien toimien kattavuus on oma toiminta, toimialueena
Suomi (ei muita maantieteellisiä alueita). Kaikkien tulevien toimien
osalta aikajänne on tulevat tilikaudet tai toimet ovat jatkuvia.
Myönteiset vaikutukset
Lääketieteellinen laatu ja vaikuttavuus ovat yksi Pihlajalinnan tärkeim-
piä strategisia prioriteetteja. Jatkuvalla kehittämistyöllä vahvistetaan
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
83
vuoropuhelua asiakkaiden ja muiden sidosryhmien kanssa, luodaan
systemaattiset rakenteet ja mittaamisen kulttuuri tukemaan
laadun ja
vaikuttavuuden johtamista, kehittämistä ja seurantaa,
joilla varmiste-
taan turvallinen ja vaikuttava hoito jokaiselle. Pihlajalinnan laadunhal-
linta perustuu muun muassa kattavaan omavalvontaan, ulkoiseen laa-
dunvarmistukseen sekä kattavaan viranomaisvalvontaan. Potilastur-
vallisuuden toteutumista ja kehittymistä arvioidaan mittaamalla esi-
merkiksi poikkeamia, infektiolukuja, potilasvahinkoilmoituksia ja Poti-
lasvakuutuskeskuksen ratkaisuja.
Palveluntuottajan, kuten Pihlajalinnan on laadittava vastuulleen kuu-
luvista tehtävistä ja palveluista omavalvontaohjelma. Lue lisää koh-
dasta S4-1: Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperiaatteet.
Pihlajalinnan myönteinen vaikutus asiakkaisiin ja loppukäyttäjiin on
vahva ja se toteutuu muun muassa asiakkaille tuotetulla terveyshyö-
dyllä, jonka vaikutukset näkyvät myös yhteiskunnalle esimerkiksi kal-
liin erikoissairaanhoidon tarpeen vähenemisenä tai työnantajille esi-
merkiksi ennenaikaisten eläköitymisten välttämisenä. Potilasturvalli-
suus (fyysinen potilasturvallisuus) ja tietosuoja ovat vahvoja ja siten
myös olennaisia mahdollisuuksia, joiden vaikutus näkyy Pihlajalinnalle
muun muassa mainehyötynä. Näitä aiheita arvioidaan säännöllisesti
muun muassa riskikartoituksen yhteydessä. Asiakkaiden samanarvoi-
nen kohtelu, yksityisyys, tietosuoja ja tietoturva, mahdollisuus saada
laadukkaita tietoja, terveys ja turvallisuus, syrjimättömyys, tuotteiden
ja palveluiden saatavuus sekä vastuullinen markkinointi tuottavat
myönteisiä vaikutuksia. Pihlajalinna tuottaa ja jakaa yhdessä henkilös-
tönsä kanssa tietoa yhteiskunnan kannalta merkityksellisistä sosiaali-
ja terveydenhoitoalan teemoista. Nämä toimet tukevat kuluttajien ja
loppukäyttäjien mahdollisuutta saada laadukasta ja ajankohtaista tie-
toa.
Pihlajalinnalla on pitkä kokemus vaikuttavuusperusteisten terveyden-
huoltokonseptien kehittämisestä ja käyttöönotosta Pihlajalinna Sy-
dänkaista on esimerkki vaikuttavasta hoidosta, jolla saavutetaan hoi-
dolliset tavoitteet, vähennetään terveydenhuollon kustannuksia sekä
sairastavuutta ja parannetaan potilaan elämänlaatua. Pihlajalinna Sy-
dänkaista toteutti pilottiseurantajakson Varsinais-Suomen hyvinvoin-
tialueella 2023–2024. Pilotissa validoitiin keskeisimpien kliinisten mit-
tareiden lisäksi muun muassa potilaiden sitoutumisen astetta ja hoi-
totulosta.
Kielteiset vaikutukset
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvat olennaiset kielteiset vaiku-
tukset liittyvät asiakkaiden potilasturvallisuuden ja tietosuojan ylläpi-
tämiseen. Merkittävimpiä riskejä ovat kyberhyökkäykset infraan tai
laitteistoon sekä näistä aiheutuvat mainehaitta ja mahdolliset kor-
vausvelvollisuudet. Pihlajalinna määrittelee merkittävimmät tieto-
turva-
ja tietosuojapoikkeamat seuraavasti: Vaikuttaa todennäköisenä
kielteisenä riskinä menettää strategisesti merkittävä asiakkuus tai
useiden asiakkaiden pitkäkestoinen menettäminen. Lisäksi henkilös-
tön merkittävä menetys ja lisärekrytoinnin huomattava vaikeutumi-
nen pitkällä aikavälillä. Tavoitteena on,
että vuosittain ei esiinny yh-
tään merkittävää poikkeamaa, joka johtaisi taloudellisiin tai muihin
vahinkoihin.
Pihlajalinnassa huomioidaan jatkuvasti kasvavat tietoturvavaatimuk-
set digitaalisten palveluiden kehittyessä. Pihlajalinna vahvistaa tieto-
turvaansa nykyaikaisilla ja tehokkailla menetelmillä, kuten vahvan
tunnistautumisen käytänteillä sekä ulkopuolisen valvonnan ja jatku-
van testaamisen avulla. Lisäksi Pihlajalinna panostaa monitorointiin ja
ennaltaehkäisevään toimintaan muun muassa haavoittuvuuksienhal-
linnalla. Pihlajalinna on ottanut käyttöön kyberturvan kehittämissuun-
nitelman, joka ohjaa tietoturvan kehitystyötä ja sille asetettujen ta-
voitteiden seurantaa tulevina vuosina. Vuoden 2024 aikana Pihlaja-
linna on toteuttanut useita merkittäviä toimia tietoturvan paranta-
miseksi. Näihin toimiin kuuluu muun muassa organisaation uudelleen
järjestäytyminen, jossa tietoturvatiimiä vahvistettiin uusilla asiantun-
tijoilla ja rooleilla. Lisäksi resursseja lisättiin, jotta voitiin paremmin
vastata kasvaviin tietoturvahaasteisiin ja varmistaa nopea reagointi
mahdollisiin uhkiin. Vuonna 2024 hankittiin myös uusi disaster reco-
very -järjestelmä, joka parantaa organisaation valmiuksia poikkeusti-
lanteissa. Lisäksi kehitystoimenpiteet haavoittuvuuksien hallinnassa ja
poikkeamiin reagoinnin automatisoinnissa ovat tehostaneet organi-
saation kykyä havaita ja käsitellä uhkia nopeasti ja tehokkaasti.
Pihlajalinnalla on tietoturvan ja -suojan pakolliset koulutukset koko
henkilöstölle mukaan lukien ammatinharjoittajat. Lisäksi Pihlajalinna
järjestää ajankohtaisia kohdennettuja koulutuksia henkilöstölle, joita
on järjestetty joitakin kymmeniä vuoden 2024 aikana. Lisäksi koulu-
tuksia on pidetty muun muassa alueellisille johtoryhmille, HR-johto-
ryhmälle ja talousosastolle.
Pihlajalinna käyttää SOC (Security Operations Center) -palveluntarjo-
ajaa, joka valvoo ja analysoi tietoturvatapahtumia sekä eskaloi tarvit-
taessa kriittiset tapaukset. SOC arvioi kuukausittain tuhansia tietotur-
vatapahtumia, joista osa on eskaloitu Pihlajalinnan omalla tietoturva-
tiimille jatkotutkintaa varten. Poikkeamat luokitellaan kriittisyyspe-
rusteisesti. Pihlajalinna on asettanut tietosuojalle tavoitteeksi, että
havaittujen onnistuneiden tunkeutumisyritysten määrä on nolla. Ta-
voite saavutettiin vuonna 2024. Asiakkaat voivat ilmoittaa epäilemis-
tään tietosuoja- tai tietoturvapoikkeamista joko palautejärjestelmien
kautta tai suoraan henkilöstölle. Kaikissa Pihlajalinnan toimipisteissä
on käytössä raportointijärjestelmä, jolla henkilökunta ilmoittaa havai-
tuista tietosuoja- ja tietoturvapoikkeamista. Konsernissa on määri-
tetty menettelytavat ja välineet tietoturvapoikkeamien havaitse-
miseksi. Lisäksi käytössä on suunnitelmat toiminnoille poikkeustilan-
teissa.
Tietoturvapoikkeamat kirjataan ja käsitellään jatkotoimenpi-
teitä varten. Poikkeamahallintaprosessia katselmoidaan ja päivitetään
säännöllisesti. Pihlajalinnalle on ensisijaisen tärkeää, että asiakkaille ja
loppukäyttäjille tarjotaan selkeät tietosuojailmoitukset sekä tieto siitä
miten luottamuksellisia tietoja käsitellään, ja että heillä oikeus hallita
omia tietojaan. Tietoturvan ja tietosuojan toimista lisää kohdasta S4-
1: Olennaisten aiheiden johtaminen ja toimintaperiaatteet.
Riskit ja mahdollisuudet
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan ja tietoturvaan liittyy merkit-
täviä taloudellisia riskejä. Merkittävimpiä riskejä ovat kyberhyökkäyk-
set infraan tai laitteistoon sekä näistä aiheutuvat mainehaitta ja mah-
dolliset korvausvelvollisuudet. Pihlajalinna on tehostanut tietosuoja-
ja tietoturvatiimien yhteistyötä poikkileikkaavan yhteistyöryhmä pe-
rustamisella, joka kokoontuu säännöllisesti. Pihlajalinnalla on käy-
tössä kyberturvan kehittämissuunnitelma, joka ohjaa tietoturvan ke-
hitystyötä ja sille asetettujen tavoitteiden seurantaa tulevina vuosina.
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan ja tietoturvaan liittyviä ris-
kejä hallitaan edellä kuvattujen tietosuojaan ja tietoturvaan liittyvien
prosessien ja hallintakeinojen avulla. Lisäksi kuluttajien sananvapau-
teen liittyvä riski voi ilmetä mainehaittana tai asiakastyytyväisyy-
dessä.
Asiakkaiden syrjimättömyys, palveluiden saavutettavuus ja vastuulli-
nen markkinointi ovat myös Pihlajalinnan toiminnan keskiössä. Näihin
liittyvä mainehyöty ja toisaalta mainehaitta voivat aiheuttaa niin mer-
kittäviä taloudellisia riskejä kuin mahdollisuuksiakin. Asiakkaiden yh-
denvertaisuutta voidaan lisätä parantamalla palveluiden saatavuutta
etäpalveluilla sielläkin, missä lähipalveluita tai muuten kyseistä asian-
tuntijaa ei välttämättä ole tarjolla.
Monipuolisten ja kysyntää vastaa-
vien palvelujen tarjonta ja saatavuuden parantaminen ovat olennai-
nen osa toiminnan kehittämistä. Pihlajalinna Sydänkaista on esi-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
84
merkki vaikuttavasta hoidosta ja mahdollisesta mainehyödystä. Sosi-
aali- ja terveyspalveluiden tuottajana ja pörssiyhtiönä läpinäkyvä, oi-
kea-aikainen ja luotettava viestintä sidosryhmille on Pihlajalinnalle
erityisen tärkeää. Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän perustana
on asiallisuus, luotettavuus ja totuudenmukaisuus sekä ajantasainen
lääketieteellinen tieto.
Potilasturvallisuuden ja vaikuttavuuden mittarit
Tulos 2024
Tavoite
2025
Terveydenhuollon
muistutukset *
Potilaan asemasta ja oikeuksista
annetun lain (785/1992) 10 § mukaan terveyden
-
tai sairaanhoitoonsa tai siihen liittyvään
kohteluunsa tyytymättömällä potilaalla
on oikeus tehdä terveydenhuollon
muistutus häntä hoitaneeseen toimintayksikön
terveydenhuollosta vastaavalle
johtajalle.
8,87 *
< 8,87 *
Terveydenhuollon
kantelut *
Valvontaviranomaiselle
tehdyt ilmoitukset epäillystä virheellisestä
menettelystä tai laiminlyönnistä
tai tyytymättömyyttä
muistutuksen vastaukseen.
0,52*
< 0,52*
Tehdyt potilasvahinkoilmoitukset*
Potilasvakuutuskeskus
(PVK), käsittelee kaikki terveyden
-
ja sairaanhoitoa koskevat
potilasvahinkoilmoitukset Suomessa.
0,04 *
< 0,04 *
Korvattavat potilasvahingot
*
Potilasvakuutuskeskus
(PVK) ratkaisee potilasvahinkoja
koskevan lainsäädännön
perusteella, onko kyseessä korvattava
potilas-
vahinko, ja maksaa korvaukseen
oikeutetulle lain mukaiset korvaukset.
0 *
0 *
Henkilöstön turvallisuuskuva (NSS)
(Henkilöstön kokema oman
yksikkönsä potilasturvallisuus,
jota kysytään henkilöstökyselyssä.
Arvon vaihteluväli +100 - -100)
+79
+60
Vaikuttavuuden mittarit
Leikkaushoitoon pääsy tavoiteajassa
(2024 tavoite > 76 %)
91 %
78 %
Konsernin terveyspalvelujen (2024 tavoite
NPS 80)
84
81
Työterveyslääkärin ennaltaehkäisevän
työn osuus (2024 tavoite 60 %)
70,00 %
> 60 %
Työterveyshoitajan ennaltaehkäisevän
työn osuus (2024 tavoite 75 %)
83,00 %
> 75 %
Tietosuojatoimenpiteiden tavoitteena
0 kpl havaittuja onnistuneita
tunkeutumisyritystä
0 kpl
0 kpl
Vakaviksi luokitellut tapaukset
Vakavat potilasvahingot
**
0 kpl
Vakavat tietosuoja
ja tietoturvaloukkaukset
0 kpl
0 kpl
Käyntimäärät, muistutukset,
kantelut, potilasvahinkoilmoitukset
ja korvattavat
potilasvahingot sisältävät
Pihlajalinnan yksityiset terveyspalvelut.
Pihlajalin-
nan toimipisteissä työskentelevien
ammatinharjoittajien toiminnasta
tehdyt muistutukset, kantelut ja potilasvahingot
eivät välttämättä
tule Pihlajalinnan
tietoon.
* Määrä ilmoitettu suhteessa
100 000 käyntiin.
** Potilasturvallisuustapahtumat on
luokiteltu vakavuuden mukaan
12/2024 alkaen.
Mittarit ja tavoitteet (S4-5)
Pihlajalinna seuraa ja arvioi toimien tehokkuutta kuluttajien ja loppu-
käyttäjien kannalta sidosryhmäkuulemisilla, saadun palautteen perus-
teella sekä prosessien testaamisella. Mittareille on asetettu tavoiteta-
sot ja tulosten edistymistä seurataan säännöllisesti, sisäisin raportoin-
nein kuukausi-, kvartaali- ja vuositasoilla.
Perusvuosi on 2024 ja perusarvona 2024 arvot, koska ne ovat ensim-
mäiset raportoidut arvot. Kaikki vuoden 2024 tulokset ovat linjassa
suunnitellun vuositavoitteen ja pitkän aikavälin tavoitteen saavutta-
misen kanssa. Ulkopuolinen toimija ei ole validoinut tavoitteita tai
mittareita.
Potilasturvallisuus
Potilasturvallisuuden tavoitteena on, että hoito tai hoitoympäristö ei-
vät aiheuta potilaalle hoitoon kuulumatonta vaaraa tai haittaa. Poti-
lasturvallisuustyö perustuu riskienarviointiin, toiminnan jatkuvaan ke-
hittämiseen ja turvallisuuden ylläpitämiseen. Potilasturvallisuuden to-
teutumista ja kehittymistä arvioidaan mittaamalla esimerkiksi poik-
keamia, infektiolukuja, potilasvahinkoilmoituksia ja Potilasvakuutus-
keskuksen ratkaisuja.
Pihlajalinna seuraa potilasvahinkoilmoitusten määrää ja Potilasvahin-
kokeskuksen ratkaisuja Yksityisissä terveyspalveluissa ja Julkisten pal-
veluiden yhteisyhtiöissä. Potilasturvallisuuden osalta Pihlajalinna seu-
raa leikkaustoiminnassa muun muassa leikkausalueen syvien hoitoon
liittyvien infektioiden määrää. Toimenpiteiden toteutumista ja niiden
tehokkuutta seurataan muun muassa asiakaspalautteen, asiakasky-
selyiden, sisäisten ja ulkoisten auditointien sekä arviointien avulla. Li-
säksi liiketoiminnan eri osa-alueilla on jatkuvaa kehitystoimintaa.
Vakavat
potilasvahingot
Pihlajalinna määrittelee vakavimmat potilasturvallisuuteen liittyvät
poikkeamat seuraavasti: Terveydenhuollon vakavat
potilasturvalli-
suustapahtumat ovat tilanteita, joissa asiakas/potilas kokee vakavan
haitan tai kuolee, ja jotka olisivat olleet vältettävissä noudattamalla
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
85
turvallisuussuosituksia ja -ohjeistuksia. Yksittäisen lääkärin hoito- ja
tutkimusratkaisuja arvioidaan sen perusteella, miten kokenut erikois-
lääkäri olisi tilanteessa toiminut.
Asiakas-
ja potilasturvallisuuskeskus
on julkaissut kuuman linjan (never event) indikaattorit, jotka kuvasta-
vat tapahtumia, joissa asiakas/potilas kokee vakavan haitan tai kuo-
lee, jotka ovat vältettävissä noudattamalla turvallisuussuosituksia ja -
ohjeistuksia ja joita ei saisi koskaan tapahtua. Kuuman linjan indikaat-
torit perustuvat brittiläisen NHS:n kriteereihin ja ne ovat sisäänraken-
nettu Pihlajalinnan yksityisten terveyspalveluiden 12/2024 käyttöön
ottamaan HaiPro-potilasturvallisuuden epäkohta-
ja vaaratapahtu-
mailmoitusjärjestelmään. Indikaattoreiden osoittaessa vakavaa tur-
vallisuuspoikkeamaa, tulee organisaation välittömästi käynnistää kor-
jaavat ja ehkäisevät toimet. HaiPro-järjestelmässä jokainen epäkohta-
ja vaaratapahtumailmoitus luokitellaan erikseen potilaalle koituneen
haitan mukaan, vaikka tapahtuma ei sisältäisi kuuman linjan indikaat-
toria.
Pihlajalinna asetti vuodelle 2024 tavoitteeksi, että merkittäviä tiedon
menetykseen tai taloudellisiin vahinkoihin johtavia poikkeamia on
nolla kappaletta. Merkittäviä tietoturvapoikkeamia ei havaittu
vuonna 2024. Vähäisiä taloudellisia vahinkoja seurasi yhdestä poik-
keamasta. Pihlajalinna määrittelee vakavimmat tietosuoja/-turvapoik-
keamat sen mukaisesti, miten merkittäviin taloudellisiin tai muihin va-
hinkoihin poikkeamat johtavat. Merkittävä poikkeama
määritellään
tietoriskien arvioinnin riskin merkittävyyden avulla. Jos poikkeaman
vaikutus arvioinnin perusteella on merkittävä, tai erittäin suuri, se tul-
kitaan merkittäväksi poikkeamaksi. Tavoitteena
on, että vuosittain ei
esiinny yhtään merkittävää poikkeamaa, joka johtaisi taloudellisiin tai
muihin vahinkoihin.
Nopea ja laadukas hoitoketju
Leikkaustoiminnan tavoitteena on nopea ja laadukas hoitoketju, jota
Pihlajalinnassa kehitetään jatkuvasti. Toiminnassa pyritään asiakkaan
mahdollisimman nopeaan kuntoutumiseen ja työkyvyn palautumi-
seen tapaturman tai leikkauksen jälkeen. Hoitoon pääsyä, sairauspois-
saolojen pituutta ja kuntoutumista seurataan eri työkaluin, mikä mah-
dollistaa poikkeamiin puuttumisen ja toiminnan kokonaisvaltaisen ke-
hittämisen. Hoitoon pääsy tavoiteajassa on tärkeä leikkaustoiminnan
ja tapaturmavakuutusasiakkaiden hoitoketjun vaikuttavuuden indi-
kaattori.
Sairaaloiden ylilääkärit seuraavat, raportoivat ja korjaavat palvelulu-
pausajan ylityksiä. Palvelulupausajan toteutuminen on alueellisesti
ylilääkäreiden vastuulla. Tavoite ja tulokset on esitetty oheisessa tau-
lukossa.
Ennaltaehkäisevää
terveydenhuoltoa
Pihlajalinna panostaa palveluihin, joilla voidaan vähentää pitkiä sai-
rauspoissaoloja, pysyvää työkyvyttömyyttä, inhimillistä kärsimystä
sekä vähentää työnantajan ja yhteiskunnan kuluja. Sairauksien ennal-
taehkäisy on yhteiskunnallisesti kaikkien etu ja säästää kustannuksia
pitkällä aikavälillä. Ennaltaehkäisevän toiminnan painottaminen on
keskeinen tavoite erityisesti työterveyshuollossa. Tätä
seurataan am-
mattiryhmäkohtaisesti. Tavoite ja
tulokset on esitetty oheisessa tau-
lukossa. Kehityksen suunta on oikea ja saavutetut tulokset linjassa ta-
voitteiden kanssa. Pihlajalinna jatkaa hyvien käytänteiden ylläpitä-
mistä ja seuraa kehitystarpeita jatkossakin aktiivisesti.
Asiakaskokemus
Asiakaskokemusmittauksista saatuja tuloksia hyödynnetään asiakas-
kokemuksen johtamismallin mukaisesti koko konsernin kehitystoimin-
nassa. Pihlajalinnan johto (johtoryhmät, alue- ja liiketoiminnan johto)
seuraa palautteiden kokonaisuutta kuukausi-
ja kvartaaliraporttien
välityksellä ja vastaa kehittämistoimenpiteistä. Lisäksi kuluttajia ja
loppukäyttäjiä kuullaan säännöllisesti ja saadun palautteen ja kehitys-
ehdotusten perusteella Pihlajalinna kehittää toimintaansa sekä aset-
taa tavoitteita ja prosesseja näiden edistymisen seuraamiseksi. Asia-
kaskokemus on Pihlajalinnan strateginen painopiste ja asiakaskoke-
muksen mittaaminen ja palauteprosessi ovat osa asiakaskokemuksen
johtamismallia. Palauteprosessi nostaa aihioita palvelukehitykseen.
Asiakasrajapinnasta nousevat tarpeet laadun kehittämiselle ovat kes-
keisessä roolissa koko Pihlajalinnan toiminnan kehittämisessä. Pihlaja-
linna noudattaa johtamismallissa ja palauteprosessissa korkean tieto-
suojan käytäntöjä. Asiakkaan proaktiivisesti antaman asiakaspalaut-
teen lisäksi Pihlajalinna mittaa päivittäin asiakaskokemusta erilaisin
kyselyin, tekstiviestitse tai suoraan digitaalisen asioinnin kanavassa.
Pihlajalinna mittaa asiakaskokemusta muun muassa nettosuositte-
luindeksillä (Net Promoter Score, NPS). Pihlajalinna raportoi kestä-
vyysraportissa terveyspalvelujen NPS-tuloksen ja tavoitteet tuleville
tilikausille. Terveyspalvelut sisältävät perusterveydenhuollon ja eri-
koissairaanhoidon palvelut, niin yksityisten terveyspalveluiden kuin
julkisten palveluiden puolelta (asiointi lääkärikeskuksissa, leikkaustoi-
minta, etävastaanotot, palvelut hyvinvointialueilla). Terveyspalvelut
eivät sisällä hyvinvointipalveluita tai asiakaspalvelua (kuntosalipalve-
lut, contact center). Tavoite ja tulokset on esitetty oheisessa taulu-
kossa.
Asiakaskokemuksen jatkuva parantaminen muodostuu Pihlajalinnassa
säännöllisistä ja ajantasaisista laatu- ja asiakaskokemusmittauksista,
mittausmetodien jatkuvasta tarkastelusta, päivittäisestä asiakaspa-
lautteen analysoinnista ja käsittelystä, tulosten raportoinnista ja hyö-
dyntämisestä toiminnan kehittämisessä.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
86
S4 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteiden ja tavoitteiden väliset yhteydet.
Raportointivuotena ei ole asetettu kaikille tunnistetuille vaikutuksille, riskeille ja mahdollisuuksille tavoitteita ja mittareita, mutta tulevan tilikauden aikana
kokonaisuutta tarkastellaan mahdollisten kohdennettujen tavoit-
teiden ja mittareiden asettamiseksi.
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Toimintaperiaate
Tulos 2024/Tavoite
2025
Mittari
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien yksityi-
syys
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon).
Todellinen ja potenti-
aalinen kielteinen vai-
kutus
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka.
Riskienhallintapolitiikka
Tietosuojaan ja tietoturvaan liittyvät
tavoitteet: Havaittujen
onnistuneiden tunkeutumisyritysten
määrä on nolla.
Ei yhtään merkittävää poikkeamaa,
joka johtaisi taloudellisiin
tai muhin vahinkoihin.
Onnistuneiden tunkeutumis-
yritysten määrä.
Merkittävien poikkeamien
määrä.
Tietoturva-
ja tietosuojakoulu-
tuksen ja potilastiedon tieto-
suojatentin vuotuinen suori-
tusaste (%)
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan
ja tietoturvaan liittyy mer-
kittäviä taloudellisia riskejä. Merkittävimpiä
riskejä ovat kyberhyök-
käykset infraan tai laitteistoon
sekä näistä aiheutuvat mainehaitta
ja
mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
Laatupolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Tietosuojaan ja tietoturvaan liittyvät
tavoitteet.
Tietosuojaan ja tietoturvaan
liittyvät mittarit.
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien henki-
lönsuoja
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon).
Todellinen ja potenti-
aalinen kielteinen vai-
kutus
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
Laatupolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Potilasturvallisuuden tavoitteet
sekä tietosuoja-
ja tietotur-
vaan liittyvät tavoitteet.
Potilasturvallisuuden tavoit-
teet sekä tietosuoja-
ja tieto-
turvaan liittyvät tavoitteet.
Asiakkaiden yksityisyyteen, tietosuojaan
ja tietoturvaan liittyy
mer-
kittäviä taloudellisia riskejä. Merkittävimpiä
riskejä ovat kyberhyök-
käykset infraan tai laitteistoon
sekä näistä aiheutuvat mainehaitta
ja
mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Laatupolitiikka
Eettiset toimintaperiaatteet
Ihmisoikeusperiaatteet
Toimittajien eettiset
toimintaperi-
aatteet
Tietosuojaan ja tietoturvaan liittyvät
tavoitteet.
Tietosuojaan ja tietoturvaan
liittyvät mittarit.
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien sanan-
vapaus
Kuluttajien sananvapauteen
liittyvä riski voi ilmetä mainehaittana
tai asiakastyytyväisyydessä.
Riski
Eettiset toimintaperiaatteet
Ihmisoikeusperiaatteet
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(Net
Promoter Score, NPS)
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien mah-
dollisuus saada laa-
dukkaita tietoja
Pihlajalinna tuottaa ja jakaa yhdessä henkilöstönsä
kanssa tietoa yh-
teiskunnan kannalta merkityksellisistä
sosiaali-
ja terveydenhoi-
toalan teemoista.
Viestintä ei kuitenkaan saa
vaarantaa asiakkaiden
tai työntekijöiden yksityisyyden
suojaa, tietosuojaa tai palveluiden
turvallisuutta.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Pihlajalinnan markkinoinnin ja vies-
tinnän perustana on asiallisuus, luo-
tettavuus ja totuudenmukaisuus
sekä ajantasainen lääketieteellinen
tieto.
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(Net
Promoter Score, NPS)
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
87
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien ter-
veys ja turvallisuus
Pihlajalinna tuottaa asiakkaille terveyshyötyä,
yhteiskunnalle ja
työnantajille säästöjä, hoitoon pääsy
n
nopeuttaminen (jonojen
purku). Potilasturvallisuus (fyysinen potilasturvallisuus)
ja myöntei-
nen vaikuttavuus ovat
vahvoja.
Todellinen ja potenti-
aalinen myönteinen
vaikutus
Laatupolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Pihlajalinna tähtää erinomaiseen potilasturvallisuuteen
ja
asiakaskokemukseen kaikissa
asiointikanavissaan sekä toimi-
pisteissään. Käytössä on useita mittareita,
joille on asetettu
tavoitteet tuleville vuosille: konsernin
terveyspalvelujen asia-
kaskokemustavoite
(NPS), leikkaushoitoon pääsy tavoi-
teajassa, turvallisuusindeksi (Net Safety
Score, NSS), potilas-
turvallisuuden tavoitteet ja ennaltaehkäisevän
hoidon osuus
KL1 (TTH)
Asiakaskokemusmittari
(NPS)
Leikkaushoitoon pääsy tavoi-
teajassa
Turvallisuusindeksi (NSS)
Potilasturvallisuuden mittarit
(Muistutukset, kantelut, poti-
lasvahinkoilmoitukset ja -kor-
vaukset)
Ennaltaehkäisevän hoidon
osuus KL1 (TTH)
Potilasturvallisuuden merkittävä
vaarantuminen
Potentiaalinen kieltei-
nen vaikutus
Laatupolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Potilasturvallisuuden tavoitteet
Potilasturvallisuuden mittarit
Asiakkaiden terveys, turvallisuus ja henkilönsuoja
ovat Pihlajalinnan
toiminnan keskiössä. Potilasturvallisuuteen
liittyvät riskit ovat mai-
nehaitta ja mahdolliset korvausvelvollisuudet.
Riski
Laatupolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Eettiset toimintaperiaatteet
Potilasturvallisuuden tavoitteet
sekä tietosuojaan ja tietotur-
vaan liittyvät tavoitteet.
Potilasturvallisuuden mittarit
sekä tietosuoja-
ja tietotur-
vaan liittyvät tavoitteet.
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien lasten
suojeleminen
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon)
Todellinen ja potenti-
aalinen kielteinen vai-
kutus
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Potilasturvallisuuden tavoitteet
sekä tietosuojaan ja tietotur-
vaan liittyvät tavoitteet.
Tietosuoja-
ja tietoturvaan liit-
tyvät mittarit.
Potilasturvallisuuden, tietosuojan
ylläpitäminen. (kyberhyökkäykset
infraan ja laitteistoon)
Riski
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka
Riskienhallintapolitiikka
Potilasturvallisuuden tavoitteet
sekä tietosuojaan ja tietotur-
vaan liittyvät tavoitteet.
Tietosuoja-
ja tietoturvaan liit-
tyvät mittarit
Kuluttajien ja lop-
pukäyttäjien syrji-
mättömyys
Asiakkaiden samanarvoinen kohtelu
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuspoli-
tiikka määrittää Pihlajalinnan tasa-
arvoon ja yhdenvertaisuuteen liitty-
vät toimintaperiaatteet
kaikessa työ-
elämään liittyvässä toiminnassa.
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(NPS)
Asiakkaiden syrjimättömyys
on myös Pihlajalinnan toiminnan keski-
össä. Näihin liittyvä mainehaitta voi aiheuttaa
merkittäviä taloudelli-
sia riskejä, mutta toisaalta
myös mainehyöty voi tuoda mahdolli-
suuksia.
Riski ja mahdollisuus
Laatupolitiikka
Eettiset toimintaperiaatteiden
Ihmisoikeusperiaatteet
Toimittajien eettiset
toimintaperi-
aatteet
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(NPS)
Tuotteiden ja palve-
lujen saanti
Julkisen palvelujärjestelmä kriisiytynyt. Pihlajalinna
tuottaa asiakkail-
leen, kuten yhteiskunnalle ja työnantajille
säästöjä palveluiden saa-
tavuudella
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laatupolitiikka
Tavoitteita
ei ole käytössä 2024.
Mittareita ei ole käytössä
2024.
Asiakkaille tuotetuttujen palveluiden saatavuus
ovat Pihlajalinnan
toiminnan keskiössä. Näihin liittyvä
mainehyöty ja toisaalta maine-
haitta voivat aiheuttaa niin taloudellisia
riskejä kuin mahdollisuuk-
siakin.
Riski ja mahdollisuus
Laatupolitiikka
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(NPS)
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
88
Vastuullinen mark-
kinointi
Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän perustana
on asiallisuus,
luotettavuus ja totuudenmukaisuus
sekä ajantasainen lääketieteelli-
nen tieto.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laatupolitiikka
Eettiset toimintaperiaatteiden
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(Net
Promoter Score, NPS)
Asiakkaiden syrjimättömyys,
palvelujen saavutettavuus
ja vastuulli-
nen markkinointi ovat myös Pihlajalinnan
toiminnan keskiössä. Näi-
hin liittyvä mainehyöty ja toisaalta
mainehaitta voivat aiheuttaa niin
merkittäviä taloudellisia riskejä
kuin mahdollisuuksiakin.
Riski ja mahdollisuus
Laatupolitiikka
Eettiset toimintaperiaatteiden
Ihmisoikeusperiaatteet
Konsernin terveyspalvelujen asiakaskokemustavoite
(NPS)
Tulos 2024: 84
Tavoite 2025: 81
Asiakaskokemusmittari
(Net
Promoter Score, NPS)
Kaikkien toimien kattavuus
on oma toiminta ja arvoketjun
loppupää, toimialueena Suomi (ei muita maantieteellisiä
alueita).
Perusvuosi on 2024 ja perusarvona 2024
arvot, koska ne ovat ensimmäiset
raportoidut arvot.
Tulosten analyysi ja perustelut:
Kaikki vuoden 2024 tulokset ovat linjassa
suunnitellun vuositavoitteen ja pitkän
aikavälin tavoitteen
saavuttamisen kanssa. Ulkopuolinen
varmennuspalvelujen tarjoaja ei ole validoinut
tavoitteita tai mittareita.
Kaikkien tulevien toimien osalta aikajänne
on tulevat tilikaudet tai toimet
ovat jatkuvia.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
89
Liiketoiminnan
harjoittaminen (G1)
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli (ESRS2 GOV-1)
89
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta (ESRS2 IRO-1)
42
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri (G1-1)
90
Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta (G1-5)
92
Tavoitteet ja mittarit
92
Hallinto-, johto-
ja valvontaelinten rooli (ESRS2
GOV-1)
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooleihin liittyvät tiedot on esitetty
kestävyysraportin ESRS 2 -osiossa, kohdassa GOV-1:
Ylimmän johdon
rooli kestävyyden hallinnassa.
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien vaiku-
tusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
(ESRS2 IRO-1)
Tarkemmat tiedot liiketoiminnan harjoittamista koskevien
vaikutus-
ten, riskien ja mahdollisuuksien kuvaukseen on esitetty kestävyysra-
portin ESRS 2 -osiossa, kohdassa SBM-3: Olennaiset kestävyysaiheet
Pihlajalinnan toiminnassa ja niiden yhteys strategiaan. Liiketoiminnan
harjoittamista koskeva olennaisuuden arviointiprosessi sekä vaikutus-
ten, riskien ja mahdollisuuksien hallinnan prosessi on kuvattu ESRS 2 -
osiossa, kohdassa IRO-1: Prosessi olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamiseksi.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisessa on hyödyn-
netty kaksinkertaista olennaisuusarviota ja riskiarviota. Olennaisiksi
tunnistettuja liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä kestävyysaiheita
ovat yrityskulttuuri ja poliittinen vuorovaikutus, joiden osalta Pihlaja-
linnan vaikutus on pääasiallisesti myönteinen ja toteutuu lyhyellä
sekä keskipitkällä aikavälillä.
Yrityskulttuuri
Pihlajalinnalla on todellinen myönteinen vaikutus yrityskulttuuriin.
Pihlajalinna hallitsee olennaisia vaikutuksiaan yrityskulttuuriin ja ra-
kentaa sitä noudattamalla toiminnassaan voimassa olevaa lainsää-
däntöä, viranomaisohjeita ja listayhtiöitä koskevia sääntöjä ja mää-
räyksiä sekä kouluttamalla henkilökuntaansa. Näitä toimia vahvistavat
Pihlajalinnan käytössä olevat sisäiset kontrollit. Lisäksi konsernin toi-
minnassa noudatettavat periaatteet on kirjattu eettisiin toimintaoh-
jeisiin (Code of Conduct) sekä korruption-
ja lahjonnan vastaiseen po-
litiikkaan. Eettisten ohjeiden koulutus on pakollinen osa Pihlajalinnan
perehdytysohjelmaa. Esihenkilöiden valmiutta puuttua epäkohtiin ke-
hitetään koulutusten avulla. Pihlajalinnalla on myös käytössä sisäiset
kontrollit. Konsernilla on myös käytössä luottamuksellinen ilmoituska-
nava (Whistleblowing), jossa voi ilmoittaa havaitsemistaan väärinkäy-
töksistä ja epäkohdista organisaatiossa.
Liiketoiminta ja strategia eivät suoraan vaikuta yrityskulttuuriin,
mutta ne voivat vaikuttaa siihen välillisesti. Kestävä liiketoiminta
ja
strategia, jossa huomioidaan koko henkilöstön tarpeet, voivat vaikut-
taa myönteisesti yrityskulttuuriin ja sitä kautta myös liiketoimintaan.
Osa-aihe huomioidaan mahdollisuutena, sillä eettisesti toimiminen
kasvattaa luottamusta sidosryhmien keskuudessa. Eri sidosryhmät ku-
ten sijoittajat, kumppanuudet, työntekijät sekä asiakkaat ovat ensisi-
jaisen tärkeitä kannattavan liiketoiminnan varmistamiseksi. Luotta-
mus voi kasvattaa osakkeen arvoa, mahdollistaa edullisempia rahoi-
tuspakettien saamisen, parantaa työntekijöiden saatavuutta sekä uu-
sien asiakkuuksien kasvattamisen ja olemassa olevien pitämisen.
Poliittinen vuorovaikutus
Pihlajalinnalla on todellinen myönteinen vaikutus poliittiseen vuoro-
vaikutukseen. Pihlajalinna seuraa aktiivisesti lainsäädäntöä ja sen val-
mistelua sekä yleisesti poliittista vuoropuhelua. Pihlajalinnalla pitkät
perinteet julkisen sosiaali- ja terveydenhuollon mahdollisuuksien ke-
hittämisessä yhdessä julkisen sektorin kanssa. Pihlajalinna muokkaa
toimintatapoja lainsäädännön mukaisesti. Konserni myös noudattaa
poliittisessa vuorovaikutuksessa eettisiä toimintaperiaatteita. Pihlaja-
linna on rekisteröitynyt valtakunnalliseen avoimuusrekisteriin vaikut-
tamistoiminnan läpinäkyvyyden varmistamiseksi. Konserni ei tue po-
liittisia puolueita tai näiden jäseniä.
Poliittinen vuorovaikutus voi vaikuttaa myönteisesti liiketoimintaan.
Pihlajalinnan yksi strateginen painopistealue on toimia julkisen ter-
veydenhuollon kumppanina ja näin toimintaedellytysten varmistami-
nen julkisessa terveydenhuollossa. Poliittinen vuorovaikutus voi edes-
auttaa yksityisille terveydenhuollon toimijoille suotuisamman lainsää-
däntökehyksen ja mahdollistaa näin taloudellista hyötyä. Osa-aihe
nähdään mahdollisuutena, vaikka siihen liittyy myös maineriski poliit-
tisen vaikuttamisen yhteydessä. Sekä riskit että mahdollisuudet voivat
realisoitua omassa toiminnassa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
90
G1 Hallintotapaan liittyvät toimintaperiaatteiden ja tavoitteiden
väliset yhteydet
Kestävyysseikka
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO)
Toimintaperiaate
Tavoite
Mittari
Yrityskulttuuri (eet-
tinen liiketoiminta)
Isona konsernina Pihlajalinnalla mahdollisuus
kirittää koko toimia-
laa.
Toimiala vahvasti
reguloitu, mikä on luonut alalle vahvat
eettiset
toimintatavat mm. potilastyössä
ja tietojenkäsittelyssä.
Läpinäkyvien prosessien kehittäminen
erityisesti liiketoiminnassa,
sillä hallinnon muodolliset prosessit on oltava
kunnossa.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Laatupolitiikka
Eettiset toimintaperiaatteet
Ihmisoikeusperiaatteet
Toimittajien eettiset
toimintaperiaatteet
Korruption ja lahjonnan vastainen
poli-
tiikka
Kaikki työntekijät ovat suorittaneet
eettisiin ohjeisiin pereh-
dyttävän digitaalisen koulutuksen.
Tavoite on
jatkuva.
Korruptio-
ja lahjontatapauksia 0 kpl.
Tavoitteena
laajentaa sidosryhmäkeskusteluja
eettisten toi-
mintaperiaatteiden sekä ihmisoikeusperiaatteiden
ymmär-
ryksen syventämiseksi.
Eettisten toimintaperiaattei-
den digitaalisen koulutuksen
suorittaneiden osuus.
Korruptio-
ja lahjontatapauk-
set.
Eettisesti toimiminen kasvattaa
luottamusta sidosryhmien keskuu-
dessa. Eri sidosryhmät kuten sijoittajat,
kumppanuudet, työnteki-
jät sekä asiakkaat ovat ensisijaisen
tärkeitä kannattavan
liiketoi-
minnan varmistamiseksi. Luottamus
voi kasvattaa osakkeen
arvoa,
mahdollistaa edullisempia rahoituspakettien
saamisen, parantaa
työntekijöiden saatavuutta
sekä uusien asiakkuuksien kasvattami-
sen ja olemassa olevien pitämisen.
Mahdollisuus
Poliittinen vuoro-
vaikutus
Pihlajalinna toimii vahvasti julkisessa
rajapinnassa ja käy keskuste-
lua eri tasoilla. Tiedon jakaminen yritystoiminnasta
osaksi poliit-
tista päätöksentekoa
vahvistaa monipuolista tietopääoma
a
pää-
töksentekijöille.
Pihlajalinnalla on pitkät perinteet julkisen
terveydenhuollon kump-
panina.
Todellinen myöntei-
nen vaikutus
Eettiset toimintaperiaatteet
Toimittajien eettiset
toimintaperiaatteet
Korruption ja lahjonnan vastainen
poli-
tiikka
Tiedonantopolitiikka
Korruptio-
ja lahjontatapauksia 0 kpl.
Korruptio-
ja lahjontatapauk-
set.
Poliittinen vuorovaikutus voi
johtaa yksityisille terveydenhuollon
organisaatoille suotuisampaan lainsäädäntökehykseen
ja mahdol-
listaa taloudellista hyötyä.
Mahdollisuus
Poliittiseen vuorovaikutukseen
voi liittyä maineriski.
Riski
Kaikkien toimien kattavuus
on oma toiminta ja arvoketjun
loppupää, toimialueena Suomi (ei muita maantieteellisiä
alueita.
Perusvuosi on 2024 ja perusarvona 2024 arvot,
koska ne ovat ensimmäiset
raportoidut arvot.
Tulosten analyysi ja perustelut:
Kaikki vuoden 2024 tulokset ovat linjassa
suunnitellun vuositavoitteen ja pitkän
aikavälin tavoitteen
saavuttamisen kanssa. Ulkopuolinen
toimija ei ole validoinut tavoitteita
tai mittareita.
Kaikkien tulevien toimien osalta aikajänne
on tulevat tilikaudet tai
toimet ovat jatkuvia.
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toiminta-
periaatteet ja yrityskulttuuri (G1-1)
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet
Pihlajalinnan liiketoiminnan harjoittamisen vastuullisuutta ohjaavat
soveltuvan lainsäädännön lisäksi muut tarkentavat ja täydentävät
konsernin omat ohjeet ja politiikat. Pihlajalinnan eettiset toimintaoh-
jeet (Code of Conduct) ohjaavat johtoa ja henkilöstöä sekä ammatin-
harjoittajia. Ohjeet kuvaavat konsernin tapaa toimia, joka perustuu
hyvän hallinnon ja lakien, avoimuuden, oikeudenmukaisuuden ja luot-
tamuksellisuuden periaatteille. Näiden periaatteiden noudattaminen
ja niiden toteutuminen jokaisen pihlajalinnalaisen, asiakkaan ja muun
sidosryhmäläisen arjessa mahdollistaa luotettavan toimintasuhteen ja
voi vaikuttaa myönteisesti asiakkaiden ja henkilöstön hyvinvointiin ja
sitä kautta kannattavaan ja eettiseen liiketoimintaan.
Hyvän hallinnon ja lakien periaatteiden toteutumista seurataan Pihla-
jalinnassa säännöllisesti osana sisäistä tarkastusta. Avoimuuden peri-
aatteiden noudattamista seurataan kahdesti vuodessa Pihliksen Pulssi
-henkilöstökyselyn avulla, jossa tutkitaan olennaisia asioita työyhtei-
sön ja johtamisen avoimuuden sekä
toiminnan läpinäkyvyyden kan-
nalta. Samalla kyselyllä kartoitetaan myös oikeudenmukaisuuden ja
luottamuksellisuuden periaatteiden toteutumista pihlajalinnalaisten
arjessa.
Pulssikyselyn lisäksi toimintaperiaatteiden noudattamista ja toteutu-
mista seurataan esihenkilön ja työntekijän kahdenvälisissä kehityskes-
kusteluissa, joissa esiin nousseita seikkoja käsitellään tarpeen mukaan
myös ko. organisaation johdossa, mikäli tarvetta käsittelylle ilmenee.
Eettisten toimintaohjeiden noudattamista ja toteutumista tarkastel-
laan aina päivittäisjohtamisesta johtoryhmä- ja hallitustasolle saakka.
Ylin vastuu eettisistä toimintaohjeista on hallituksella.
Yhteistyökumppaneita koskevat Pihlajalinnan hankintaperiaatteet on
kirjattu erilliseen toimittajien eettisiin toimintaohjeisiin sekä erilliseen
urheiluyhteistyötä ohjaaviin eettisiin toimintaohjeisiin. Hankintaperi-
aatteet pitävät sisällään viisi osa-aluetta: lainsäädäntö ja ihmisoikeu-
det, ympäristö, asiakkaiden terveys ja turvallisuus, työntekijöiden oi-
keudet sekä eettinen liiketoiminta.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
91
Ylin taso, joka vastaa hankintaperiaatteiden noudattamisesta,
on han-
kintajohtaja. Hankintaorganisaatio tarkastelee tavara-
ja palvelutuot-
tajien sekä muiden sidosryhmien eettisyyttä osana harkintaa ja kump-
panuusyhteistyötä.
Vastuullinen liiketoiminta tarkoittaa
Pihlajalinnalle hyvää yrityskansa-
laisuutta. Konsernin strategisten tavoitteiden saavuttamisen perus-
tana on eettinen ja kestävä toiminta. Konserni tuo taloudellista arvoa
yhteiskunnalle tuottamalla tehokkaita ja vaikuttavia sosiaali- ja ter-
veyspalveluita, hankkimalla palveluita ja tuotteita paikallisilta toimi-
joilta sekä maksamalla kaikki verot Suomeen. Pihlajalinna on merkit-
tävä työllistäjä ympäri Suomea. Sosiaali-
ja terveyspalveluiden tuotta-
jana ja pörssiyhtiönä läpinäkyvä, oikea-aikainen ja luotettava viestintä
sekä sisäisesti että ulkoisille sidosryhmille on Pihlajalinnalle erityisen
tärkeää. Pihlajalinnan markkinoinnin ja viestinnän perustana ovat asi-
allisuus, luotettavuus ja totuudenmukaisuus sekä ajantasainen lääke-
tieteellinen tieto.
Pihlajalinna on sitoutunut kunnioittamaan seuraavia kansainvälisiä
sitoumuksia, periaatteita, toimintaohjeita ja aloitteita:
•
YK:n Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus
•
Kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistus työelämän perusperi-
aatteista ja -oikeuksista
•
YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaat-
teet (UNGP) ja Global Compact -aloite
•
OECD:n vastuullista liiketoimintaa koskevat
toimintaohjeet mo-
nikansallisille yrityksille
Lisäksi konsernin työtä ohjaavat muun muassa seuraavat periaat-
teet ja ohjeet:
•
Hallinnointikäytännöt
•
Laatu, ympäristö- ja riskienhallintapolitiikka
•
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma
•
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikka ja -ohjeet
•
Tiedonantopolitiikka ja Helsingin pörssin tiedonantosäännöt
•
Terveyspalveluiden markkinointiohjeet
Nämä sitoumukset, periaatteet, toimintaohjeet ja aloitteet on otettu
osaksi Pihlajalinnan jokaisen tason toimintaa näille soveltuvin osin ja
siten, että ne palvelevat henkilöstön hyvinvointia, asiakkaita sekä
muita sidosryhmiä ja tätä kautta Pihlajalinnan liiketoiminnallisia ta-
voitteita. Jokainen politiikka ja toimintaperiaate on kiinteä osa Pihla-
jalinnan toimintaa.
Sitoumukset, periaatteet, toimintaohjeet ja aloitteet on integroitu
osaksi eettisiä toimintaohjeita ja hankintaperiaatteita, ja niitä sovelle-
taan osana Pihlajalinnan johdon toimintaa sekä lähiesihenkilötyötä.
Näiden ohjenuorien toteutumista seurataan osana henkilöstöky-
selyitä ja -keskusteluja, ja niistä esiin nousseet asiat viedään tarvitta-
essa johdon arvioitavaksi ja edelleen käsiteltäväksi. Mikäli asiaa tai
epäkohtaa ei voida tai haluta tuoda esiin ilman anonymiteettia, Pihla-
jalinnalla on käytössään täyden anonymiteetin takaava Whist-
leblowing-ilmoituskanava. Järjestelmä takaa epäkohdan käsittelyn
luotettavalla tavalla johdon nimeämän ryhmän toimesta lakiasiainjoh-
tajan johdolla.
Yrityskulttuuri
Pihlajalinnan yrityskulttuuri on kokonaisuus, joka muodostuu usean
osatekijän summana. Tärkeä osa yrityskulttuuria ovat yrityksen arvot
- eettisyys, energisyys ja ennakkoluulottomuus, ja niistä nouseva tapa
toimia, yhdessä konsernin määrittämien eettisten toimintaperiaattei-
den kanssa. Pihlajalinnan johtamisperiaatteet kuvaavat, millaista joh-
tamista Pihlajalinnassa tavoitellaan ja arvostetaan. Johtamisperiaat-
teet on määritelty yhteistyössä henkilöstön kanssa.
Kiinteä osa yrityksen kulttuuria on se, kuinka Pihlajalinna huomioi ja
huolehtii henkilöstöstä, asiakkaistaan ja kumppaneistaan. Tärkeässä
roolissa on yhtäältä viestintä, toisaalta yrityksen toimintamallit eri
asiayhteyksissä suhteessa sidosryhmiin.
Pihlajalinna kunnioittaa työntekijöidensä järjestäytymisoikeutta ja ke-
hittää luottamukseen ja avoimuuteen perustuvaa yhteistoimintaa yh-
dessä henkilöstön edustajien kanssa. Yhteistoiminnassa ovat mukana
luottamusmiehet, työsuojeluvaltuutetut sekä henkilöstön valitsemat
edustajat. Pihlajalinna seuraa ja arvioi henkilöstökokemuksen kehitty-
mistä kahdesti vuodessa toteutettavan Pihliksen Pulssi -henkilöstöky-
selyn avulla. Lisätietoa Pihlajalinnan henkilöstöön liittyvistä toimista
löytyy S1-osiosta.
Tiedot organisaation sisäisestä koulutuksesta
liiketoiminnan
harjoittamisessa
Pihlajalinnan eettisten toimintaperiaatteiden koulutus koskee kaikkia
Pihlajalinnassa työskenteleviä työntekijöitä, ja ammatinharjoittajia
Hallituksen jäsenet ovat käyneet periaatteet läpi hyväksymisprosessin
yhteydessä. Koulutus on toteutettu itsenäisesti suoritettavana verk-
kokurssina Pihlajalinnan oppimisympäristössä Akatemiassa. Koulutus
kattaa Pihlajalinnan osalta kaikkein keskeisimmät eettiset periaatteet
ja rohkaisee henkilöstöä toimimaan vastuullisesti. Koulutuksen suorit-
tamista hyväksytysti edellytetään jokaiselta pihlajalinnalaiselta ja suo-
rittamista valvotaan esihenkilön toimesta. Lisäksi kurssin suorituspro-
sentteja seurataan ylimmässä johdossa s
ää
nn
ö
llisesti ja tarvittavista
toimenpiteistä, kuten aktivoinneista sovitaan tarvittaessa.
Verkkokurssin lis
ä
ksi eettiset toimintaperiaatteet on liitetty osaksi
Pihlajalinnan yleisperehdytyst
ä
sek
ä
esihenkilöille suunnattua pereh-
dytysvalmennusta. Esihenkilöille suunnattu perehdytysvalmennus on
pakollinen kaikille uusille esihenkilöille ja sen suorituksia seurataan
niin ikään säännöllisesti. Uusille esihenkilöille lähetetään kahden kuu-
kauden välein muistutusviesti perehdytysvalmennuksen suorittami-
sesta.
Pihlajalinnan
eettisiss
ä
ohjeissa Pihlajalinna sitoutuu lahjonnan
ja korruption vastustamiseen. Konsernin johtoryhm
ä
vastaa siit
ä
, ett
ä
toimintaohjeet ovat henkil
ö
st
ö
n tiedossa, ja esihenkil
ö
t vastaavat
siit
ä
, ett
ä
ohjeita noudatetaan.
Osana työntekoa ja arkea käydään myös säännöllistä vuoropuhelua
henkilöstön, esihenkilöiden, luottamusmiesten ja muiden tahojen
kesken, jotta säilytetään avoimuus ja luottamus turvalliseen työsken-
tely-ympäristöön. Pihliksen Pulssi -kysely toteutetaan säännöllisesti,
ja tuloksia seurataan ylimmässä johdossa saakka. Johtamalla vastuul-
lisuutta määrätietoisesti Pihlajalinna haluaa varmistaa, että konserni
toimii vastuullisesti ja eettisesti sekä mahdollistaa vastuullisuudelle
asetettujen tavoitteiden saavuttamisen. Korkein vastuu politiikkojen
toteutumisesta on hallituksella ja sen henkilöstö- ja vastuullisuusva-
liokunnalla. Ylin vastuuhenkilö, joka vastaa eettisten toimintaperiaat-
teiden noudattamisesta, on konsernin lakiasiainjohtaja.
Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseksi, raportoimiseksi
ja tutkimiseksi
Pihlajalinnassa on käytössä häirinnän ja epäasiallisen kohtelun hallin-
nan toimintamalli. Koko henkilöstölle kommunikoidaan mallista sekä
noudatettavista periaatteista. Esihenkilöt ja työsuojeluvaltuutetut pe-
rehdytetään häirinnän ja epäasiallisen kohtelun tunnistamiseen ja
hoitamiseen. Esihenkilöiden vastuulla on työolojen seuranta, johon
kiinnitetään huomiota epäasiallisen kohtelun hallinnan toimintamallin
mukaisesti. Häirinnän ja epäasiallisen kohtelun hallinnan toiminta-
malli käsitellään myös yhteistoimintalain perusteella vuoropuhelussa
henkilöstön edustajien kanssa. Epäasiallista käyttäytymistä tai toimin-
taa ei hyväksytä missään muodossa. Pihlajalinnan intranetissä on oh-
jeet, kuinka toimia, mikäli kohtaa epäasiallista käyttäytymistä. Am-
mattimainen työkäyttäytyminen ennaltaehkäisee epäasiallista kohte-
lua. Olennaista on, että jokainen toimii työtä koskevien määräysten,
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
92
ohjeiden ja aikataulujen mukaisesti sekä tarjoaa ja pyytää apua oma-
aloitteisesti.
Henkilöstön käytössä olevista kanavista huolenaiheiden ilmoitta-
miseksi on kerrottu tarkemmin raportin omaa henkilöstöä (S1) käsit-
televässä osiossa.
Häirinnäksi tai epäasialliseksi kohteluksi tunnistetut tilanteet käsitel-
lään objektiivisesti ja luottamuksellisesti kaikkia osapuolia kuullen.
Epäasiallisen kohtelun lopettamiseksi tehdään johdonmukaiset ratkai-
sut ja toimenpiteet. Häirinnän ja epäasiallisen kohtelun osapuolet ja
esihenkilö voivat pyytää apua ja tukea tarvittaessa työsuojeluvaltuu-
tetulta, luottamusmieheltä, työsuojelupäälliköltä, henkilöstöhallin-
nolta ja työterveyshuollolta. Esihenkilö tai tämän nimeämä henkilö
selvittää mahdollisimman pian ensisijaisesti asianosaisten kanssa kes-
kustelemalla tai tarvittaessa myös muulla tavoin tapahtumien kulun
luottamuksellisesti ja ilman ennakkoasenteita. Keskusteluista laadi-
taan muistio.
Sovittujen toimenpiteiden seurantatavasta ja -ajasta
sovitaan asianosaisten kanssa, ja esihenkilö tiedottaa muulle työyh-
teisölle tarpeellisilta osin asian käsittelystä ja sen etenemisestä ylei-
sellä tasolla, mikäli katsoo asialla olevan merkitystä koko työyhteisön
hyvinvointiin. Tiedottamisesta kerrotaan ennalta asianosaisille.
Ilmoittajien suojelu
Pihlajalinna pyrkii joka tilanteessa toimimaan vastuullisesti, lainmu-
kaisesti ja konsernin eettisten arvojen mukaisesti. Pihlajalinnalla on
käytössä anonyymi Whistleblowing-kanava väärinkäytösten tai lain-
vastaisen toiminnan ilmoittamista varten. Kanavan kautta konsernin
henkilöstö, asiakkaat ja muut sidosryhmät voivat turvallisesti kertoa
havaitsemistaan väärinkäytöksistä tai konsernin arvojen vastaisesta
toiminnasta. Ilmoituskanava on sidosryhmien saatavilla Pihlajalinnan
verkkosivuilla.
Mikäli konsernin toiminnassa ilmenee epäkohtia, tieto käsitellään vä-
littömästi. Kaikki ilmoitukset käsitellään asianmukaisesti ja luottamuk-
sellisesti. Lain mukaan ilmoituskanavan kautta ilmoituksen tehnee-
seen henkilöön ei saa kohdistaa vastatoimia ilmoituksen tekemisen
vuoksi. Ilmoittaja suojataan aina ja ilmoituksen kohteen ja muiden
mahdollisesti ilmoituksessa mainittujen osapuolten henkilöllisyydet
käsitellään luottamuksellisesti. Ilmoitukset näkevät vain ilmoituksien
käsittelyyn nimetyt henkilöt. Selvityksessä voidaan tarvittaessa käyt-
tää myös muita asiantuntijoita tarkoituksenmukaisen käsittelyn var-
mistamiseksi. Edellä mainittu ilmoituskanava ja sen tuoma anonymi-
teetti katsotaan Pihlajalinnassa riittäväksi, eikä erillisiä toimintalinjoja
ole katsottu olevan tarpeen ottaa käyttöön.
Kuvaus toiminnoista, jotka ovat
altteimpia korruptiolle ja lah-
jonnalle
Pihlajalinna on laatinut erillisen korruption ja lahjonnan vastaisen po-
litiikan vuoden 2024 lopulla, ja se on hyväksytty johtoryhmässä loppu-
vuonna 2024. Politiikka on otettu käyttöön joulukuussa 2024. Aiem-
min tähän aihepiiriin liittyviä teemoja käsitellään eettisissä toiminta-
periaatteissa. Uusi politiikka vastaa olennaisilta osiltaan YK:n korrup-
tion vastaista yleissopimusta.
Pihlajalinnassa ei ole havaittu korruptio-
tai lahjontatapauksia. Tämän
takia mitään tiettyä erillistä toimintoa ei voida todeta suurimmassa
vaarassa olevaksi toiminnoksi kokemukseen perustuen. Teorian
ta-
solla korruptiotapaukset voisivat olla mahdollisia hankintaa tekevässä
organisaatiossa, joka vastaa koko konsernin hankintapäätöksistä
ja -
valvonnasta hankintajohtajan alaisuudessa. Pihlajalinnan omissa eet-
tisissä toimintaperiaatteissa sekä toimittajien eettisissä ohjeissa sekä
uudessa korruption ja lahjonnan vastaisessa -politiikassa kaikenlainen
korruptio todetaan kielletyksi.
Pihlajalinna pitää korruption yleistä riskiä alhaisena eikä aihetta ole si-
ten arvioitu olennaiseksi. Pihlajalinnan toiminta-alue on Suomi, jossa
lahjonnan ja korruption riski on yleisesti alhainen. (Transparency In-
ternational Corruption Perceptions -indeksi).
Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta
(G1-5)
Pihlajalinna ei tue mitään poliittista toimintaa ja näin ollen on poliitti-
sesti sitoutumaton. Pihlajalinna on rekisteröity EU:n avoimuusrekiste-
riin syksyllä 2024 (diaarinumero: PIH-24-1415-R). Varsinainen rapor-
tointi aiheesta toteutuu vuodesta 2025 alkaen. Poliittisen vaikutta-
mistoiminnan voidaan katsoa olevan vähäistä. Pihlajalinna on jäsen
Hyvinvointiala HALI ry:ssä, joka edustaa sosiaali-
ja terveysalan palve-
luja tuottavia yrityksiä ja järjestöjä. HALI ry on Elinkeinoelämän Kes-
kusliitto EK:n jäsen. Tämän lisäksi Pihlajalinna on Lääkäripalveluyhdis-
tys LPY:n jäsen.
Pihlajalinnalla ei ole lakisääteistä velvollisuutta olla
kauppakamarin tai muun etujaan ajavan järjestön jäsen.
Viestintä- ja vastuullisuusjohtaja on ylin vastaava edustaja vaikuttami-
seen ja lobbaustoimintaan liittyvissä asioissa. Kaikki aiheeseen liitty-
vät keskustelut, tapaamiset tai aiheaihiot käydään läpi tarpeelliseksi
katsotussa laajuudessa johtoryhmän ja liiketoimintajohdon kanssa.
Liiketoiminta ja liiketoimintajohto ovat vuorovaikutuksessa
viestintä-
ja vastuullisuusjohtajan kanssa. Viestintä-
ja vastuullisuusjohtaja vies-
tii kyseessä olevasta asiasta tarpeelliseksi katsotussa laajuudessa yri-
tysjohdolle, kuten hallitukselle ja johtoryhmälle.
Tiedot vaikuttamistoimintaan liittyvistä
tärkeimmistä aiheista
ja yrityksen tärkeimmistä näkemyksistä
Kattoteemana Pihlajalinnan yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa on
monituottajamallin, eli julkisen ja yksityisen terveyspalveluiden yh-
teistyön toimintaedellytysten varmistaminen. Yhteiskunnassa kaik-
kien olemassa olevien terveydenhuollon resurssien hyödyntäminen
edistää paitsi Pihlajalinnan liiketoimintaa myös edesauttaa vähentä-
mään terveydenhuollon kansantaloudellisia kustannuksia sekä edistää
kansalaisten hyvinvointia oikea-aikaisella hoitoon pääsyllä. Vuonna
2024 Pihlajalinnan toimintaedellytyksiä pyrittiin edistämään kahden
erillisteeman alla liittyen regulaatiomuutoksiin sekä hyvinvointialuei-
den toimintaedellytysten edistämiseen.
Terveydenhuoltolain uudistus, sairaala-asetus ja monituottajamalli
Terveyspalveluiden järjestämisessä tulisi mahdollistaa hyvinvointialu-
eille mahdollisimman suuri liikkumavapaus palveluiden tuottamiseen,
ja mitään käyttökelpoisia tapoja ei pitäisi laissa rajata pois. Lainsää-
dännön tulisi mahdollistaa erilaiset omistus- ja tuotantomuodot myös
sairaalatoimintaan sekä välttää rajaukset toiminnan väliaikaisuuteen
tai lääketieteellisten termien tulkinnanvaraisuuteen.
Hyvinvointialueiden rahoitusmalli
Nykyinen hyvinvointialueiden rahoitusmalli kaipaa remonttia. Käy-
tössä oleva rahoitusmalli perustuu sairastavuuteen ja palkitsee hyvin-
vointialueita suoritteiden perusteella ilman vaikuttavuuden varmista-
mista. Toimintamalli nostaa kustannuksia ja heikentää
kansalaisten
terveyttä. Pihlajalinna on toiminut vuosia julkisen terveydenhuollon
kumppanina. Konsernilla on kokemusta ja näyttöä siitä, miten varmis-
tetaan yhdessä julkisen sektorin kanssa kokonaisvaikuttavuudelta pa-
ras mahdollinen palvelurakenne sekä terveysvaikutteisiin että kustan-
nustehokkaisiin palveluihin.
Tavoitteet
ja mittarit
Pihlajalinnan eettisten toimintaohjeiden koulutus on pakollinen kai-
kille pihlajalinnalaisille. Digitaalisen koulutuksen vuonna 2024 suoritti
59 %. Tavoitteena oli, että digitaalisen koulutuksen on suorittanut vä-
hintään 70 % henkilöstöstä vuoden 2024 loppuun mennessä. Jatkossa
tavoite eettisten toimintaohjeiden suoritusprosentiksi on 100 %. Ul-
kopuolinen toimija ei ole validoinut tavoitteita tai mittareita.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
93
Pihlajalinna ei ole saanut vuonna 2024 päätöstä, tuomiota, sakkoa tai
vastaavaa korruption tai lahjonnan vastaisen toiminnan rikkomisesta
tai lahjonnan vastaisia lakeja vastaan. Tapauksiin ja oikeudellisiin toi-
miin liittyvä tieto saadaan kootusti lakiasiainosastolta. Kyseisen tyyp-
pisiä tapauksia ei ole ollut vireillä, eikä sellaisia ole raportoitu tilintar-
kastajille, joille raportoidaan muutoin kaikki riita- ja rikosasiat sekä
muut oikeudenkäynnit.
Pihlajalinnalla ei ole raportoitavaa liittyen poliittisiin rahalahjoituksiin
tai luontoissuorituksina annetuista poliittisista lahjoituksista.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
94
Toimintaperiaatteen nimi
Keskeiset sisällöt ja yleiset tavoitteet
Seurantaprosessi
Ylin vastuullinen
taho
Liittyvät kestävyysai-
heet
Eettiset toimintaperiaat-
teet
Eettiset toimintaperiaatteet (Code of Conduct) kuvaavat keskeiset arvot
ja periaatteet, joita työntekijöiden odotetaan noudattavan. Eettisten toi-
mintaperiaatteiden tavoitteena on asettaa selkeät eettiset normit, jotka
kattavat kaiken Pihlajalinnan toiminnan ja päivittäisen työn osa-alueet.
Tätä täydentää
ihmisoikeusperiaatteet,
jota vahvistaa sitoumus kunnioit-
taa ihmisoikeuksia kaikessa toiminnassa ja toiminnan vaikutuspiirissä ja
poistaa kaikki nykyaikaisen orjuuden, pakkotyön, ihmiskaupan ja lapsi-
työvoiman muodot ILO:n työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia kos-
kevan julistuksen mukaisesti. Pihlajalinna on allekirjoittanut YK:n Global
Compact -aloitteen yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaat-
teet. Eettiset toimintaperiaatteet sisältävät myös korruption
ja lahjon-
taan liittyvät teemat, joista on myös erilliset toimintaperiaatteet.
Pihlajalinnalla on käytössä luottamuksellinen ilmoituskanava (Whist-
leblowing), jossa voi ilmoittaa havaitsemistaan väärinkäytöksistä ja epä-
kohdista organisaatiossa. Jokainen pihlajalinnalainen suorittaa pakollisen
eettisiä toimintaperiaatteita koskevan koulutuksen ja sitoutuu noudatta-
maan näitä toimintaohjeita ja siten myös kunnioittamaan ihmisoikeuk-
sia. Pihlajalinnan lakiasiainyksikkö on vastuussa asioiden käsittelystä ja
hallitus seuraa ilmoituskanavaan tulleita viestejä sekä niiden perusteella
tehtyjä
toimenpiteitä. Konsernin johtoryhmä vastaa siitä, että toimintaohjeet
ovat henkilöstön tiedossa, ja esihenkilöt vastaavat siitä, että ohjeita nou-
datetaan.
Hallitus
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
Toimittajien eettiset toi-
mintaperiaatteet ja Urhei-
luyhteistyön eettiset toi-
mintaperiaatteet
Toimittajien ja urheiluyhteistyön eettisissä toimintaperiaatteessa (Supp-
lier Code of Conduct) kuvataan toimittajiin ja yhteistyökumppaneihin
kohdistuvat odotukset liiketoiminnan harjoittamisesta eettisesti ja sosi-
aalisesti vastuullisella tavalla. Ne pitävät sisällään viisi osa-aluetta: lain-
säädäntö ja ihmisoikeudet, ympäristö, asiakkaiden terveys ja turvalli-
suus, työntekijöiden oikeudet sekä eettinen liiketoiminta mukaan lukien
korruption ja lahjonnan vastainen toiminta. Palveluntarjoajien, tavaran-
toimittajien ja yhteistyökumppaneiden velvoitetaan noudattavan peri-
aatteita.
Toimittajien eettisissä toimintaperiaatteiden sitoutumisen seuranta on
osana toimittajienhallintaprosessia ja sopimuksia. Systemaattista seu-
rantaprosessi on kehitysvaiheessa eikä siten vielä valmis raportointivuo-
tena.
Toimitusjohtaja
G1 Hallintotapa
Korruption ja lahjonnan
vastainen politiikka
Pihlajalinna on laatinut erillisen korruption ja lahjonnan vastaisen politii-
kan vuoden 2024 lopulla, ja se on hyväksytty johtoryhmässä loppu-
vuonna 2024. Politiikka vastaa olennaisesti YK:n korruption vastaista
yleissopimusta. Korruption ja lahjonnan vastaisen politiikan teema sisäl-
tyy myös eettisiin toimintaperiaatteisiin.
Korruption ja lahjonnan vastainen politiikka on otettu käyttöön rapor-
tointivuoden lopussa ja seurantaprosessi otetaan käyttöön vuoden 2025
aikana.
Hallitus
G1 Hallintotapa
Ihmisoikeusperiaatteet
Ihmisoikeusperiaatteet vahvistaa Pihlajalinnan sitoumuksen kunnioittaa
ihmisoikeuksia kaikessa toiminnassa ja toiminnan vaikutuspiirissä ja pois-
taa kaikki nykyaikaisen orjuuden, pakkotyön, ihmiskaupan ja lapsityövoi-
man muodot ILO:n työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevan
julistuksen mukaisesti.
Ihmisoikeusperiaatteessa kuvataan miten Pihlajalinna täyttää velvolli-
suutensa kunnioittaa ihmisoikeuksia ja toteuttaa jatkuvaa ihmisoikeuksia
koskevaa huolellisuusvelvoitetta (due diligence) sekä miten Pihlajalin-
nassa edistetään sidosryhmäyhteistyötä, korjaavia toimenpiteitä ja mil-
laiset ovat käytössä olevat valitusmekanismit. Pihlajalinnan ihmisoikeus-
periaate on luettavissa verkkosivuilta ja intranetistä.
Ihmisoikeusriskiarviointi tarkastellaan vuosittain ja se on osa toiminnan
jatkuvaa kehittämistä, jotta Pihlajalinna vastaa mahdollisiin liiketoimin-
taympäristössä tapahtuviin muutoksiin.
Ihmisoikeuksiin liittyvää työtä seurataan ja tehdään aktiivisesti Pihlajalin-
nan eri toiminnoissa kuten esimerkiksi lakipalvelussa, HR-osastolla, han-
kinnassa sekä viestintä-
ja vastuullisuustiimissä osana operatiivista toi-
mintaa.
Hallitus
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
95
Henkilöstöpolitiikka
Henkilöstöpolitiikka kokoaa yhteen keskeisimmät toimintaperiaatte
et
henkilöstöjohtamisen eri osa-alueilla. Henkilöstöpolitiikka sisältää vaati-
mukset ja odotukset Pihlajalinnan toimintaan,
jotta henkilöstö voi tehdä
merkityksellistä työtä laadukkaasti johdetussa ja hyvinvoivassa työyhtei-
sössä.
Pihlajalinnassa henkilöstöpolitiikan mukaisten toimintaperiaatteiden to-
teutumista seurataan ja arvioidaan säännöllisesti henkilöstölle tehtävillä
kyselyillä sekä henkilöstön edustajien kanssa käytävissä keskusteluissa.
Henkilöstöpolitiikan omistaa konsernin henkilöstöjohtaja. Konsernin HR
vastaa politiikan päivittämisestä/muutoksista.
Hallitus
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
Tasa-arvo- ja yhdenvertai-
suuspolitiikka
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuspolitiikka määrittää Pihlajalinnan tasa-ar-
voon ja yhdenvertaisuuteen liittyvät toimintaperiaatteet kaikessa työelä-
mään liittyvässä toiminnassa.
Pihlajalinnassa tasa-arvo- ja yhdenvertaisuutta seurataan ja arvioidaan
säännöllisesti henkilöstölle tehtävillä kyselyillä sekä keräämällä ja analy-
soimalla tilastoja naisten ja miesten sijoittumisesta eri henkilöstöryhmiin
ja tehtäviin. Palkkojen ja palkkaerojen kartoitus tehdään osana seuran-
taa, ja nämä tilastot sisällytetään tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitel-
maan.
Tasa-arvo ja yhdenvertaisuuspolitiikan omistaa konsernin henkilöstöjoh-
taja. Konsernin HR vastaa politiikan päivittämisestä/muutoksista.
Hallitus
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
Riskienhallintapolitiikka
Pihlajalinnan riskienhallintaa ohjaa konsernin riskienhallintapolitiikka.
Tärkeimpien riskien osalta tehdään jatkuvuussuunnitelmat. Pihlajalinna
kuvaa liiketoimintaan liittyvät merkittävät lähiajan riskit ja epävarmuus-
tekijät osavuosikatsauksissaan ja toimintakertomuksessaan. Pihlajalin-
nan käyttää riskienhallinnan tukena laadunhallintajärjestelmiä. Pihlaja-
linna kuvaa liiketoimintaan liittyvät merkittävät lähiajan riskit ja epävar-
muustekijät osavuosikatsauksissaan ja toimintakertomuksessaan.
Konsernin johtoryhmä arvioi riskejä säännöllisesti, tarkentaa tarvittaessa
riskiraportointia ja raportoi hallitukselle keskeisistä riskeistä. Hallitus tar-
kastaa riskienhallinnan ajankohtaisuuden vuosittain. Pihlajalinna kuvaa
liiketoimintaan liittyvät merkittävät lähiajan riskit ja epävarmuustekijät
osavuosikatsauksissaan ja toimintakertomuksessaan. Konsernin johto-
ryhmä arvioi riskejä säännöllisesti, tarkentaa tarvittaessa riskiraportoin-
tia ja raportoi hallitukselle keskeisistä riskeistä.
Hallitus
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
Laatupolitiikka
Pihlajalinnan laatupolitiikka ja laadunhallintajärjestelmä tukevat Pihlaja-
linnan konsernin strategiaa. Tavoitteena
on varmistaa, että Pihlajalinnan
toiminta vastaa voimassa olevaa lainsäädäntöä, viranomaismääräyksiä ja
että toiminta on toimilupien ja toimialan vaatimusten mukaista. Pihlaja-
linnan laadunhallinta perustuu muun muassa kattavaan omavalvontaan,
ulkoiseen laadunvarmistukseen sekä kattavaan viranomaisvalvontaan.
Laatupolitiikan omistaa konsernin laatujohtaja, joka vastaa politiikan päi-
vittämisestä ja siihen tehtävistä muutoksista.
Laatupolitiikkaan sisältyy seuraavat sertifikaatit:
ISO 9001 sertifikaatti: Lääkärikeskustoiminta, työterveyspalvelut, sairaa-
latoiminta, vuodeosasto toiminta, tehostetut asumispalvelut (Ikipihlajat,
Uniikit) itse tuotetut tukipalvelut sekä johtaminen ja kehittäminen.
ISO 27001 sertifikaatti: Pihlajalinna Dextra lääkärikeskus.
ISO 14001 Ympäristöjärjestelmä: Yksityiset terveyspalvelut.
Pihlajalinnan johto sitoutuu vaatimusten noudattamiseen ja valvoo asia-
kaskokemuksen, lääketieteellisen laadun, henkilöstötyytyväisyyden ja
prosessilaadun kehitystä ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin laatutavoit-
teiden täyttämiseen.
Pihlajalinnan johto on sitoutunut toiminnan ja laadunhallintajärjestel-
män jatkuvaan parantamiseen ja luo edellytyksiä laatutavoitteiden saa-
vuttamiselle.
Lääketieteellinen
johtaja
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
96
Tietosuoja-
ja tietoturva-
politiikka
Tietosuoja-
ja tietoturvapolitiikan tavoitteena on varmistaa, että kaikki
henkilötiedot ja muut luottamukselliset tiedot käsitellään turvallisesti ja
lainmukaisesti. Pihlajalinna on sitoutunut noudattamaan ISO 27001-
standardia ja muita vastaavia aloitteita, jotka tukevat tietoturvan ja tie-
tosuojan toteutumista. Tämä on kuvattu tietosuoja- ja tietoturvapolitii-
kassa.
Tietosuojan ja tietoturvan toteutumista seurataan jatkuvasti. Jokainen
työntekijä on vastuussa tietosuojan ja tietoturvan toteutumisesta ja vel-
vollinen raportoimaan havaitsemistaan uhkista tai poikkeamista.
Tietosuojasta vastaavana johtajana toimii lääketieteellinen johtaja. Tie-
toturvasta vastaavana johtajana toimii tietohallintojohtaja. Operatiivi-
sesti toimintaa ohjaa nimetty tietosuoja- ja tietoturvajohtaja.
Pihlajalinnan toimi-
tusjohtaja.
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
Ympäristöpolitiikka
Pihlajalinnan ympäristöpolitiikka koostaa toimintaperiaatteet ympäris-
töjohtamiselle ja käytänteille, kuten esimerkiksi toiminnan ympäristö-
vaikutusten tunnistamiselle ja toiminnan jatkuvalle kehittämiselle. Pihla-
jalinnan ympäristöpolitiikka määrittelee sitoutumisen ympäristötyöhön
ja ohjaa päätöksentekoa. Toiminta perustuu ympäristöjohtamisen ISO
14001 -viitekehykseen, joka osana Pihlajalinnan yhteistä johtamisjärjes-
telmää luo yhtenevät toimintatavat konsernille. Pihlajalinnan yksityiset
terveyspalvelut eli työterveys- ja lääkärikeskukset sekä sairaalat on serti-
fioitu ISO 14001 -ympäristöjohtamisstandardin mukaan.
Lakiasiainjohtaja yhdessä laatujohtajan kanssa ylläpitää listaa laista ja
asetuksista, jotka koskevat Pihlajalinnan ympäristönäkökohtia. Ympäris-
tönäkökohdat katselmoidaan kerran vuodessa ko. vastuuhenkilön toi-
mesta. Lääkärikeskus-
ja sairaalapalvelutoimipisteille on nimetty ympä-
ristövastaavat, jotka huolehtivat ympäristönäkökulmien huomioimisesta
yksikön toiminnassa sekä ympäristöohjelman toteuttamisen seuraami-
sesta. He kokoontuvat kerran kuussa ulkopuolisten
asiantuntijoiden
kanssa tarkastelemaan ja kehittämään toimipistekohtaisia ympäristö-
suunnitelmia ja -ohjeita.
Viestintä- ja vas-
tuullisuusjohtaja
E1 Ilmastonmuutok-
sen hillintä ja sopeu-
tuminen
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
Whistleblowing ilmoitus-
kanavan ohjeet käyttäjille
Pihlajalinnan luottamuksellisen ilmoituskanavan (Whistleblowing)
kautta, voi ilmoittaa havaitsemistaan väärinkäytöksistä ja epäkohdista
organisaatiossa. Ilmoituskanava on toteutettu puolueettoman ja ulko-
puolisen kumppanin kanssa anonyymin ilmoittajan henkilöllisyyden sa-
laamiseksi. Puolueeton taho tarjoaa vain palvelun teknisen toteutuksen
eikä vastaanota ilmoituksia. Ilmoitukset näkevät vain ilmoituksien käsit-
telyyn nimetyt henkilöt ja kaikki ilmoitukset käsitellään asianmukaisesti
ja luottamuksellisesti. Ilmoittajan, ilmoituksen kohteen ja muiden mah-
dollisesti ilmoituksessa mainittujen osapuolten henkilöllisyyksien luotta-
muksellisuutta suojataan. Ilmoituskanava löytyy Pihlajalinnan verkkosi-
vuilta sekä henkilöstön sisäisestä intrasta ja sen toiminnasta viestitään
säännöllisesti henkilöstölle ja sidosryhmille. Ilmoituksen voi tehdä suo-
meksi, ruotsiksi ja englanniksi.
Kaikki ilmoitukset käsitellään asianmukaisesti ja luottamuksellisesti. Il-
moittajan, ilmoituksen kohteen ja muiden mahdollisesti ilmoituksessa
mainittujen osapuolten henkilöllisyyksien luottamuksellisuutta suoja-
taan. Ilmoitukset näkevät vain ilmoituksien käsittelyyn nimetyt henkilöt.
Selvityksessä voidaan tarvittaessa käyttää myös muita asiantuntijoita
tarkoituksenmukaisen käsittelyn varmistamiseksi.
Lakiasiainjohtaja
G1 Hallintotapa
S1 Oma työvoima
S4 Asiakkaat ja loppu-
käyttäjät
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
97
Palkitsemispolitiikka
Pihlajalinnan
palkitsemispolitiikka on osakeyhtiölain, arvopaperimarkki-
nalain ja hallinnointikoodin tarkoittama konsernin toimielinten palkitse-
mispolitiikka. Siinä määritellään periaatteet hallituksen jäsenten ja toimi-
tusjohtajan palkitsemiselle. Palkitsemispolitiikan keskeisenä periaat-
teena on, että hallituksen ja toimitusjohtajan palkitsemisen tulee edistää
konsernin tavoitteiden saavuttamista sekä tarjota tasoltaan ja rakenteel-
taan oikeudenmukainen, sitouttava, kilpailukykyinen ja markkinakäytän-
nön mukainen kokonaisuus.
Kaiken Pihlajalinnassa tapahtuvan palkitsemisen tavoitteena on kannus-
taa hyviin suorituksiin ja motivoida henkilöstöä pitkäjänteiseen työhön
yrityksen päämäärien saavuttamiseksi. Palkitseminen on yksi tekijä, jolla
konserni pyrkii varmistamaan kyvykkäiden ja motivoituneiden henkilöi-
den saamisen kuhunkin tehtävään organisaation kaikilla tasoilla. Nämä
periaatteet koskevat myös hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan pal-
kitsemista. Hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan tehtävissä vaaditta-
vat ominaisuudet ja menestymisen mittaaminen näissä tehtävissä poik-
keavat kuitenkin merkittävästi useimmista muista tehtävistä
konser-
nissa.
Konsernin työntekijöiden palkka- ja työsuhteen ehdoilla ei ole vai-
kutusta tähän palkitsemispolitiikkaan.
Pihlajalinnan yhtiökokous päättää hallituksen jäsenten palkkioista. Halli-
tuksen jäsenten palkitsemista koskevan päätösesityksen valmistelee suu-
rimpien osakkeenomistajien nimitystoimikunta. Hallituksen henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunta valmistelee hallitusta avustavana elimenä toi-
mitusjohtajan palkitsemisessa noudatettavat
periaatteet. Pihlajalinnan hallitus vahvistaa tulospalkitsemisen määrän,
tavoitteet ja kriteerit vuosittain.
Pihlajalinnan Oyj
yhtiökokous
ESRS2
Tiedonantopolitiikka
Pihlajalinnan
tiedonantopolitiikassa kuvataan keskeiset periaatteet ja
toimintatavat, joiden mukaan konserni toimii sijoittajaviestinnässä ja ta-
loudellisessa raportoinnissa. Pihlajalinnan
tavoitteena on varmistaa, että
kaikilla markkinoilla toimivilla on yhtäaikaisesti käytössään olennainen ja
riittävä tieto Pihlajalinnan osakkeiden hintaan vaikuttavista seikoista.
Pihlajalinna-konserni noudattaa viestinnässään EU:n ja Suomen lainsää-
däntöä, Nasdaq Helsinki Oy:n sääntöjä, Finanssivalvonnan ja muiden vi-
ranomaisten ohjeita ja määräyksiä, listayhtiöiden hallinnointikoodia sekä
yhtiön hallinnointiperiaatteita, sisäpiiriohjetta ja muita ohjeita.
Pihlajalinnan sijoittajaviestinnän periaatteet ovat
oikea-aikaisuus, luotet-
tavuus, läpinäkyvyys, johdonmukaisuus ja tasapuolisuus. Konserni viestii
selkeästi ja kattavasti sekä myönteisistä
että kielteisistä asioista. Pihlaja-
linna julkistaa tiedotteet mahdollisimman pian ja samanaikaisesti sekä
markkinoille että keskeisille sidosryhmilleen. Konserni julkaisee kaikki
pörssitiedotteet ja sijoittajauutiset suomeksi ja englanniksi.
Tiedonantopolitiikkaa tarkistetaan ja päivitetään tarvittaessa. Hallitus kä-
sittelee ja hyväksyy tilinpäätöksen ja osavuosikatsaukset. Lisäksi hallitus
hyväksyy merkittävät pörssitiedotteet kuten toimitusjohtajan nimitysuu-
tisen. Muut pörssitiedotteet hyväksyvät toimitusjohtaja tai talous- ja ra-
hoitusjohtaja.
Hallitus
ESRS2
G1 Hallintotapa
Kaikkien toimintaperiaatteiden kattavuus on oma henkilöstö ja oma toiminta Suomessa (ei muita maantieteellisiä alueita), pois lukien toimittajien eettiset periaatteet, jotka kattavat
toimittajatahot. Kaikkiin nykyisiin ja
suunniteltuihin toimintaperiaatteisiin liittyvät taloudelliset resurssit ovat henkilöstöresursseja. Toimintaperiaatteet
ovat saavutettavissa verkkosivuilla ja intranetissä.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
| KESTÄVYYSRAPORTTI
98
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
99
Tilinpäätös 1.1.–31.12.2024
SISÄLLYSLUETTELO
Konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, IFRS
___
Konsernin tuloslaskelma ja laaja tuloslaskelma, IFRS
100
Konsernin tase, IFRS
101
Konsernin rahavirtalaskelma, IFRS
102
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista, IFRS
103
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot, IFRS
___
Kategoria
Nro
Selite
Yleiset laatimisperiaatteet
104
Päättyneellä tilikaudella sovelletut uudet ja muutetut standardit ja tulkinnat
104
Tulevilla tilikausilla sovellettavat uudet ja muutetut standardit
105
Tuloslaskelma
1
Segmentti-informaatio
106
Tuloslaskelma
2
Myyntituotot asiakassopimuksista
107
Tuloslaskelma
3
Liiketoiminnan muut tuotot
110
Tuloslaskelma
4
Materiaalit ja palvelut
110
Tuloslaskelma
5
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut ja henkilöstön lukumäärä
110
Tuloslaskelma
6
Osakepohjainen avainhenkilöiden kannustinjärjestelmä
111
Tuloslaskelma
7
Liiketoiminnan muut kulut ja tilintarkastuspalkkiot
112
Tuloslaskelma
8
Poistot ja arvonalentumiset
112
Tuloslaskelma
9
Rahoitustuotot
113
Tuloslaskelma
10
Rahoituskulut
113
Tuloslaskelma
11
Tuloverot
113
verot
EPS
12
Osakekohtainen tulos
114
Tase
13
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
114
Tase
14
Aineettomat hyödykkeet
116
Tase
15
Käyttöoikeusomaisuuserät
119
Tase
16
Muut pitkäaikaiset saamiset
120
Tase
17
Myyntisaamiset ja muut saamiset (lyhytaikaiset)
120
Tase
18
Varaukset
121
Tase
19
Ostovelat ja muut velat
122
Tase, verot
20
Laskennalliset verosaamiset ja -velat
122
Pääoma
21
Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin
125
Pääoma
22
Omaa pääomaa koskevat liitetiedot
126
Pääoma
23
Rahoitusvelat
127
Pääoma
24
Korollisten velkojen ei-rahavirtavaikutteiset muutokset
128
Pääoma
25
Pääoman hallinta
128
Riskienhallinta
26
Rahoitusriskien hallinta
128
Konsernirakenne 27 Liiketoimint
ojen hankinnat ja luovutukset
131
Konsernirakenne
28
Tytäryhtiöt ja olennaiset määräysvallattomien omistajien osuudet
133
Konsernirakenne
29
Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisjärjestelyissä
134
Muut
30
Ehdolliset velat ja varat sekä sitoumukset
134
Konsernirakenne
31
Tytäryhtiöt
135
Muut
32
Lähipiiritapahtumat
136
Muut
33
Tilikauden päättymispäivän jälkeiset tapahtumat
137
Emoyhtiön tilinpäätös päälaskelmat, FAS
___
Emoyhtiön tuloslaskelma FAS
138
Emoyhtiön taselaskelma FAS
139
Emoyhtiön rahoituslaskelma FAS
139
Emoyhtiön tilinpäätös liitetiedot, FAS
___
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot, FAS
140
Toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen allekirjoitukset
146
___
Tilintarkastuskertomus
147
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
100
Konsernin tuloslaskelma
1 000 euroa
Liite
1–12/2024
1–12/2023
Liikevaihto
2
704 447
719 984
Liiketoiminnan muut tuotot
3
3 800
7 532
Materiaalit ja palvelut
4
-200 369
-255 231
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut
5
-321 203
-322 760
Liiketoiminnan muut kulut
7
-85 141
-76 559
Osuus osakkuus-
ja yhteisyritysten tuloksesta
29
-26
-478
Käyttökate (EBITDA)
101 508
72 487
Poistot ja arvonalentumiset
8
-53 018
-51 906
Liikevoitto (EBIT)
48 489
20 581
Rahoitustuotot
9
1 090
355
Rahoituskulut
10
-10 930
-12 749
Rahoitustuotot ja -kulut
-9 840
-12 394
Tulos ennen veroja
38 649
8 187
Tuloverot
11
-8 497
-3 587
Tilikauden tulos
30 152
4 600
Tilikauden tuloksen jakautuminen:
Emoyhtiön omistajille
27 359
5 729
Määräysvallattomille omistajille
2 793
-1 129
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta voitosta laskettu
osakekohtainen tulos (euroa)
Laimentamaton
12
1,13
0,19
Laimennettu
1,13
0,19
Konsernin laaja tuloslaskelma
1 000 euroa
Liite
1–12/2024
1–12/2023
Tilikauden tulos
30 152
4 600
Muut laajan tuloksen erät, jotka saatetaan myöhemmin siir-
tää tulosvaikutteisiksi
Rahavirran suojaus
26
-1 961
-1 768
Kirjattu omaan pääomaan
-981
-1 020
Siirretty tuloslaskelmaan
-980
-748
Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät verot
392
354
Laajan tuloksen erät yhteensä
-1 569
-1 415
Tilikauden laaja tulos yhteensä
28 583
3 185
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen
Emoyhtiön omistajille
25 790
4 314
Määräysvallattomille omistajille
2 793
-1 129
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
101
Konsernin tase
1 000 euroa
Liite
31.12.2024
31.12.2023
VARAT
Pitkäaikaiset varat
Aineelliset hyödykkeet
13
63 565
65 807
Liikearvo
14
254 875
251 773
Aineettomat hyödykkeet
14
15 731
21 071
Käyttöoikeusomaisuuserät
15
185 091
203 932
Osuudet osakkuusyrityksissä
29
26
1 591
Muut sijoitukset
166
168
Muut saamiset
16
5 532
6 088
Laskennalliset verosaamiset
20
7 746
14 595
Pitkäaikaiset varat yhteensä
532 732
565 025
Lyhytaikaiset varat
Vaihto-omaisuus
4
4 503
4 460
Myyntisaamiset ja muut saamiset
17
61 156
61 498
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset
866
1 998
Rahavarat
30 908
24 517
Lyhytaikaiset varat yhteensä
97 434
92 473
Varat yhteensä
630 166
657 498
1 000 euroa
Liite
31.12.2024
31.12.2023
OMA PÄÄOMA JA VELAT
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
Osakepääoma
80
80
Käyvän arvon rahasto
1 107
2 676
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
116 520
116 520
Hybridilaina
20 000
20 000
Edellisten tilikausien voittovarat
5 654
3 032
Tilikauden tulos
27 359
5 729
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
170 720
148 036
Määräysvallattomien omistajien osuus
-1 769
-3 445
Oma pääoma yhteensä
22
168 951
144 591
Laskennalliset verovelat
20
7 901
8 452
Varaukset
18
2 519
123
Vuokrasopimusvelat
23
180 887
199 834
Rahoitusvelat
21
114 573
144 546
Muut pitkäaikaiset velat
516
666
Pitkäaikaiset velat yhteensä
306 396
353 620
Ostovelat ja muut velat
19
121 085
125 333
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat
798
119
Varaukset
18
66
84
Vuokrasopimusvelat
23
31 047
30 754
Rahoitusvelat
21
1 823
2 996
Lyhytaikaiset velat yhteensä
154 820
159 287
Velat yhteensä
461 216
512 907
Oma pääoma ja velat yhteensä
630 166
657 498
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
102
Konsernin rahavirtalaskelma
1 000 euroa
Liite
1–12/2024
1–12/2023
Liiketoiminnan rahavirta
Tilikauden voitto
30 152
4 600
Verot
11
8 497
3 587
Poistot ja arvonalentumiset
8
53 018
51 906
Rahoitustuotot ja -kulut
9, 10
9 840
12 394
Muut
273
6 450
Tulorahoitus ennen käyttöpääoman muutosta
101 781
78 937
Käyttöpääoman muutos
-2 146
25
Saadut korot
724
409
Maksetut ja palautuneet verot
484
-370
Liiketoiminnan nettorahavirta
100 842
79 002
Investointien rahavirta
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin
-11 029
-22 859
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot ja ennakkomaksut
912
311
Muiden saamisten ja sijoitusten muutos
-15
-34
Tytäryritysten myynnit vähennettynä myyntihetken rahavaroilla
27
0
7 657
Myönnetyt lainat ja takaisinmaksut
12
-2 078
Saadut osingot
31
3
Hankitut liiketoiminnot vähennettynä hankintahetken rahavaroilla
27
-2 202
-1 460
Investointien nettorahavirta
-12 289
-18 460
Rahoituksen rahavirta
Määräysvallattomien omistajien osuuden muutokset ja sijoitukset
27
-172
-262
Omien osakkeiden hankinta
22
-937
0
Pitkäaikaisten lainojen nostot
24
110 000
5 000
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut
24
-142 560
-33 975
Vuokrasopimusvelkojen maksut
24
-32 068
-31 825
Maksetut korot ja maksut muista liiketoiminnan rahoituskuluista
-11 873
-6 178
Maksetut osingot ja muu voitonjako
22
-2 152
-1 480
Hybridilainan nostot
22
0
20 000
Hybridilainan korot ja kulut
22
-2 400
-432
Rahoituksen nettorahavirta
-82 161
-49 153
Rahavarojen muutos
6 392
11 389
Rahavarat kauden alussa
24 517
13 128
Rahavarat kauden lopussa
30 908
24 517
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
103
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksist
a
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
1 000 euroa
Liite
Osakepääoma
Sijoitetun vapaan
oman pääoman
rahasto
Käyvän arvon
rahasto
Hybridilaina
Kertyneet
voittovarat
Määräysvallattomien
omistajien osuus
Oma pääoma
Yhteensä
Oma pääoma 1.1.2023
80
116 520
4 090
3 290
-1 092
122 888
Tilikauden tulos
5 729
-1 129
4 600
Tilikauden muut laajan tuloksen erät
26
-1 415
-1 415
Tilikauden laaja tulos yhteensä
-1 415
5 729
-1 129
3 185
Osingonjako
-
-730
-730
Osakeperusteiset etuudet
6
299
299
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä
299
-730
-431
Määräysvallattomien omistajien osuuksien muutokset, jotka eivät johtaneet
muutokseen määräysvallassa
27
-202
-347
-550
Muut muutokset
77
-146
-70
Tytäryhtiöomistusosuuksien muutokset yhteensä
-126
-494
-619
Hybridilainan nostot
22
20 000
20 000
Hybridilainan korot ja kulut
22
-432
-432
Oma pääoma 31.12.2023
80
116 520
2 676
20 000
8 760
-3 445
144 591
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
1 000 euroa
Liite
Osakepääoma
Sijoitetun vapaan
oman pääoman
rahasto
Käyvän arvon
rahasto
Hybridilaina
Kertyneet
voittovarat
Määräysvallattomien
omistajien osuus
Oma pääoma
Yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024
80
116 520
2 676
20 000
8 760
-3 445
144 591
Tilikauden tulos
27 359
2 793
30 152
Tilikauden muut laajan tuloksen erät
26
-1 569
-1 569
Tilikauden laaja tulos yhteensä
-1 569
27 359
2 793
28 583
Osingonjako
-1 579
-1 109
-2 688
Omien osakkeiden hankinta
-937
-937
Osakeperusteiset etuudet
6
1 407
1 407
Sijoitukset tytäryrityksiin
-3
-3
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä
-1 109
-1 112
-2 220
Määräysvallattomien omistajien osuuksien muutokset, jotka eivät johtaneet
muutokseen määräysvallassa
27
-166
-6
-172
Muut muutokset
88
-
88
Tytäryhtiöomistusosuuksien muutokset yhteensä
-78
-6
-84
Hybridilainan nostot
22
-
0
Hybridilainan korot ja kulut
22
-1 920
-1 920
Oma pääoma 31.12.2024
80
116 520
1 107
20 000
33 013
-1 769
168 951
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
104
Yleiset laatimisperiaatteet
Konsernin perustiedot
Pihlajalinna on Suomen johtavia yksityisiä sosiaali- ja terveydenhuol-
topalveluiden tuottajia.
Konserni palvelee yksityishenkilöitä, yrityksiä,
vakuutusyhtiöitä ja julkisyhteisöjä. Pihlajalinna tuottaa laaja-alaisesti
sosiaali-
ja terveydenhuollon palveluja sekä hyvinvointipalveluja. Pal-
veluvalikoimaan kuuluvat yleis-
ja erikoislääkäripalvelut, työterveys-
huolto, sosiaali- ja terveydenhuollon ulkoistukset, liikuntakeskuspal-
velut, vastuulääkäri-
ja etävastaanottopalvelut sekä asumis- ja työvoi-
mapalvelut.
Tilikauden lopussa Pihlajalinnalla oli yksityisiä lääkärikeskuksia, sai-
raaloita, liikuntakeskuksia ja tehostetun palveluasumisen yksiköitä
noin 160. Lisäksi Pihlajalinnalla on neljä isoa sosiaali- ja terveyden-
huollon kokonaisulkoistussopimusta, joilla on yhteensä noin 40 toimi-
pistettä (mm. terveyskeskuksia, neuvoloita, tehostetun palveluasumi-
sen yksiköitä ja päivätoimintakeskuksia).
Konsernin emoyhtiö
Pihlajalinna Oyj
on suomalainen Suomen la-
kien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka y-tunnus on
2617455-1. Yhtiön kotipaikka on Tampere ja sen rekisteröity osoite on
Kehräsaari B, 33200 Tampere
,
Suomi
.
Pihlajalinna Oyj
:n osakkeet on
listattu NASDAQ OMX Helsinki Oy:n päälistalla. Jäljennös konserniti-
linpäätöksestä on saatavissa internet-osoitteesta investors.pihlaja-
linna.fi tai konsernin emoyrityksen pääkonttorista osoitteesta Kehrä-
saari B, 33200 Tampere,
Suomi
.
Pihlajalinna
Oyj
:n hallitus on hyväksynyt kokouksessaan 19.3.2025
tämän konsernitilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen osakeyhtiölain
mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilin-
päätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä yhtiökokouksessa ja tar-
vittaessa palauttaa tilinpäätös hallitukselle korjattavaksi.
Tilinpäätöksen laatimisperusta
Konsernitilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien
(International Financial Reporting Standards, IFRS) mukaisesti, ja sitä
laadittaessa on noudatettu 31.12.2024 voimassa olevia IAS- ja IFRS-
standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Kansainvälisillä tilinpäätöss-
tandardeilla tarkoitetaan Suomen kirjanpitolaissa ja sen nojalla anne-
tuissa säännöksissä EU:n asetuksissa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn
menettelyn mukaisesti EU:ssa sovellettaviksi hyväksyttyjä standardeja
ja niistä annettuja tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ovat
myös suomalaisten, IFRS-säännöksiä täydentävien kirjanpito-
ja yhtei-
sölainsäädännön mukaiset.
Tässä osiossa on kuvattu konsernitilinpäätöksen yleiset laatimispe-
riaatteet. Tilinpäätöseräkohtaiset laatimisperiaatteet ja kuvaukset
johdon harkintaan perustuvista ratkaisuista sekä arvioiden ja oletus-
ten käytöstä on esitetty kyseisen liitetietoerän yhteydessä.
Konsernitilinpäätöksen esittämisvaluutta on euro ja kaikki luvut on
pyöristetty lähimpään tuhat lukuun, ellei muuta ole esitetty.
Päättyneellä tilikaudella sovelletut uudet ja
muutetut standardit
Konserni on noudattanut vuoden 2024 alusta alkaen seuraavia voi-
maan tulleita uusia ja muutettuja standardeja (sovellettava 1.1.2024
tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla):
Muutokset IFRS 16:een
Vuokrasopimukset
Muutokset lisäävät uuden, muuttuvia maksuja koskevan kirjanpito-
mallin ja edellyttävät myyjä-vuokralle ottajan arvioimaan uudelleen ja
mahdollisesti oikaisemaan myynti- ja takaisinvuokrausliiketoimet,
jotka on tehty vuonna 2019 tapahtuneen IFRS 16:n käyttöönoton jäl-
keen.
Muutokset IAS 1:een
Tilinpäätöksen esittäminen
Muutosten tavoitteena on yhdenmukaistaa soveltamiskäytäntöä sekä
selventää vaatimuksia velkojen luokittelemisesta lyhyt- tai pitkäaikai-
siksi. Muutokset täsmentävät, että sellaiset kovenanttiehdot, joiden
on täytyttävä raportointikauden päättymispäivän jälkeen, eivät vai-
kuta velan luokitteluun lyhyt- tai pitkäaikaiseksi raportointikauden
päättymispäivänä. Tällaisista kovenanteista
on esitettävä tietoja tilin-
päätöksen liitetiedoissa. Muutoksilla selvennetään myös, että yhtiön
omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien siirto katsotaan ve-
lan suorittamiseksi. Jos velkaan liittyy vaihto-oikeus, tämä saattaa vai-
kuttaa velan luokittelemiseen lyhyt- tai pitkäaikaiseksi, ellei näitä
vaihto-oikeuksia ole kirjattu IAS 32:n mukaisesti omaan pääomaan.
Muutokset IAS 7:ään
Rahavirtalaskelmat
ja IFRS 7:ään
Rahoi-
tusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot
Muutosten tavoitteena on parantaa tavarantoimittajia
tai palvelun-
tuottajia koskevien rahoitusjärjestelyjen läpinäkyvyyttä ja selventää
näiden vaikutuksia velkoihin, rahavirtoihin sekä maksuvalmiusriskiin.
Muutokset edellyttävät laadullisten ja määrällisten tietojen esittä-
mistä näistä rahoitusjärjestelyistä.
Standardeihin tehdyillä uudistuksilla ei ole ollut merkittävää vaiku-
tusta Pihlajalinnan konsernitilinpäätökseen. Muilla 1.1.2024 voimaan
astuneilla tai muutetuilla standardeilla tai tulkinnoilla ei ollut vaiku-
tusta Pihlajalinnan konsernitilinpäätökseen.
Yhdistelyperiaatteet
Tytäryhtiöt
Tytäryhtiöt ovat yhteisöjä, joissa konsernilla on määräysvalta. Mää-
räysvalta syntyy,
kun konserni olemalla osallisena yhteisössä altistuu
yhteisön muuttuville tuotoille tai on oikeutettu sen muuttuvaan tuot-
toon ja se pystyy vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä yhteisöä
koskevaa valtaansa.
Konsernin keskinäinen osakeomistus on eliminoitu hankintamene-
telmällä. Luovutettu vastike ja hankitun yrityksen yksilöitävissä olevat
varat ja vastattavaksi otetut velat on
arvostettu käypään arvoon han-
kintahetkellä. Hankintaan liittyvät menot on kirjattu kuluksi. Mahdol-
linen ehdollinen lisäkauppahinta on arvostettu käypään arvoon han-
kintahetkellä ja se on luokiteltu velaksi. Jos hankinnan kirjanpitokäsit-
telyä ei saada valmiiksi sen raportointikauden loppuun mennessä,
jonka aikana yhdistäminen tapahtuu, tilinpäätöksessä esitetään alus-
tavat määrät niistä eristä, joiden kirjanpitokäsittely on kesken. Tarkas-
telujakson aikana oikaistaan takautuvasti hankinta-ajankohtana kirjat-
tuja alustavia määriä, mikäli uutta tietoa hankintahetken tilanteesta
ilmenee. Tarkastelujakso ei saa olla pidempi kuin yksi vuosi hankinta-
ajankohdasta lukien. Velaksi luokiteltu lisäkauppahinta arvostetaan
käypään arvoon jokaisen raportointikauden päättymispäivänä ja tästä
syntyvä voitto tai tappio kirjataan tarkastelujakson päätyttyä tulosvai-
kutteisesti.
Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa kirja-
taan hankintakohtaisesti määrään, joka vastaa määräysvallattomien
omistajien suhteellista osuutta hankinnan kohteen nettovarallisuu-
desta. Määrä, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien
omista-
jien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin omistetun osuuden käypä
arvo yhteen laskettuina ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän
arvon, merkitään taseeseen liikearvoksi. Mikäli vastikkeen, määräys-
vallattomien omistajien osuuden ja aiemmin omistetun osuuden yh-
teismäärä on pienempi kuin tytäryhtiön hankitun nettovarallisuuden
käypä arvo, erotus kirjataan tuloslaskelmaan.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
105
Hankitut tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä
hetkestä lähtien, kun konserni on saanut määräysvallan, ja luovutetut
tytäryritykset siihen saakka, jolloin määräysvalta lakkaa. Kaikki kon-
sernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset, velat ja realisoitumattomat
voitot sekä sisäinen voitonjako eliminoidaan konsernitilinpäätöstä
laadittaessa. Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida siinä tapauk-
sessa, että tappio johtuu arvonalentumisesta. Tilikauden voiton tai
tappion jakautuminen emoyrityksen omistajille ja määräysvallatto-
mille omistajille esitetään konsernin laajassa tuloslaskelmassa. Laaja
tulos kohdistetaan emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomille
omistajille, vaikka tämä johtaisi siihen, että määräysvallattomien
omistajien osuudesta tulisi negatiivinen. Määräysvallattomille omista-
jille kuuluva osuus omasta pääomasta esitetään omana eränään ta-
seessa osana omaa pääomaa. Emoyrityksellä tytäryrityksessä olevan
omistusosuuden muutokset, jotka eivät johda määräysvallan menet-
tämiseen, käsitellään omaa pääomaa koskevina liiketoimina.
Vaiheittain toteutuvan hankinnan yhteydessä aiempi omistusosuus
arvostetaan käypään arvoon ja tästä syntyvä voitto tai tappio
kirjataan tulosvaikutteisesti. Konsernin menettäessä määräysvallan
tytäryrityksessä, arvostetaan jäljelle jäävä sijoitus määräysvallan
menettämispäivän käypään arvoon ja tästä syntyvä erotus kirjataan
tulosvaikutteisesti.
Osakkuusyritykset ja yhteisjärjestelyt
Osakkuusyritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla on huomattava
vaikutusvalta. Huomattava vaikutusvalta
syntyy pääsääntöisesti sil-
loin, kun konserni omistaa yli 20 % yrityksen äänivallasta tai kun kon-
sernilla on muutoin huomattava vaikutusvalta mutta ei määräysval-
taa.
Yhteisjärjestely on järjestely, jossa kahdella tai useammalla osa-
puolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on järjes-
telyä koskevan määräysvallan pitämistä
yhteisenä sopimukseen pe-
rustuen, ja se vallitsee vain silloin, kun merkityksellisiä toimintoja kos-
kevat päätökset edellyttävät määräysvallan
jakavien osapuolten yksi-
mielistä hyväksymistä. Yhteisjärjestely on joko yhteinen toiminto tai
yhteisyritys. Yhteisyritys on järjestely, jossa konsernilla on oikeuksia
järjestelyn nettovarallisuuteen, kun taas yhteisissä toiminnoissa kon-
sernilla on järjestelyyn liittyviä varoja koskevia oikeuksia ja velkoja
koskevia velvoitteita.
Osakkuusyritykset on yhdistelty konsernitilinpäätökseen pääoma-
osuusmenetelmää käyttäen. Jos konsernin osuus osakkuusyrityksen
tappiosta ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, sijoitus merkitään tasee-
seen nolla-arvoon eikä kirjanpitoarvon ylittäviä tappioita yhdistellä,
ellei konserni ole sitoutunut osakkuusyritysten velvoitteiden täyttämi-
seen. Osakkuusyrityssijoitus sisältää sen hankinnasta syntyneen lii-
kearvon. Realisoitumattomat voitot konsernin ja osakkuusyrityksen
välillä on eliminoitu konsernin omistusosuuden mukaisesti. Konsernin
omistusosuuden mukainen osuus osakkuusyritysten tilikauden tulok-
sesta esitetään erikseen konsernin liikevoitossa.
Konserni omistaa 31 % Kiinteistö Oy Levin Pihlajasta, joka yhdistel-
lään konserniin yhteisenä toimintona suhteellisella yhdistelymenetel-
mällä rivi riviltä omistusosuuden mukaisesti.
Ulkomaanrahan määräisten erien muuttaminen
Konsernitilinpäätös esitetään euroissa, joka on konsernin emoyrityk-
sen sekä liiketoimintaa harjoittavien tytäryritysten toiminta- ja esittä-
misvaluutta. Konserniyhtiöt muuntavat omissa kirjanpidoissaan päi-
vittäiset valuuttamääräiset liiketapahtumat tapahtumapäivän kurs-
seja käyttäen toimintavaluutakseen. Liiketoiminnan kurssivoitot ja -
tappiot sisältyvät vastaaviin kulueriin.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja arvioihin liittyvät
epävarmuustekijät
Tilinpäätöstä laadittaessa joudutaan tekemään tulevaisuutta koskevia
arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat omaisuus-
ja velkaerien sekä
tuottojen ja kulujen määriin. Arvioiden lopputulemat voivat poiketa
tehdyistä arvioista ja oletuksista.
Konsernissa seurataan arvioiden ja oletusten toteutumista sekä
näiden taustalla olevien tekijöiden muutoksia säännöllisesti käyttä-
mällä useita, sekä sisäisiä että ulkoisia tietolähteitä. Mahdolliset arvi-
oiden ja oletusten muutokset merkitään kirjanpitoon, sillä tilikaudella,
jonka aikana arviota tai oletusta korjataan, ja kaikilla tämän jälkeisillä
tilikausilla.
Konsernitilinpäätöksen laadinnassa tehdyt keskeiset kirjanpidolliset
arviot ja oletukset, jotka aiheuttavat merkittävän riskin varojen ja vel-
kojen kirjanpitoarvojen muuttumisesta olennaisesti seuraavan tilikau-
den aikana, on kuvattu tarkemmin seuraavissa osioissa:
Liite
Arvonalentumistestauksessa käytetyt oletukset
14
Varaukset
18
Johdon harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet
Konsernin johto tekee harkintaan perustuvia ratkaisuja, jotka koske-
vat tilinpäätöksessä laatimisperiaatteiden valintaa ja niiden sovelta-
mista. Johto on käyttänyt harkintaa tilinpäätöksen laatimisperiaattei-
den soveltamisessa vuokrasopimusten perusteella taseeseen kirjatta-
vien varojen ja velkojen arvostamisessa (liite 15).
Tulevilla tilikausilla sovellettavat
uudet ja muute-
tut standardit
International Accounting Standards Board on julkistanut seuraavat
uudet tai uudistetut standardit ja tulkinnat, joita konserni ei ole vielä
soveltanut, mutta joiden arvioidaan vaikuttavan konsernin tilinpää-
tökseen. Konserni ottaa ne käyttöön standardin ja tulkinnan voimaan-
tulopäivästä lähtien, tai mikäli voimaantulopäivä on muu kuin tilikau-
den ensimmäinen päivä, voimaantulopäivää seuraavan tilikauden
alusta lukien.
* = Kyseistä säännöstä ei ole hyväksytty sovellettavaksi
EU:ssa
31.12.2024 mennessä.
IFRS 18 Presentation and Disclosure in Financial Statements*
(sovellettava 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi
soveltaminen on sallittua)
IFRS 18 korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen -standardin. IFRS
18:n keskeisimmät uudet vaatimukset ovat seuraavat:
●
Tuloslaskelmassa tuotot ja kulut on luokiteltava kolmeen uuteen
määriteltyyn ryhmään, eli liiketoiminnan, investointien ja rahoi-
tuksen ryhmiin, sekä esitettävä kaksi uutta välisummaa: ”Liike-
voitto tai -tappio” sekä ”Voitto tai tappio ennen rahoitusta ja tu-
loveroja”.
●
Johdon määrittelemistä tuloksellisuutta kuvaavista tunnuslu-
vuista on esitettävä liitetietoja tilinpäätöksessä. Nämä tunnuslu-
vut ovat tuottojen ja kulujen välisummia, joita käytetään julki-
sessa viestinnässä johdon näkemyksen esittämiseen yhtiön ta-
loudellisesta tuloksesta.
●
Tietojen esittäminen tilinpäätöksessä perustuen informaation
yhdistelyä ja erittelyä koskeviin tarkennettuihin yleisiin vaati-
muksiin. Lisäksi yhtiöiltä, jotka erittelevät kulut tuloslaskelmassa
toiminnoittain, edellytetään tiettyjen kulujen erittelyjen esittä-
mistä liitetiedoissa.
Muilla uusilla tai uudistetuilla standardeilla tai tulkinnoilla ei arvioida
olevan olennaista vaikutusta Pihlajalinnan konsernitilinpäätökseen.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
106
Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot, IFRS
xxxx
1. Segmentti-informaatio
Laadintaperiaate
Pihlajalinna on muuttanut segmenttiraportointiaan 1.1.2024 alkaen. Konsernin raportoitavat segmentit ovat
Yksityiset terveyspalvelut ja Julkiset palvelut. Uusi raportointirakenne noudattaa Pihlajalinnan liiketoiminta-
mallia ja organisaatiorakennetta.
Segmentti-informaatio raportoidaan ylimmälle operatiiviselle päätöksentekijälle. Pihlajalinnan ylin opera-
tiivinen päätöksentekijä on toimitusjohtaja. Toimitusjohtaja seuraa segmenttien liikevaihtoa
ja kannatta-
vuutta ja tekee merkittävät operatiiviset päätökset sekä vastaa
resurssien kohdistamisesta segmenteille.
Segmenttien tiedot raportoidaan samalla tavalla kuin miten ne raportoidaan ylimmälle operatiiviselle pää-
töksentekijälle.
Toimitusjohtaja käyttää vaihtoehtoisia
tunnuslukuja IFRS-tilinpäätöksen tunnuslukujen rinnalla konsernin
tulosraportoinnissa. Konsernin toimitusjohtaja arvioi segmenttien kannattavuutta oikaistun liikevoiton
en-
nen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA) perusteella. Vertailukelpoisuuteen
vai-
kuttavia eriä lukuun ottamatta tulosraportointi vastaa konsernitilinpäätöksen
laskentaperiaatteita. Oikais-
tun liikevoiton oikaisuerät ovat avattu tarkemmin
liitetiedon 25
Pääoman hallinta
yhteydessä.
Yksityiset terveyspalvelut -liiketoimintasegmentti koostuu lääkärikeskus-, diagnostiikka ja sairaala-, työ-
terveys-, etä- ja liikuntakeskuspalveluista. Näitä kokonaisvaltaisen
hoitopolun kattavia palveluita Pihlajalinna
tarjoaa yrityksille, vakuutusyhtiöille, julkiselle sektorille ja yksityisasiakkaille valtakunnallisen toimipistever-
kostonsa ja monipuolisten digitaalisten kanaviensa välityksellä.
Julkiset palvelut -liiketoimintasegmentti koostuu lähinnä julkiselle sektorille tuotetuista sosiaali- ja ter-
veyspalveluista, jotka koostuvat ulkoistus-
ja asumispalveluista, pääasiassa etänä tuotetuista vastuulääkäri-
palveluista sekä monipuolisistatyövoima- ja rekrytointipalveluista.
Segmenttitiedot 2024
1 000 €
Yksityiset
terveyspalvelut
Julkiset
palvelut
Yhteensä
Liikevaihto
451 488
267 615
719 103
josta segmenttien välistä
-14 471
-185
-14 656
Liikevaihto konsernin ulkopuolelta
437 018
267 430
704 447
Materiaalit ja palvelut
-165 360
-43 835
-209 195
josta segmenttien välistä
184
8 641
8 826
Materiaalit ja palvelut, konserni
-165 176
-35 193
-200 369
Henkilöstökulut
-157 508
-163 695
-321 203
Poistot ja arvonalentumiset
-44 699
-8 320
-53 018
Liikevoiton vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat oikaisuerät
698
-1 477
-779
Oikaistu liikevoitto ennen aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA)
33 633
21 530
55 163
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
107
Segmenttitiedot 2023
1 000 €
Yksityiset
terveyspalvelut
Julkiset
palvelut
Yhteensä
Liikevaihto
423 064
314 299
737 363
josta segmenttien välistä
-16 493
-886
-17 379
Liikevaihto konsernin ulkopuolelta
406 571
313 413
719 984
Materiaalit ja palvelut
-162 329
-105 689
-268 018
josta segmenttien välistä
887
11 900
12 786
Materiaalit ja palvelut, konserni
-161 442
-93 789
-255 231
Henkilöstökulut
-149 539
-173 221
-322 760
Poistot ja arvonalentumiset
-42 990
-8 916
-51 906
Liikevoiton vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat oikaisuerät
474
8 533
9 007
Oikaistu liikevoitto ennen aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA)
27 174
10 603
37 777
Segmenttien yhteenlasketun oikaistun liikevoiton ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja arvon-
alentumisia (EBITA) täsmäytys konsernin tulokseen ennen veroja
1 000 €
2024
2023
Tulos ennen veroja
38 649
8 187
Nettorahoituskulut
9 840
12 394
Aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset
7 453
8 189
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat oikaisuerät
-779
9 007
Oikaistu EBITA
55 163
37 777
2. Myyntituotot asiakassopimuksista
Laatimisperiaatteet
Konsernin liikevaihtona esitetään terveydenhuollon- ja sosiaalipalveluiden sekä hyvinvointipalveluiden
myyntiin liittyvät maksut käypään arvoon arvostettuina ja oikaistuina mahdollisilla muuttuvilla vastikkeilla.
Konsernin tarjoamia terveydenhuollon palveluita ovat työterveyspalvelut, palvelut lääkäriasema-
ja sai-
raalatoiminnoissa, vastuulääkäripalvelut, diagnostiikkapalvelut ja kuntoutuspalvelut. Pihlajalinnan tervey-
denhuollon palvelut ovat saatavilla laajasti digitaalisina etäpalveluina. Merkittävä osa konsernin liikevaih-
dosta muodostuu julkisten palveluiden sosiaali-
ja terveydenhuollon kokonaisulkoistuksista. Konserni tuot-
taa myös terveydenhuollon ammattilaisten työvoima-
ja rekrytointipalveluita julkiselle sektorille.
Konsernin tarjoamia sosiaalipalveluita ovat ikäihmisten, lastensuojelun-, vammais-, mielenterveys- ja
päihderyhmien palvelut sekä perheryhmäkodit. Konsernin Forever-liikuntakeskukset tarjoavat monipuolisia
hyvinvointipalveluita kuntoileville aikuisille. Liikuntakeskustoiminta täydentää
Pihlajalinnan ennaltaehkäise-
vää toimintaa työterveyshuollossa ja asiakkaiden kuntoutumista erikoissairaanhoidon toimenpiteiden jäl-
keen.
Konserni kirjaa työsuhteessa olevien sekä itsenäisten sopimusperusteisten ammatinharjoittajien tuotta-
mat palvelut liikevaihtoon bruttoperusteisesti eli kokonaisasiakaslaskutuksen perusteella ja kirjaa sopimus-
perusteisten ammatinharjoittajien veloittamat palkkiot tuloslaskelman erään Ulkopuoliset palvelut, amma-
tinharjoittajapalkkiot. Pihlajalinnalla on ensisijainen vastuu palveluiden tuottamisesta asiakkaalle ja yhtiö
altistuu palveluiden myyntiin liittyville merkittäville riskeille ja eduille, joten yhtiö toimii sopimussuhteessa
olevien ammatinharjoittajien osalta päämiehenä.
IFRS 15 Myyntituotot -standardi sisältää viisivaiheisen ohjeistuksen myyntituottojen kirjaamisesta, jonka
perusteella määritetään milloin ja mihin määrään myyntituotot kirjataan. Myynnin kirjaaminen voi tapahtua
ajan kuluessa tai tiettynä ajankohtana, ja keskeisenä kriteerinä on määräysvallan siirtyminen.
Pihlajalinnan eri tuottovirtojen pääasialliset suoritevelvoitteet ovat seuraavat:
Sosiaali-
ja terveydenhuollon ulkoistukset
●
asiakassopimuksissa erikseen kuvatut kunnan asukkaiden lakisääteiset sosiaali- ja terveyspalvelut sisäl-
täen mahdollisen julkisen erikoissairaanhoidon
●
ulkokuntalaisten yksittäiset sosiaali- ja terveyspalvelukäynnit
Lääkärikeskukset
●
terveydenhoitopalvelujen yksittäiset asiakaskäynnit toimipisteissä tai digitaalisesti tukipalveluineen
Leikkaustoiminta
●
yksittäiset käynnit tukipalveluineen (esim. yksityishenkilöt joko itse maksaen tai vakuutusyhtiön tai hyvin-
vointialueen maksusitoumuksella)
Työterveyshuolto
●
työterveyshuollon yksittäiset asiakaskäynnit (esim. työterveyshoitajan ja -lääkärin vastaanotot, laborato-
riokokeet) toimipisteissä tai digitaalisesti
●
ennakoivat ja terveyttä edistävät erikseen sovitut palvelut (esim. työterveystarkastukset, työpaikkakoh-
taiset työterveysselvitykset)
●
muut asiakkaan kanssa sovitut lisäpalvelut (esim. ensiapukurssit)
Liikuntakeskuspalvelut
●
liikuntakeskuspalvelujen kuukausi-
ja vuosimaksusitoumukset
●
yksittäiset erikseen veloitettavat lisäpalvelut
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
108
Rekrytointipalvelut
●
rekrytointipalvelujen asiakaskohtaiset kuukausimaksut
●
yksittäiset erikseen veloitettavat rekrytointipalvelut
Vastuulääkäripalvelut
●
asiakassopimuksessa kuvatut paikkakohtaiset vuorokausiveloitukset
Työvoimavuokraus
●
terveydenhuollon ammattilaisten työpanoksen myynti tapahtumaperusteisesti tai aikapohjaisesti
●
päivystyspalveluiden asiakaskohtaiset kuukausimaksut
Asumispalvelut, lastensuojelupalvelut ja perheryhmäkodit
●
tehostetun palveluasumisen,
lastensuojelun ja perheryhmäkotien palvelut kunakin sopimuksen katta-
mana vuorokautena
●
yksittäiset erikseen veloitettavat lisäpalvelut tai terveyskeskuskäynnit
Digitaaliset palvelut
●
Etälääkäripalvelut
●
Etähoitajapalvelut
●
Ajanvaraus-, hoidontarpeenarvio-
tai muut asiakkaan tilaamat digitaaliset palvelut
Sopimuksessa luvattuja palveluita käsitellään yhtenä sarjana erotettavissa olevien palvelujen muodostamaa
suoritevelvoitetta, kun luovutettavat palvelut toistuvat olennaisilta osin samoina ja joiden luovuttaminen
asiakkaalle tapahtuu ajan kuluessa. Konsernin sosiaali- ja terveydenhuollon ulkoistusten suoritevelvoite on
asiakassopimuksessa kuvattu lakisääteinen kunnan asukkaiden sosiaali- ja terveydenhuollon palvelutoi-
minta. Konsernin sosiaali- ja terveydenhuollon ulkoistusten asiakassopimuksissa katsotaan olevan yksi suori-
tevelvoite, jossa konsernin tarjoamat palvelut yhdistetään palvelukokonaisuudeksi.
Transaktiohinnat muodostuvat pääasiassa hinnaston mukaisista yksittäisistä palveluista tai asiakassopi-
muksiin perustuvista vuosi-, kuukausi-, vuorokausi- tai tuntihinnoista. Ulkoistukset perustuvat pääsääntöi-
sesti kiinteään vuosihintaan. Useimmiten hinta kohdistuu yksittäiseen suoritevelvoitteeseen. Joissakin ta-
pauksissa hinta sisältää muuttuvan vastikkeen (esim. alennus, sakko, bonus, lisähinta tai -palvelu) elemen-
tin, joka kohdistetaan joko yhdelle tai useammalle suoritevelvoitteelle niiden erillismyyntihintojen suh-
teessa. Konserni arvioi muuttuvien vastikkeiden vaikutusta tuloutuvien tuottojen määrään esimerkiksi histo-
riatiedon avulla, ja määrittää ne siten todennäköisimpään määrään.
Suoritevelvoitteet täytetään joko ajan kuluessa (esim. ulkoistukset, asumispalvelut, lastensuojelupalvelut,
liikuntakeskuspalvelut, rekrytointipalvelut, vastuulääkäripalvelut, kiinteähintaiset työterveyspalvelut) tai
tiettynä ajan hetkenä (esim. suoriteperusteiset työterveyspalvelut, yksittäiset asiakaskäynnit, lisäpalvelut).
Palveluissa asiakas saa ja kuluttaa samanaikaisesti Pihlajalinnan suoritteesta saamansa hyödyn.
Myyntituotot kirjataan raportointihetkellä määrään, johon Pihlajalinna katsoo olevansa oikeutettu luovu-
tettuja palveluja vastaan. Myyntituotot yksittäisistä palveluista kirjataan hoitokäynnin tai palvelun käytön
mukaan yhtenä ajankohtana. Sosiaali-
ja terveydenhuollon palveluiden kiinteisiin vuosihintoihin perustu-
vista ulkoistusopimuksista myyntituotot kirjataan perustuen kuluneeseen aikaan. Kokonais-
ja osaulkoistus-
ten osalta asiakas samanaikaisesti saa ja kuluttaa palvelusta saamansa hyödyn, jolloin ajan kuluessa tulout-
tamisen ehdot täyttyvät.
Sopimuksiin sisältyvät maksuehdot ja -ajat vaihtelevat, mutta maksuajat ovat tyypillisesti alle vuoden. So-
pimukset eivät sisällä merkittävää rahoituskomponenttia tai sopimuksen saamisista aiheutuvia lisämenoja.
Ulkoistussopimuksiin liittyen tilaaja voi antaa Pihlajalinnan käyttöön vastikkeetta julkisen tahon infra-
struktuurin tai sen osan, jota Pihlajalinna operoi ulkoistussopimuksen palvelutuotannossa. Infrastruktuuri
saattaa käsittää esimerkiksi toimitiloja, laitteita ja kalustoa. Ulkoistussopimusten kirjaamiseen sovelletaan
IFRIC 12 Palvelutoimilupajärjestelyt -tulkintaa, jos ulkoistava osapuoli päättää Pihlajalinnan tuottamien pal-
veluiden laajuudesta sekä hinnoittelusta ja Pihlajalinna luovuttaa infrastruktruurin vastikkeetta takaisin ul-
koissopimuksen päättyessä. Pihlajalinnalla ei tällöin katsota olevan määräysvaltaa julkiselta taholta vastik-
keetta saatuihin hyödykkeisiin.
Suoritevelvotteiden täyttymisen ajoittuminen
1000 €
2024
2023
Yhtenä ajankohtana
334 377
315 864
Ajan kuluessa
370 070
404 119
Yhteensä
704 447
719 984
Sopimukseen perustuvat omaisuuserät ja velat
Myynnin tulouttamis- ja laskutushetki voivat poiketa toisistaan. Konserni kirjaa sopimukseen perustuvan
varan silloin kun liikevaihto tuloutetaan ennen laskutusta, ja vastaavasti sopimukseen perustuvan velan sil-
loin kun liikevaihto tuloutetaan laskutuksen jälkeen.
Yhteenveto sopimukseen perustuvista omaisuus- ja velkaeristä:
1000 €
2024
2023
Myyntisaamiset
45 397
52 469
Sopimusperusteiset varat
Lyhytaikaiset
4 636
3 619
Sopimusperusteiset velat, saadut ennakot
Lyhytaikaiset
1 274
1 347
0
Tilikaudella kirjatut myyntituotot, jotka kauden alussa sisältyivät sopimusperusteisiin velkoihin:
1000 €
2024
2023
Sopimusperusteisiin velkoihin sisältyvistä eristä kirjattu liikevaihto
1 347
3 237
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
109
Liikevaihdon jakautuminen segmenttien välillä
1 000 €
2024
2023
Yksityiset terveyspalvelut
451 488
423 064
josta segmenttien välistä
14 471
16 493
Julkiset palvelut
267 615
314 299
josta segmenttien välistä
185
886
Konserni yhteensä
704 447
719 984
Myyntituotot alueittain
Pihlajalinna raportoi myyntituottonsa jaoteltuna seuraaviin maantieteellisiin alueisiin:
●
Etelä-Suomeen kuuluu Pihlajalinnan liiketoiminta Uudenmaan, Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Etelä-
Karjalan maakunnissa.
●
Väli-Suomeen kuuluu Pihlajalinnan liiketoiminta Pirkanmaan, Satakunnan, Kanta-Hämeen, Keski- Suomen,
Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnissa.
●
Länsi-Suomeen kuuluu Pihlajalinnan liiketoiminta Varsinais-Suomen maakunnassa.
●
Itä-Suomeen kuuluu Pihlajalinnan liiketoiminta Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon maakunnissa.
●
Pohjois-Suomeen kuuluu Pihlajalinnan liiketoiminta Pohjois-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Kainuun ja
Lapin maakunnissa.
●
Muihin toimintoihin kuuluvat etäpalvelut, liikkuvat palvelut ja muut hallinnolliset toiminnot.
1000 €
2024
%
2023
%
Etelä-Suomi
153 235
22 %
139 243
19 %
Väli-Suomi
388 595
55 %
445 854
62 %
Länsi-Suomi
40 209
6 %
38 199
5 %
Itä-Suomi
64 221
9 %
57 038
8 %
Pohjois-Suomi
54 802
8 %
48 968
7 %
Muut toiminnot
74 511
11 %
66 779
9 %
Konsernin sisäinen myynti
-71 126
-10 %
-76 098
-11 %
Konsernin liikevaihto
704 447
100 %
719 984
100 %
Myyntituotot asiakasryhmittäin
Pihlajalinnan asiakasryhmät ovat yritysasiakkaat, yksityisasiakkaat ja julkisen sektorin asiakkaat.
●
Konsernin yritysasiakkaiden ryhmä koostuu Pihlajalinnan työterveysasiakkaista, vakuutusyhtiöasiakkaista
ja muista yrityssopimusasiakkaista. Konsernin työterveyspalveluiden henkilöasiakasmäärä on yli 190 000
yritysasiakkaiden ryhmässä.
●
Konsernin yksityisasiakkaat ovat itse maksavia yksityishenkilöitä, jotka saattavat hakea myöhemmin kor-
vausta vakuutusyhtiöltä.
●
Konsernin julkisen sektorin asiakasryhmään kuuluvat julkisen sektorin organisaatiot Suomessa, kuten
kunnat, seurakunnat, hyvinvointialueet ja julkishallinto hankkiessaan sosiaali- ja terveydenhuollon osto-
ja ulkoistuspalveluita, asumispalveluita, työterveyden palveluita ja työvoimapalveluita. Konsernin työter-
veyspalveluiden henkilöasiakasmäärä on noin 85 000 julkisen sektorin asiakasryhmässä.
Yksityiset terveyspalvelut
1000 €
2024
%
2023
%
Yritysasiakkaat
286 522
63 %
260 532
58 %
joista vakuutusyhtiöasiakkaat
152 715
34 %
134 237
30 %
Yksityisasiakkaat
102 364
23 %
97 813
22 %
Julkinen sektori
62 602
14 %
64 720
14 %
Segmentin liikevaihto
451 488
100
423 065
100
Julkiset palvelut
Segmentin liikevaihto oli 267,6 (314,3) miljoonaa euroa. Liikevaihto julkiselle sektorille oli 257,1 (300,9) mil-
joonaa euroa eli 96,1 (95,7) prosenttia segmentin liikevaihdosta. Kokonaisulkoistusten liikevaihto
oli 202,2
(258,8) miljoonaa euroa.
Tiedot tärkeimmistä asiakkaista
Konsernin myyntituotot neljältä suurimmalta asiakkaalta olivat yhteensä 286,8 (313,4) miljoonaa euroa,
mikä vastaa noin 41 (44) % konsernin liikevaihdosta.
Arvio konsernin jäljellä olevien sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamista koskevien
määräai-
kaisten palvelusopimusten suoritevelvoitteiden
täyttämisestä, miljoonaa euroa:
2024
2023
2024
2023
2024
209
2033
6
7
2025
162
193
2034
6
7
2026
46
75
2035
6
6
2027
47
76
2028
47
77
2029
48
78
2030
48
47
2031
31
47
2032
6
7
453
829
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
110
Palveluntuottaja - tilaaja
Nykyisen sopimuksen
palvelutuotannon
alkamisvuosi
Sopimuksen
päättymishetki
Jämsän Terveys Oy
2015
31.8.2025
Kuusiolinna Terveys Oy
2016
31.12.2025
Mäntänvuoren Terveys Oy
2016
31.7.2031
Kolmostien Terveys Oy
2015
31.12.2025
Bottenhavets Hälsa Ab - Selkämeren Terveys Oy
2021
2035-2040
3. Liiketoiminnan muut tuotot
Laatimisperiaatteet
Julkiset avustukset, jotka on saatu korvauksena jo toteutuneista kuluista, kirjataan tulosvaikutteisesti sillä
kaudella, jonka aikana oikeus avustuksen saamiseen syntyy. Tällaiset
avustukset esitetään liiketoiminnan
muissa tuotoissa. Julkiset avustukset, jotka ovat liittyneet aktivoitaviin kehityshankkeisiin, on kirjattu aineet-
tomien hyödykkeiden kirjanpitoarvojen vähennykseksi silloin, kun on kohtuullisen varmaa, että ne tullaan
saamaan ja että konserni täyttää avustuksen saamisen ehdot. Avustukset tuloutuvat pienempien poistojen
muodossa omaisuuserän taloudellisena vaikutusaikana.
Konserni on vuokrannut edelleen yksittäisiä toimitiloja, jotka eivät ole liiketoiminnan käytössä. Kyseiset
vuokrasopimukset on luokiteltu operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi, joista saadut vuokratuotot esitetään lii-
ketoiminnan muissa tuotoissa.
Myynti- ja takaisinvuokraus
Ennen IFRS 16 käyttöönottoa toteutuneiden myynti- ja takaisinvuokraussopimusten osalta konserni jatkaa
IFRS 16:n siirtymäsäännön mukaisesti myyntivoiton jaksottamista kuten aiemmin.
Jos myynti- ja takaisinvuokraussopimuksen tuloksena syntyy rahoitusleasingsopimus, kirjanpitoarvon ja
myyntihinnan välinen erotus kirjataan taseeseen ja tuloutetaan vuokra-ajan kuluessa liiketoiminnan muissa
tuotoissa. Tulouttamaton osuus kirjanpitoarvon ja myyntihinnan välisestä erotuksesta esitetään tase-eränä
Muut velat.
Suun terveyden palveluiden myynti
Pihlajalinna myi suun terveyden palvelut Hammas Hohde Oy:lle 31.3.2023.
Kaupasta on kirjattu vertailukau-
della 3,6 miljoonan euron myyntivoitto, joka on esitetty osana liiketoiminnan muita tuottoja.
1000 €
2024
2023
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myyntivoitot
272
228
Vuokratuotot
2 622
2 265
Julkiset avustukset
469
532
Muut tuottoerät
438
907
Suun terveyden palveluiden myyntivoitto
0
3 600
Yhteensä
3 800
7 532
4. Materiaalit ja palvelut
Laatimisperiaatteet
Materiaalit ja palvelut -erään sisältyvät palvelutuotantoon suoraan liittyvät kulut. Arvolisäverottomuuden
takia, Pihlajalinna ei voi vähentää valtaosaa ostoihin liittyvästä arvonlisäverosta.
Pihlajalinnassa työskentelee useita eri alojen terveydenhuollon ammattilaisia itsenäisinä
ammatinharjoittajina. Heille maksetut palkkiot on esitetty materiaalit ja palvelut -erässä.
Pihlajalinnan vaihto-omaisuuteen sisältyy palveluiden tuottamisessa käytettäviä aineita ja tarvikkeita.
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan todennäköiseen nettorealisointiarvoon.
1000 €
2024
2023
Materiaalit ja tarvikkeet
-28 345
-31 197
Varaston muutos
138
162
Ulkopuoliset palvelut, ammatinharjoittajapalkkiot
-138 608
-129 849
Ulkopuoliset palvelut, muut
-33 554
-94 348
Yhteensä
-200 369
-255 231
5. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut
Laatimisperiaatteet
Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet kirjataan kuluksi sinä tilikautena, jona ne syntyvät. Lyhyen
aikavälin tulos-
palkkio kirjataan kuluksi sinä tilikautena, kun velvollisuus erän maksuun syntyy.
Eläkejärjestelyt luokitellaan etuuspohjaisiksi ja maksupohjaisiksi järjestelyiksi. Konsernissa on käytössä
ainoastaan maksupohjaisia eläkejärjestelyjä. Maksupohjaisissa järjestelyissä konserni suorittaa kiinteitä
maksuja erilliselle yksikölle. Konsernilla ei ole oikeudellista eikä tosiasiallista velvoitetta lisämaksujen suorit-
tamiseen, mikäli maksujen saajataho ei pysty suoriutumaan kyseisten eläke-etuuksien maksamisesta. Mak-
supohjaisiin eläkejärjestelyihintehdyt suoritukset kirjataan tulosvaikutteisesti sillä tilikaudella, jota veloitus
koskee.
Pitkän aikavälin osakepohjainen kannustinjärjestelmä jaksotetaan kuluksi oikeuden syntymisajanjaksolla.
Kannustinjärjestelmä sekä muut osakeperusteiset maksut on kuvattu tarkemmin liitetiedon 6
Osakeperus-
teiset maksut
yhteydessä.
Tiedot lähipiiriin luettavan johdon työsuhde-etuuksista ja lainoista esitetään liitetiedossa 32
Lähipiiritapahtumat.
1000 €
2024
2023
Palkat ja palkkiot
-267 456
-267 089
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät
- osakkeina toteutettavat
-1 406
-269
Eläkekulut - maksupohjaiset järjestelyt
-45 614
-45 477
Muut henkilöstösivukulut
-6 727
-9 926
Yhteensä
-321 203
-322 760
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
111
Henkilölukumäärä
2024
2023
Henkilöstö keskimäärin kokoaikaisiksi muunnettuna
4 416
4 821
Henkilöstö kauden lopussa
6 493
6 880
6. Osakeperusteiset maksut
Osakepohjainen avainhenkilöiden kannustinjärjestelmä, LTIP
2022
Pihlajalinnan hallitus hyväksyi alkuvuonna 2022 osakepohjaisen kannustinohjelman (LTIP 2022) käynnistämi-
sen yhtiön valituille avainhenkilöille. Ohjelma oli kokonaisuudessaan kuusivuotinen eikä sen nojalla saatuja
osakepalkkioita saa miltään osin luovuttaa ennen vuotta 2026. Avainhenkilön oli lisäksi sijoitettava Pihlaja-
linnan osakkeisiin osallistuakseen ohjelmaan.
Suoritus-
ja laatuperusteinen osakeohjelma sisälsi alun perin neljä erillistä yhden vuoden pituista oikeu-
den syntymisajanjaksoa (kalenterivuodet 2022, 2023, 2024 ja 2025). Mahdolliset osakepalkkiot maksettiin
syntymisajanjaksojen jälkeen vuosina 2023, 2024 ja 2025.
Hallitus päätti vuosittain osallistujat, mittarit, mit-
tareiden tavoitetasot ja ansaintamahdollisuudet.
Ohjelman puitteissa käynnistettiin kolme ansaintajaksoa
2022, 2023 ja 2024.
Ohjelma käsiteltiin kokonaisuudessaan oman pääoman ehtoisina osakeperusteisina
maksuina. Hallitus päätti 13.12.2024, että ohjelman viimeistä ansaintajaksoa 2025 ei käynnistetä.
Kultakin yhden vuoden oikeuden kertymisajanjaksolta palkkiona maksettavien osakkeiden enimmäis-
määrä (bruttomäärä ennen soveltuvan ennakonpidätyksen vähentämistä) oli määritelty osallistujakohtai-
sessa allokaatiossa. Annettavista osakkeista vähennettiin soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen
jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritettiin osallistujille osakkeina. Osakepalkkiona maksettaviin osakkei-
siin sovellettiin kahden vuoden pituista luovutusrajoitusta. Vuoden 2024 suoritus-
ja laatuperusteiseen osa-
keohjelmaan sovellettavat ansaintakriteerit olivat Pihlajalinna-konsernin oikaistu EBITA,
asiakastyytyväisyy-
den kehitys (NPS), henkilöstön nettosuositteluindeksin kehitys (eNPS) sekä sairaspoissaoloprosentin kehitys.
Suoritusjaksoilta 2022 ja 2023 ei realisoitunut osakeohjelman mukaista suoritus-
ja laatuperusteista osa-
kepalkkiota, sillä ohjelmalle asetetut vähimmäistavoitteet eivät täyttyneet.
Ansaintajakson 2024 osalta vai-
kutus tilikauden tulokseen on ollut -1,4 miljoonaa euroa.
Suoriteperusteinen kannustinohjelma (LTIP 2022)
2024
2023
Myöntämispäivät
14.3.2024
21.6.2023
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa
7,50
9,19
Osakkeiden luovutusvuosi
2025
2024
Myönnettyjen osakepalkkioiden määrä,
enimmäismäärä, kpl
195 000
227 000
Toteutunut osakepalkkion määrä, kpl
181 377
0
Ohjelman piiriin kuuluvien henkilöiden
lukumäärä kauden lopussa
34
48
Oikeuden syntymisjakso päättyy
31.12.2024
31.12.2023
Toteutus
Osakkeina ja rahana
Osakkeina ja rahana
Toimitusjohtaja Tuomas
Hyyryläinen on oikeutettu osallistumaan osakepohjaiseen kannustinohjelmaan
1.1.2024 alkavasta ansaintajaksosta alkaen. Osakepalkkiojärjestelmän alussa toimitusjohtajalla oli oikeus
ostaa enintään 30 000 osaketta siten, että ensimmäisen 10 000 osakkeen osalta yhtiö antaa yhden osakkeen
jokaista toimitusjohtajan ostamaa osaketta vasten ja seuraavien 20 000 osakkeen osalta yhden osakkeen
jokaista kahta ostettua osaketta vasten.
Toimitusjohtajan ostaessa koko 30
000 osakkeen määrän yhtiö an-
taa yhteensä 20 000 osaketta. Pihlajalinna luovutti tammikuussa 2024 yhteensä 20 000 osaketta toimitus-
johtaja Tuomas Hyyryläiselle (bruttomäärä ennen ennakonpidätyksen vähentämistä).
Suoriteperusteinen osakepalkkio-ohjelma Performance Share Plan
(PSP)
Pihlajalinnan
hallitus päätti 13.12.2024 uuden pitkän aikavälin osakepohjaisen kannustinjärjestelmän perus-
tamisesta konsernin avainhenkilöille. Järjestelmä korvaa Pihlajalinnan nykyisen osakepohjaisen kannustin-
ohjelman.
Suoriteperusteisessa osakepalkkiojärjestelmässä 2025–2029 on kolme ansaintajaksoa, jotka kattavat tili-
kaudet 2025–2027, 2026–2028 ja 2027–2029. Hallitus päättää vuosittain ansaintajakson aloittamisesta ja
yksityiskohdista.
Ansaintajakson 2025–2027 kohderyhmään kuuluu noin 30 avainhenkilöä, mukaan lukien konsernin johto-
ryhmän jäsenet ja toimitusjohtaja. Ansaintajakson 2025–2027 ansaintakriteerit on sidottu osakkeen relatii-
viseen kokonaistuottoon (rTSR), vuotuiseen liikevaihdon kasvuun, sijoitetun pääoman tuottoon ja sairaus-
poissaoloasteeseen.
Järjestelmän perusteella maksettavien palkkioiden arvo vastaa yhteensä enintään 553
000 Pihlajalinnan osaketta.
Lyhyen aikavälin tulospalkkio
(STI)
Pihlajalinnalla on käytössään lyhyen aikavälin tulospalkkiojärjestelmä (STI), jonka osalta palkkio maksetaan
rahana. Yhtiön hallitus vahvistaa tulospalkitsemisen määrän, tavoitteet ja kriteerit vuosittain. Järjestelmän
tavoitteet perustuvat konsernin oikaistuun liikevoittoon
ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja (EBITA)
sekä henkilökohtaisiin tulos- ja suoritustavoitteisiin, joiden asettamisesta vastaa järjestelmään osallistuvan
henkilön esihenkilö. Järjestelmään ovat oikeutettuja osallistumaan toimitusjohtaja, johtoryhmän jäsenet
sekä valitut avainhenkilöt.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
112
7. Liiketoiminnan muut kulut
1000 €
2024
2023
Vapaaehtoiset henkilöstösivukulut
-6 390
-8 263
Toimitilakulut
-13 306
-13 586
Ajoneuvokulut
-937
-904
ICT-kulut
-26 737
-26 311
Kone-
ja kalustokulut
-6 942
-6 810
Matkakulut
-3 604
-3 264
Myynti-
ja markkinointikulut
-5 305
-6 823
Muut kuluerät
-21 921
-10 598
Yhteensä
-85 141
-76 559
Tilintarkastajan palkkiot
Tilintarkastus, KPMG Oy Ab
-328
-328
Tilintarkastajan todistukset ja lausunnot, KPMG Oy Ab
-64
-11
Muut kuin tilintarkastuspalvelut, KPMG Oy Ab
Veropalvelut
-35
-3
Muut palvelut
-14
-55
Yhteensä
-441
-395
8. Poistot ja arvonalentumiset
Laatimisperiaatteet
Hyödykkeistä tehdään tasapoistot arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Arvioidut taloudelliset vai-
kutusajat ovat seuraavat:
Rakennukset
10–25 vuotta
Huoneistojen perusparannusmenot
5–10 vuotta
Koneet ja kalusto
3–10 vuotta
Muut aineelliset hyödykkeet
3–5 vuotta
Magneettikuvantamislaitteiden osalta konserni otti käyttöön Turussa,
Oulussa ja Seinäjoella 1.1.2018 suori-
teyksiköihin perustuvan poistomenetelmän (units-of-production method), jossa poistojen määrä perustuu
kyseisillä laitteilla aikaansaatuun tuotokseen.
Myös Pohjola Sairaalan (nykyinen Pihlajalinna Lääkärikeskuk-
set Oy) osakekaupan myötä siirtyneisiin kuvauslaitteisiin Helsingissä, Tampereella, Turussa,
Oulussa ja Kuo-
piossa sovelletaan suoriteyksiköihin perustuvaa poistomenetelmää.
Suoriteyksiköihin perustuva menetelmä
kuvaa tarkemmin kyseisten magneettikuvauslaitteiden tosiasiallista taloudellista kulumista. Muiden konser-
nin koneiden ja kaluston osalta konserni soveltaa edelleen tasapoistoja.
Aineettomien hyödykkeiden, joilla on rajallinen taloudellinen vaikutusaika, poistoajat
ovat seuraavat:
Tavaramerkit
10 vuotta
Kehittämismenot
3–10 vuotta
Asiakassopimukset
4 vuotta
Potilastietokanta
4 vuotta
Kilpailukieltosopimukset
2–5 vuotta
Muut aineettomat oikeudet
3–7 vuotta
Käyttöoikeusomaisuuseristä tehdään poistot tasaerinä omaisuuserän taloudellisena vaikutusaikana tai sitä
lyhyempänä vuokra-aikana. Käyttöoikeusomaisuuserien poistoajat ovat seuraavat:
Käyttöoikeustontit
25 vuotta
Käyttöoikeusrakennukset ja -toimitilat
1–15 vuotta
Käyttöoikeuskalusto
3–10 vuotta
Rakennuksia ja toimitiloja koskevista käyttöoikeusomaisuuseristä
kirjataan arvonalentumistappioita sovel-
taen IAS 36-vaatimuksia.
Arvonalentumiset
Pihlajalinna on kirjannut tilikaudella 1,2 miljoonan euron arvonalentumisen liittyen käyttöoikeustoimiti-
loihinsa. Vertailukaudella Pihlajalinna kirjasi noin 0,6 miljoonaa euron arvonalentumisen liittyen muihin si-
joituksiinsa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
113
Poistot ja arvonalentumiset hyödykeryhmittäin
2024
2023
Aineettomat hyödykkeet
Tavaramerkit
-564
-564
Aktivoidut kehittämismenot
-287
-1 088
Asiakassopimukset
-985
-985
Kilpailukieltosopimukset
-96
-116
Potilastietokanta
-473
-473
Muut aineettomat oikeudet
-5 009
-4 963
-7 415
-8 189
Aineelliset hyödykkeet
Rakennukset
-109
-109
Huoneistojen perusparannusmenot
-3 312
-2 507
Koneet ja kalusto
-10 002
-9 375
Muut aineelliset hyödykkeet
-1
-1
-13 423
-11 993
Käyttöoikeusomaisuuserät
Käyttöoikeustontit
-105
-101
Käyttöoikeusrakennukset ja -toimitilat
-29 721
-30 088
Käyttöoikeustoimitilat-
ja rakennukset, arvonalentuminen
-1 164
0
Käyttöoikeuskalusto
-1 190
-901
-32 180
-31 090
Arvonalentumiset
0
-634
Poistot ja arvonalentumiset yhteensä
-53 018
-51 906
9. Rahoitustuotot
1000 €
2024
2023
Osinkotuotot käypään arvoon tuloslaskelman kautta
arvostetuista rahoitusvaroista
31
3
Korkotuotot lainoista ja muista saamisista
993
275
Korkotuotot rahoitusleasingsaamisista
59
67
Muut rahoitustuotot
7
9
Yhteensä
1 090
355
10. Rahoituskulut
1000 €
2024
2023
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista
rahoitusveloista
-5 969
-7 168
Korkokulut vuokrasopimusveloista
-3 761
-3 724
Muut rahoituskulut
-1 199
-1 857
Yhteensä
-10 930
-12 749
Pihlajalinna järjesteli kesäkuussa 2024 uudelleen pitkäaikaisen velkarahoituksensa vastuullisuussidonnaisella
rahoitusjärjestelyllä, jota on avattu liitetietojen 23
Rahoitusvelat
sekä 26
Rahoitusriskien hallinta
yhteydessä
tarkemmin.
Tilikauden rahoituskuluja nostaa rahoituksen uudelleenjärjestelyyn liittyvät noin 0,6 miljoonan euron ker-
taluonteiset rahoituskulut. Muut rahoituskulut rivi sisältää vertailukauden osalta osakkuusyhtiöille ja muille
osapuolille myönnettyjen lainasaamisten arvonalentumisia yhteensä noin 1,2 miljoonaa euroa.
11. Tuloverot
Laatimisperiaatteet
Konsernin tuloslaskelman tuloverot muodostuvat kauden verotettavaan tuloon perustuvasta verosta,
aikai-
sempien kausien verojen oikaisuista ja laskennallisista veroista. Verot
kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi mil-
loin ne liittyvät suoraan omaan pääomaan kirjattuihin eriin tai muihin laajan tuloksen eriin. Tällöin myös
vero kirjataan kyseisiin eriin. Kauden verotettavaan tuloon perustuva vero lasketaan verotettavasta
tulosta
voimassa olevan verokannan perusteella. Veroa oikaistaan mahdollisilla edellisiin tilikausiin liittyvillä ve-
roilla. Näihin veroihin liittyvät viivästyskorot kirjataan rahoituskuluihin. Osuus osakkuusyritysten tuloksista
esitetään tuloslaskelmassa laskettuna nettotuloksesta, ja se sisältää siten verovaikutuksen.
1000 €
2024
2023
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero
-1 249
-502
Edellisten tilikausien verot
-66
-39
Laskennalliset verot
-7 182
-3 047
Yhteensä
-8 497
-3 587
Laskennallisia veroja on kuvattu tarkemmin liitetiedossa 20 Laskennalliset verosaamiset- ja velat.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
114
Efektiivisen veroasteen täsmäytyslaskelma
1000 €
2024
2023
Tulos ennen veroja
38 649
8 187
Verot laskettuna Suomen verokannalla (20 %)
-7 730
-1 637
Verovapaat tuotot
53
4
Vähennyskelvottomat menot
-1 808
-1 422
Kirjaamattomat laskennalliset verosaamiset verotappioista
-53
-921
Kirjatut laskennalliset verosaamiset verotappioista
0
187
Aiemmin kirjaamattomien verotappioiden käyttö
934
0
Osuus osakkuusyrityksen tuloksesta
-5
28
Osakeperusteiset palkkiot
-24
40
Muut erät
202
173
Verot aikaisemmilta tilikausilta
-66
-39
Verot tuloslaskelmassa
-8 497
-3 587
Efektiivinen veroaste
-22,0 %
-43,8 %
12. Osakekohtainen tulos
Laatimisperiaatteet
Osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyrityksen omistajille kuuluva tilikauden voitto tilikauden ai-
kana ulkona olleiden osakkeiden keskimääräisellä painotetulla lukumäärällä.
Osakekohtaista tulosta lasket-
taessa on huomioitu tulosta pienentävänä eränä hybridilainan tilikaudelle kuuluva korko verovaikutuksella
oikaistuna.
Emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluva osakekohtainen tilikauden tulos lasketaan jakamalla emoyri-
tyksen osakkeenomistajille kuuluva tilikauden voitto tilikauden aikana ulkona olevien osakkeiden lukumää-
rän painotetulla keskiarvolla.
Laimennusvaikutuksella oikaistua osakekohtaista tulosta laskettaessa
osakkeiden keskimääräistä luku-
määrää oikaistaan osakepalkkiojärjestelmän laimennusvaikutuksella.
1000 €
2024
2023
Emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluva tilikauden tulos,
euroa
27 358 879,12
5 728 844,05
Hybridilainan korot
-2 400 000,00
-1 866 666,67
Verovaikutus
480 000,00
373 333,33
Oikaistu tilikauden tulos
25 438 879,12
4 235 510,72
Ulkona olevat osakkeet, painotettu keskiarvo
22 511 765
22 557 957
Laimentamaton osakekohtainen tulos (EPS)
1,13
0,19
Laimennettu osakekohtainen tulos
1,13
0,19
13. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
Laatimisperiaatteet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on arvostettu hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja
arvonalentumistappioilla. Hankintamenoon sisällytetään menot, jotka välittömästi aiheutuvat aineellisen
käyttöomaisuuserän hankinnasta. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään aineellisen käyttöomaisuus-
hyödykkeen kirjanpitoarvoon vain, mikäli on todennäköistä, että hyödykkeeseen liittyvä
vastainen taloudel-
linen hyöty koituu konsernin hyväksi ja hyödykkeen hankintameno on luotettavasti
määritettävissä. Muut
korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan tulosvaikutteisesti, kun ne toteutuvat.
Omaisuuserän jäännösarvo, taloudellinen vaikutusaika ja poistomenetelmä tarkistetaan vähintään jokai-
sen tilikauden lopussa ja tarvittaessa oikaistaan kuvaamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa tapahtuneita
muutoksia. Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeidenkäytöstä poistamisesta ja luovutuksesta syntyneet
myyntivoitot sisältyvät liiketoiminnan muihin tuottoihin ja myyntitappiot liiketoiminnan muihin kuluihin.
Poistojen tekeminen aloitetaan, kun omaisuuserä on valmis käytettäväksi,
ts. kun se on sellaisessa sijain-
tipaikassa ja kunnossa, että se pystyy toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla.
Magneettikuvantamislaitteiden osalta käytössä olevaa suoriteyksiköihin perustuvaa poistomenetelmää
(units-of-production method) on kuvattu tarkemmin liitetiedon 8
Poistot ja arvonalentumiset
yhteydessä.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
115
Aineelliset hyödykkeet
1000 €
Maa-alueet
Rakennukset
Huoneistojen
perusparannusmenot
Huoneisto-
osakkeet
Koneet ja kalusto
Muut aineelliset
hyödykkeet
Keskeneräiset
hankinnat
Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024
36
3 116
42 757
5 287
87 879
168
2 713
141 955
Lisäykset
0
0
570
0
8 156
0
3 318
12 044
Siirrot erien välillä
0
0
5 870
0
0
0
-5 870
0
Vähennykset
0
0
-32
0
-2 096
0
-2
-2 130
Hankintameno 31.12.2024
36
3 116
49 165
5 287
93 939
168
159
151 869
Kertyneet poistot 1.1.2024
0
-620
-23 057
0
-52 460
-11
0
-76 147
Poistot
0
-109
-3 312
0
-10 002
-1
0
-13 423
Vähennykset
0
0
7
0
1 260
0
0
1 267
Kertyneet poistot 31.12.2024
0
-728
-26 362
0
-61 201
-12
0
-88 304
Kirjanpitoarvo 1.1.2024
36
2 496
19 700
5 287
35 419
157
2 713
65 807
Kirjanpitoarvo 31.12.2024
36
2 387
22 803
5 287
32 737
156
159
63 565
1000 €
Maa-alueet
Rakennukset
Huoneistojen
perusparannusmenot
Huoneisto-
osakkeet
Koneet ja kalusto
Muut aineelliset
hyödykkeet
Keskeneräiset
hankinnat
Yhteensä
Hankintameno 1.1.2023
36
3 029
34 263
5 472
75 341
167
5 246
123 553
Lisäykset
0
90
832
0
13 319
4
5 135
19 379
Siirrot erien välillä
0
0
7 358
0
-352
-2
-7 667
-663
Vähennykset
0
-3
304
-186
-430
0
-1
-315
Hankintameno 31.12.2023
36
3 116
42 757
5 287
87 879
168
2 713
141 955
Kertyneet poistot 1.1.2023
0
-511
-20 552
0
-43 743
-11
0
-64 817
Poistot
0
-109
-2 507
0
-9 375
-1
0
-11 993
Siirrot erien välillä
0
0
191
0
1 129
0
0
1 320
Vähennykset
0
0
-188
0
-470
1
0
-657
Kertyneet poistot 31.12.2023
0
-620
-23 057
0
-52 460
-11
0
-76 147
Kirjanpitoarvo 1.1.2023
36
2 518
13 711
5 472
31 598
155
5 246
58 736
Kirjanpitoarvo 31.12.2023
36
2 496
19 700
5 287
35 419
157
2 713
65 807
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
116
14. Aineettomat hyödykkeet ja liikearvo
Laatimisperiaatteet
Liikearvo
Liiketoimintojen yhdistämisissä syntyvä liikearvo kirjataan määrään, jolla luovutettu vastike,
määräysvallat-
tomien omistajien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin omistettu osuus yhteen laskettuina ylittävät han-
kitun yksilöitävissä olevan nettovarallisuuden käyvän arvon. Liikearvo kuvastaa tyypillisesti hankitun markki-
naosuuden, liiketoimintaosaamisen sekä synergioiden arvoa.
Liikearvosta ei kirjata poistoja,
vaan se testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta
vuosittain ja aina
kun esiintyy jokin viite siitä, että arvo saattaa olla alentunut. Liikearvo kohdistetaan rahavirtaa tuottaville
yk-
siköille (CGU). Liikearvo arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä arvonalentumisilla.
Pilvipalvelujärjestelyt
Pilvipalvelujärjestelyjen kirjanpitokäsittely riippuu siitä, luokitellaanko pilvipohjainen ohjelmisto aineetto-
maksi hyödykkeeksi vai palvelusopimukseksi. Ne järjestelyt, joissa Yhtiöllä ei ole määräysvaltaa kyseiseen
ohjelmistoon, käsitellään kirjanpidossa palvelusopimuksina, jotka antavat Yhtiölle oikeuden käyttää pilvipal-
veluntarjoajan sovellusohjelmistoa sopimuskauden aikana. Sovellusohjelmiston jatkuvat käyttöoikeusmak-
sut sekä ohjelmistoon liittyvät konfigurointi-
tai räätälöintimenot kirjataan (esimerkiksi liiketoiminnan mui-
hin kuluihin) silloin, kun palvelut vastaanotetaan. Pilvipalveluntarjoajalle maksettavat ennakkomaksut ohjel-
miston räätälöinnistä, jotka eivät ole erotettavissa olevia, kirjataan kuluksi sopimuskauden aikana.
Aktivoidut kehittämismenot
Hyödykkeistä kirjataan poistoja siitä lähtien, kun se on valmis käytettäväksi.
Hyödyke, joka ei ole vielä valmis
käytettäväksi, testataan vuosittain arvonalentumisen varalta.
Aktivoidut kehittämismenot arvostetaan alku-
peräisen kirjaamisen jälkeen hankintamenoon kertyneillä poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyinä. Ak-
tivoitujen kehittämismenojen taloudellinen vaikutusaika on 3–10 vuotta, jonka kuluessa aktivoidut kehittä-
mismenot kirjataan tasapoistoina kuluksi.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
117
Aineettomat hyödykkeet ja liikearvo
1000 €
Liikearvo
Tavaramerkit
Kehittämismenot
Asiakas-
suhdearvo
Kilpailukieltosopimus
Potilastietokanta
Aineettomat
oikeudet
Muut
pitkävaikutteiset
menot
Ennakkomaksut
Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024
251 773
10 910
6 424
12 612
7 788
7 837
7 690
27 742
84
332 859
Lisäykset
3 102
0
56
0
0
0
129
1 838
52
5 177
Siirrot erien välillä
0
0
0
0
0
0
-129
152
-23
0
Vähennykset
0
0
0
0
0
0
-62
0
0
-62
Hankintameno 31.12.2024
254 875
10 910
6 480
12 612
7 788
7 837
7 628
29 732
112
337 974
Kertyneet poistot 1.1.2024
0
-7 859
-6 036
-10 733
-7 673
-6 494
-6 982
-14 239
0
-60 015
Poistot
0
-564
-287
-985
-96
-473
-266
-4 743
0
-7 415
Vähennykset
0
0
0
0
0
0
62
0
0
62
Kertyneet poistot 31.12.2024
0
-8 423
-6 323
-11 717
-7 769
-6 967
-7 186
-18 982
0
-67 368
Kirjanpitoarvo 1.1.2024
251 773
3 051
388
1 879
115
1 343
708
13 503
84
272 844
Kirjanpitoarvo 31.12.2024
254 875
2 487
156
895
19
870
442
10 863
0
270 606
1000 €
Liikearvo
Tavaramerkit
Kehittämismenot
Asiakas-
suhdearvo
Kilpailukieltosopimus
Potilastietokanta
Aineettomat
oikeudet
Muut
pitkävaikutteiset
menot
Ennakkomaksut
Yhteensä
Hankintameno 1.1.2023
251 032
10 910
6 386
12 612
7 788
7 836
7 494
21 153
482
325 694
Lisäykset
891
0
38
0
0
0
219
5 752
481
7 381
Siirrot erien välillä
0
0
0
0
0
0
-21
837
-823
-8
Vähennykset
-150
0
0
0
0
0
-2
0
-57
-208
Hankintameno 31.12.2023
251 773
10 910
6 424
12 612
7 788
7 837
7 690
27 742
84
332 859
Kertyneet poistot 1.1.2023
0
-7 295
-4 949
-9 748
-7 557
-6 020
-6 637
-9 654
0
-51 860
Poistot
0
-564
-1 088
-985
-116
-473
-368
-4 595
0
-8 189
Siirrot erien välillä
0
0
0
0
0
0
24
14
0
38
Vähennykset
0
0
0
0
0
0
0
-4
0
-4
Kertyneet poistot 31.12.2023
0
-7 859
-6 036
-10 733
-7 673
-6 494
-6 982
-14 239
0
-60 015
Kirjanpitoarvo 1.1.2023
251 032
3 615
1 436
2 864
231
1 816
857
11 500
482
273 833
Kirjanpitoarvo 31.12.2023
251 773
3 051
388
1 879
115
1 343
708
13 503
84
272 845
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
118
Arvonalentumistestaus
Laatimisperiaatteet
Liikearvon, muiden aineettomien hyödykkeiden, käyttöomaisuuden, käyttöoikeusomaisuuserien ja rahoitus-
varoihin kuulumattomien sijoitusten kirjanpitoarvoa tarkastellaan säännöllisesti mahdollisen arvonalentumi-
sen varalta.
Mikäli viitteitä arvonalentumisesta on, omaisuuserän arvo on testattava. Arvonalentumistappio kirjataan
tulosvaikutteisesti siltä osin kuin omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamää-
rän. Lisäksi liikearvo ja aineettomat hyödykkeet, joilla on rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika, ja joista
ei tehdä poistoja, testataan vuosittain arvonalentumisen varalta. Arvonalentumistestaus suoritetaan myös,
mikäli arvonalentumisesta ei olisi viitteitä. Mahdollinen liikearvon arvonalentumistappio kirjataan välittö-
mästi tuloslaskelmaan. Aiemmin kirjattua liikearvon arvonalentumistappiota ei palauteta.
Yritysjärjestelyissä syntynyt liikearvo kohdistetaan testausta
varten rahavirtaa tuottavalle yksikölle (CGU).
Pihlajalinna on tilikaudella muuttanut taloudellisen raportoinnin rakennettaan. Vuonna 2023 rahavirtaa
tuottavien yksiköiden ryhmä oli konsernitaso. 1.1.2024 alkaen konsernin raportoitavat segmentit ja täten
rahavirtaa tuottavat yksiköt ovat Yksityiset terveyspalvelut ja Julkiset palvelut. Uusi raportointirakenne
nou-
dattaa Pihlajalinnan liiketoimintamallia sekä organisaatiorakennetta ja molemmilla segmenteillä on oma
budjetti, tulosseuranta sekä liiketoimintajohtaja.
Muuttuneen raportointirakenteen johdosta vertailutietoja
ei esitetä.
Kerrytettävissä oleva rahamäärä lasketaan käyttöarvolaskelmien
avulla. Rahavirtaperusteinen käyttöarvo
määritellään laskemalla ennustettujen rahavirtojen diskontattu nykyarvo. Laskelmissa käytetty
diskonttaus-
korko on määritetty painotetun pääomankustannuksen (WACC) avulla, joka kuvaa
oman ja vieraan pää-
oman kokonaiskustannusta ottaen huomioon rahan aika-arvon ja Pihlajalinnan liiketoimintaan liittyvät eri-
tyiset riskit. Diskonttauskorko on määritetty ennen veroja. Diskonttauskoron
määrittämisessä käytetyt ris-
kittömän koron, riskikertoimen (beta), sekä lisäriskipreemion ja markkinariskipreemion parametrit perustu-
vat markkinoilta saataviin tietoihin ja verrokkianalyysiin. Rahavirta-arvioita on validoitu vertaamalla niitä
Pihlajalinnan markkina-arvoon.
Konserni teki vuosittaisen liikearvon arvonalentumistestauksen tilanteesta 30.11.2024 (30.11.2023)
käyttäen sen hetkisiä kirjanpitoarvoja ja laskelmia tulevaisuutta kuvaavista rahamääristä. Testauksen
tulok-
sena arvonalentumistappiota ei tunnistettu konsernin rahavirtaa tuottavissa yksiköissä 31.12.2024 päätty-
neeltä tilikaudelta.
Yrityshankinnoista syntynyt liikearvo on raportointirakenteen
muutoksen myötä kohdistettu alla olevan
taulukon mukaisesti rahavirtaa tuottaville yksiköille niiden käypien arvojen suhteessa ja se sisältää yhtiön
johdon arvion rahavirtaa tuottavalle yksikölle
kuuluvasta liikearvon osuudesta.
Liikearvon jakautuminen:
1000 €
2024
%
Yksityiset terveyspalvelut
247 664
97
Julkiset palvelut
7 211
3
Taseen mukainen liikearvo tilikauden lopussa
254 875
100
Käyttöarvonlaskennassa käytetyt
oletukset 2024:
Arvonalentumistestaus
Yksityiset
terveyspalvelut
Julkiset
palvelut
Liikevaihdon kasvu, kolme ensimmäistä vuotta keskimäärin
7,0 %
-20,1 %
Liikevoitto-%, kolme ensimmäistä vuotta keskimäärin
10,1 %
7,8 %
Diskonttauskorko (pre tax WACC)
8,9 %
11,0 %
Ennustejakson pituus (vuotta)
5
8
Ennustejakson jälkeinen terminaalikasvu
2,0 %
2,0 %
Terminaalikauden osuus ennakoitujen rahavirtojen määrästä
70 %
30 %
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja johdon harkintaan perustuvat ratkaisut
Arvonalentumistestauksessa kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritetty käyttöarvoon perustuen.
Arvonalentumistestauksen käyttöarvolaskelmissa käytetyt rahavirtaennusteet pohjautuvat johdon laatimiin
ja hallituksen hyväksymiin rahavirtojen ennusteisiin segmenttien osalta.
Rahavirtaennusteet kattavat Yksityisten terveyspalveluiden osalta 5 vuoden ajanjakson sekä terminaali-
kauden. Julkisten palveluiden osalta rahavirtaennusteet kattavat 8 vuoden ajanjakson sekä terminaalikau-
den. Johdon arvion mukaan 8 vuoden ennustejakson käyttö on perusteltua, sillä konsernilla on merkittäviä
pitkäkestoisia määräaikaisia sosiaali- ja terveydenhuollon kokonaisulkoistussopimuksia. Nämä sopimukset
päättyvät 8 vuoden ennustejakson aikana, jonka vuoksi johto katsoo, että ennustejakson pidentäminen an-
taa luotettavamman kuvan segmentin tulevaisuuden kassavirroista, sillä sopimusten päättymiset on näin
pystytty mallintamaan kassavirtoihin. Ennustejakson jälkeinen terminaalikasvu on 2 prosenttia, joka vastaa
Suomen pitkän aikavälin inflaatioennustetta.
Johto ennustaa vuosien 2025–2029 osalta liikevaihdon, liikevoiton sekä kassavirtojen kehittyvän konser-
nin pitkän aikavälin strategian mukaisesti. Lisäksi Julkisten palveluiden osalta vuosien 2025–2031 ennus-
teissa ottanut huomioon määräaikaisten kokonaisulkoistussopimusten päättymisten vaikutukset
kunkin so-
pimuksen sopimuskauden mukaisesti. Tarkempia tietoja sopimusten kestoista
ja täyttämättömistä suori-
tevelvoitteista on kuvattu liitetiedon
2 Myyntituotot asiakassopimuksista
yhteydessä.
Rahavirta-arvioissa käytetyt oletukset hinta- ja kustannuskehityksestä perustuvat johdon arvioihin kysyn-
nän ja markkinoiden kehityksestä, joita verrataan ulkoisiin tietolähteisiin. Laskelmissa käytetyt tuottavuus
-
ja tehokkuusoletukset perustuvat sisäisiin tavoitteisiin, joiden arvioinnissa on huomioitu aiempi toteutunut
kehitys.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
119
Johdon määrittelemät laskennassa käytetyt keskeiset oletukset vuonna 2024:
Oletus
Kuvaus
Ennustettu liikevaihto
Määritetty perustuen johdon laatimaan ja hallituksen hyväksymään segmentti-
kohtaiseen ennusteeseen.
Ennustettu
liikevoitto
Määritetty perustuen johdon laatimaan ja hallituksen hyväksymään segmentti-
kohtaiseen ennusteeseen.
Ennustejakson pituus
Ennustejakson pituutena on käytetty 5–8 vuotta lisättynä terminaalikaudella.
Terminaalikasvuoletus
Terminaalikasvuoletukseksi on määritelty 2 %.
Diskonttokorko
Määritetty keskimääräisen painotetun pääomakustannuksen (WACC) avulla,
joka kuvaa oman ja vieraan pääoman kokonaiskustannusta ottaen huomioon
rahan aika-arvon ja Pihlajalinnan liiketoimintaan liittyvät erityiset riskit.
Ennuste-epävarmuutta on otettu huomioon lisäriskipreemion
määrittämisessä.
Arvonalentumistestauksen herkkyysanalyysit
Laadittujen testauslaskelmien perusteella ei ole tarvetta arvonalentumiskirjauksiin.
Kerrytettävissä oleva
rahamäärä ylitti kirjanpitoarvon noin 243 miljoonalla eurolla Yksityiset terveyspalvelut -segmentin osalta ja
noin 54 miljoonalla eurolla Julkiset palvelut -segmentin osalta. Johto on laatinut keskeisistä tekijöistä herk-
kyysanalyysit. Alla olevassa taulukossa on esitetty vaadittava muutos oletuksessa, jolla kerrytettävissä oleva
rahamäärä olisi yhtä suuri kuin kirjanpitoarvo, jos oletukset muuttuvat yksi kerrallaan.
Herkkyysanalyysi 2024
Yksityiset
terveyspalvelut
Julkiset
palvelut
Liikevoittomarginaalin heikentymi-
nen
yli 3 prosenttiyksikköä
yli 4 prosenttiyksikköä
Liikevaihdon vuosittainen lasku
yli 18 prosenttiyksikköä
yli 40 prosenttiyksikköä
Diskonttokoron nouseminen
yli 3,5 prosenttiyksikköä
yli 100 prosenttiyksikköä
Terminaalikasvuprosentin lasku
yli 6 prosenttiyksikköä
yli 100 prosenttiyksikköä
15. Käyttöoikeusomaisuuserät
Laatimisperiaatteet
Pihlajalinnan IFRS 16:n mukaisista vuokrajärjestelyistä suurin osa on toimitilavuokrasopimuksia. Muut stan-
dardin mukaiset vuokrajärjestelyt liittyvät maa-alueisiin sekä koneisiin ja kalustoon (liikuntalaitteet, kliiniset
laitteet, autot ja muut laitteet). Pihlajalinna soveltaa standardin tarjoamaa helpotusta olla kirjaamatta käyt-
töoikeusomaisuuserää ja vastaavaa vuokrasopimusvelkaa sellaisista omaisuuseristä, joiden vuokra-aika on
12 kuukautta tai vähemmän, tai jotka ovat vähäarvoisia. Vähäarvoisia omaisuuseriä ovat mm. IT-laitteet ja
toimistokalusteet. Lisäksi vuokrasopimusjärjestelyjen käsittelyn helpottamiseksi Pihlajalinna ei erota palve-
lukomponentteja vuokrasopimuksista, vaan käsittelee koko sopimuksen konsernitilinpäätöksessään vuokra-
sopimuksena. Toistaiseksi voimassaolevista vuokrajärjestelyistä, joissa on lyhyt irtisanomisaika, Pihlajalinna
arvioi todennäköisen vuokra-ajan.
Käyttöoikeusomaisuuserät arvostetaan hankintamenoon, joka sisältää seuraavat erät:
●
vuokrasopimusvelan alkuperäinen määrä
●
alkuvaiheen välittömät menot ja
●
menot alkuperäiseen tilaan palauttamisesta
Käyttöoikeusomaisuuserät esitetään aineellisissa hyödykkeissä ja vuokrasopimusvelka esitetään rahoitusvel-
kana. Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan alun perin hankintamenoon ja poistetaan omaisuuserän talou-
dellisen vaikutusajan kuluessa. Lisäksi käyttöoikeusomaisuuserään sovelletaan IAS 36 – Omaisuuserien ar-
vonalentuminen-standardia. Vuokrasopimusvelka arvostetaan alun perin tulevaisuudessa maksettavia vuok-
ria vastaavaan nykyarvoon. Myöhemmillä kausilla vuokrasopimusvelan arvostamiseen sovelletaan efektiivi-
sen koron menetelmää, jonka mukaisesti vuokrasopimusvelka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ja
korkokulu jaksotetaan vuokra-ajalle. Standardi sallii vuokralle ottajan sisällyttävän myös
muut kuin vuokra-
sopimukseksi luokiteltavat sopimuksen osat (tyypillisesti palveluita) osaksi vuokrasopimusvelkaa.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja johdon harkintaan perustuvat ratkaisut
Vuokrasopimusten taseeseen kirjaamisessa joudutaan tekemään arvioita sopimusten pituudesta ja jatko-
optioiden käyttämisestä sekä käytettävästä
diskonttauskorosta. Uuden vuokrasopimuksen sopimuskauden
pituutta arvioitaessa sopimuksen jatko-optioita ei oteta huomioon ennen kuin jatko-option käyttöön on
sitouduttu.
Käyttöoikeusomaisuuserät
1000 €
Käyttöoikeus-
tontit
Käyttöoikeus-
rakennukset ja
-toimitilat
Käyttöoikeus-
kalusto
Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024
1 214
363 311
6 507
371 033
Lisäykset
12
11 980
2 056
14 048
Vähennykset
0
-3 016
-467
-3 484
Hankintameno 31.12.2024
1 226
372 274
8 096
381 597
Kertyneet poistot 1.1.2024
-682
-160 992
-5 428
-167 101
Poistot
-105
-30 885
-1 190
-32 180
Vähennykset
0
2 464
311
2 775
Kertyneet poistot 31.12.2024
-787
-189 413
-6 306
-196 506
Kirjanpitoarvo 1.1.2024
533
202 319
1 080
203 932
Kirjanpitoarvo 31.12.2024
440
182 862
1 790
185 091
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
120
Käyttöoikeusomaisuuserät
1000 €
Käyttöoikeus-
tontit
Käyttöoikeus-
rakennukset ja
-toimitilat
Käyttöoikeus-
kalusto
Yhteensä
Hankintameno 1.1.2023
1 215
312 525
6 211
319 952
Lisäykset
-1
38 764
871
39 634
Siirrot erien välillä
0
18 413
-15
18 398
Vähennykset
0
-6 391
-560
-6 951
Hankintameno 31.12.2023
1 214
363 311
6 507
371 033
Kertyneet poistot 1.1.2023
-580
-116 684
-4 936
-122 201
Poistot
-101
-30 088
-901
-31 090
Siirrot erien välillä
-18 413
28
-18 386
Vähennykset
4 194
382
4 576
Kertyneet poistot 31.12.2023
-682
-160 992
-5 428
-167 101
Kirjanpitoarvo 1.1.2023
635
195 841
1 274
197 751
Kirjanpitoarvo 31.12.2023
533
202 319
1 080
203 932
Tuloslaskelmaan kirjatut lyhytaikaiset vuokrat, yhteensä 31 (227) tuhatta euroa sekä vähäiset vuokrat,
yh-
teensä 866 (1 379) tuhatta euroa ovat konsernin soveltamia IFRS 16 -standardin sallimia käytännön helpo-
tuksia.
Käyttöoikeusomaisuuseriin liittyvät vuokrasopimusvelat on eritelty liitetiedossa 23
Rahoitusvelat.
16. Muut pitkäaikaiset saamiset
Laatimisperiaatteet
Käyttöoikeusomaisuuserät, jotka on siirretty vuokralleottajalle edelleenvuokraussopimuksella, ja jotka on
luokiteltu rahoitusleasingsopimuksiksi, on kirjattu pois käyttöomaisuudesta ja esitetään taseessa nettosijoi-
tuksena edelleenvuokraussopimukseen.
1000 €
2024
2023
Maksetut vuokravakuudet
122
234
Pitkäaikaiset edelleenvuokraussopimukset
3 315
3 655
Pitkäaikaiset lainasaamiset
2 005
2 108
Muut saamiset
90
90
Yhteensä
5 532
6 088
Pihlajalinna edelleen vuokrasi kaksi toukokuussa 2020 myymäänsä ja takaisinvuokraamaansa hoivakotia,
jotka muodostavat merkittävän osan edelleenvuokraussaamisista.
Seuraava taulukko kuvaa edelleenvuokraussopimuksiin perustuvaa maturiteettianalyysiä.
Luvut ovat diskonttaamattomia ja sisältävät sekä koronmaksut
että nettosijoituksen takaisinmaksut.
Edelleenvuokraussopimussaamisten maturiteettijakauma
alle
1 vuosi
1-2 vuotta
2-3 vuotta
3-4 vuotta
yli
4 vuotta
Tasearvo 31.12.2024
3 655
341
346
351
357
2 261
17. Myyntisaamiset ja muut saamiset
Laatimisperiaatteet
Konserni arvioi jokaisena raportointikauden päättymispäivänä onko olemassa objektiivista näyttöä yksittäi-
sen rahoitusvaroihin kuuluvat erän arvon alentumisesta. Lainojen ja muiden saamisten arvonalentumisesta
olevaa objektiivista näyttöä ovat velallisen merkittävät taloudelliset vaikeudet ja maksujen laiminlyönti tai
olennainen viivästyminen. Lainojen arvonalentuminen kirjataan tuloslaskelman rahoituskuluihin ja muiden
saamisten arvonalentumiset muihin liiketoiminnan kuluihin kaudella, jonka aikana arvonalentuminen on
todettu.
Odotettujen luottotappioiden malli perustuu historiallisten tappioiden määrään. Koko voimassaoloajalta
odotettavissa olevat luottotappiot lasketaan kertomalla maksamattomien myyntisaamisten
bruttomääräi-
nen kirjanpitoarvo odotetulla tappiolla.
1000 €
2024
2023
Myyntisaamiset
45 397
52 469
Siirtosaamiset
9 953
4 739
Lyhytaikaiset edelleenvuokraussopimukset
341
431
Muut saamiset
830
241
Sopimukseen perustuvat varat
4 636
3 619
Yhteensä
61 156
61 498
Myyntisaamisten ja muiden saamisten kirjanpitoarvo vastaa niihin liittyvän luottoriskin enimmäismäärää
tilinpäätöshetkellä. Konserni tarkastelee säännöllisesti saataviensa luottoriskin ja menettelytavat luottoris-
kin arvioimiseksi. Asiakkaiden maksukäyttäytymisessä ei ole havaittu merkittäviä muutoksia tilikaudella.
Myyntisaamisiin liittyvistä luottoriskien hallinnasta kerrotaan tarkemmin liitetiedossa 26
Rahoitusriskien
hallinta
. Konserni on kirjannut tilikaudella myyntisaamisista arvonalentumistappiota 0,9 (0,9) miljoonaa eu-
roa.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
121
Myyntisaamisten ikäjakauma
1000 €
2024
Arvioitu
arvonalentumistappio
Osuus odotettavissa olevista
arvonalentumistappioista
Netto 2024
Erääntymättömät
37 010
-3
0,0 %
37 007
Alle 30 päivää
4 975
-5
0,1 %
4 970
30-60 päivää
749
-51
6,8 %
698
61-90 päivää
392
-102
25,9 %
291
Yli 90 päivää
2 779
-348
12,5 %
2 431
Yhteensä
45 905
-509
45 397
1000 €
2023
Arvioitu
arvonalentumistappio
Osuus odotettavissa olevista
arvonalentumistappioista
Netto 2023
Erääntymättömät
34 321
-5
0,0 %
34 316
Alle 30 päivää
12 924
-7
0,1 %
12 917
30-60 päivää
1 058
-47
4,4 %
1 012
61-90 päivää
617
-91
14,7 %
526
Yli 90 päivää
4 013
-316
7,9 %
3 697
Yhteensä
52 934
-465
52 469
Konsernin odotettujen luottotappioiden malli perustuu historiallisten tappioiden määrään. Osuudessa odo-
tettavissa olevista arvonalentumistappioista esiintyy tilikausien välillä vaihtelua, sillä konsernin odotetta-
vissa olevat luottotappiot historiatiedon perusteella vaihtelevat eri asiakasryhmien välillä. Täten tietyn asia-
kasryhmän hetkellinen suurempi tai alhaisempi osuus myyntisaamisista voi vaikuttaa merkittävästikin odo-
tettavissa olevien luottotappioiden määrään.
Konsernin yli 90 päivää erääntyneiden myyntisaamisten määrä liittyy pääosin vakuutusyhtiöasiakkailta
auki oleviin saamisiin.
Sopimukseen perustuvista varoista ennakoitu luottotappio on 0,0 (0,0) miljoonaa euroa ja kyseisiä varoja
ei ole huomioitu yllä olevassa taulukossa.
1000 €
2024
2023
Luottotappiovaraus 1.1.
465
781
Kirjatut luottotappiot
-876
-920
Luottotappiovarauksen muutos
920
605
Luottotappiovaraus 31.12.
509
465
Siirtosaamisiin sisältyvät oleelliset erät
1000 €
2024
2023
Henkilöstökulut
3 250
1 837
Kuluennakot
5 818
2 656
Suojauslaskenta, koronvaihtosopimus
0
173
Muut
884
73
Yhteensä
9 953
4 739
Saamisten tasearvot vastaavat olennaisilta osin niiden käypää arvoa.
18. Varaukset
Laatimisperiaatteet
Varaus kirjataan, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman seurauksena oikeudellinen tai tosiasiallinen
velvoite, maksuvelvoitteen toteutuminen on todennäköistä ja velvoitteen suuruus on arvioitavissa luotetta-
vasti. Varauksena kirjattava määrä
vastaa johdon parasta arviota menoista, joita olemassa olevan velvoit-
teen täyttäminen edellyttää tilinpäätöspäivänä.
Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan, kun konsernilla on järjestelyä koskeva yksityiskohtainensuunnitelma
ja sen toimeenpano on aloitettu tai suunnitelman keskeisistä kohdista on tiedotettu niille, joita järjestely
koskee.
Tappiollisista sopimuksista kirjataan varaus, kun velvoitteiden
täyttämiseksi vaadittavat välttämättömät
menot ylittävät sopimuksesta saatavat hyödyt.
Tilikauden aikana on kirjattu johdon arvion perusteella toimitiloihin liittyviä varauksia kiinteistöjen perus-
parannus- ja kunnossapitovastuisiin 1,7 miljoonan euron edestä. Muut varaukset liittyvät pääosin työsuhde-
asioihin.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja johdon harkintaan perustuvat ratkaisut
Varausten kirjausedellytysten olemassaolosta päätettäessä ja varausten määrää
määritettäessä joudutaan
käyttämään arvioita velvoitteen olemassaolosta ja määrästä. Kirjattu määrä on paras arvio velvoitteen ai-
heuttamista kustannuksista tilinpäätöshetkellä.
Arvio aikaisemman tapahtuman taloudellisista vaikutuksista
edellyttää johdon harkintaa, joka perustuu aiempiin samankaltaisiin tapahtumiin ja tarvittaessa ulkopuolis-
ten asiantuntijoiden näkemyksiin.
Arviot voivat poiketa tulevaisuudessa toteutuvan velvoitteen määrän ja
olemassaolon osalta.
1000 €
2024
2023
Lyhytaikaiset varaukset
66
84
Pitkäaikaiset varaukset
2 519
123
Yhteensä
2 586
207
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
122
-
Tappiolliset
sopimukset
Uudelleen-
järjestelyvaraus
Toimitilat
Muut
varaukset
Yhteensä
1000 €
1.1.2023
89
0
0
0
89
Varausten lisäykset
306
1 139
0
0
1 445
Varausten käyttö
-189
-1 139
0
0
-1 327
Käyttämättömien varausten
peruutukset
0
0
0
0
0
31.12.2023
207
0
0
0
207
Varausten lisäykset
0
0
1 700
907
2 607
Varausten käyttö
-79
0
0
-150
-229
Käyttämättömien varausten
peruutukset
0
0
0
0
0
31.12.2024
128
0
1 700
757
2 586
19. Ostovelat ja muut velat
1000 €
2024
2023
Ostovelat
24 075
27 051
Siirtovelat
88 695
90 466
Ennakkomaksut
27
311
Muut velat
8 288
7 503
Yhteensä
121 085
125 333
Siirtovelkoihin sisältyvät oleelliset erät:
Palkat ja sosiaalimaksut
53 139
53 823
Lääkäripalkkiovelka
19 140
17 055
Ostolaskujen jaksotus
8 242
11 481
Sopimukseen perustuvat velat
1 274
1 347
Maksamattomat korkokulut
2 291
2 147
Muut siirtovelat
4 608
4 614
Yhteensä
88 695
90 466
20. Laskennalliset verosaamiset ja -velat
Laatimisperiaatteet
Laskennalliset verot lasketaan väliaikaisista eroista kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon välillä. Lasken-
nallista verovelkaa ei kuitenkaan kirjata liikearvon alkuperäisestä kirjaamisesta tai, jos se johtuu omaisuus-
erän tai velan alkuperäisestä kirjaamisesta, kun kyseessä on liiketoimintojen yhdistäminen eikä liiketapah-
tuma toteutumisaikanaan vaikuta kirjanpidon tulokseen eikä verotettavaan tuloon eikä synnytä liiketoimen
toteutumisajankohtana keskenään samansuuruisia veronalaisia ja verotuksessa vähennyskelpoisia väliaikai-
sia eroja.
Konsernissa merkittävimmät väliaikaiset erot syntyvät aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden ja ai-
neettomien hyödykkeiden poistoista, liiketoimintojen hankintojen yhteydessä tehdyistä käypiin
arvoihin pe-
rustuvista oikaisuista sekä käyttämättömistä
verotuksellisista tappioista.
Laskennalliset verot lasketaan käyttämällä raportointikauden päättymispäivään mennessä säädettyjä ve-
rokantoja tai verokantoja, jotka on siihen mennessä käytännössä hyväksytty.
Laskennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että tulevaisuudessa
syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikainen ero voidaan hyödyntää.
Laskennallista verosaamista ei
kuitenkaan kirjata, jos se johtuu omaisuuserän tai velan alkuperäisestä kirjaamisesta, kun kyseessä ei ole
liiketoimintojen yhdistäminen eikä liiketapahtuma toteutumisajankohtanaan vaikuta kirjanpidon tulokseen
eikä verotettavaan tuloon eikä synnytä liiketoimen toteutumisajankohtana
keskenään samansuuruisia ve-
ronalaisia ja verotuksessa vähennyskelpoisia väliaikaisia eroja.
Laskennallisen verosaamisen kirjaamisedelly-
tykset arvioidaan tältä osin aina jokaisen raportointikauden päättymispäivänä.
Konserni vähentää laskennalliset verosaamiset ja-velat toisistaan siinä tapauksessa, että ne liittyvät sa-
maan veronsaajaan ja samaan verovelvolliseen. Vuokrasopimusten laskennallinen verosaaminen ja vero-
velka esitetään liitetiedoissa erikseen.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
123
Laskennallisten verojen muutos vuoden 2024 aikana:
Laskennalliset verosaamiset (1 000 €)
1.1.2024
Kirjattu
tuloslaskelmaan
Kirjattu laajaan
tuloslaskelmaan
Ostetut tytäryritykset
Uudelleenluokittelu
31.12.2024
Vahvistetut tappiot
8 467
-7 186
1 281
Myynti-
ja takaisinvuokrausjärjestelyiden myyntivoiton tuloutus
163
-30
133
Varaukset
186
202
389
Osakepohjainen kannustinjärjestelmä
53
-46
6
Vuokrasopimukset - Vuokrasopimusvelat
46 118
-3 705
42 412
Pilvipalvelut
330
60
390
Muut erät
3 485
-20
-162
3 303
Laskennallisten verosaamisten ja -velkojen netotus
-44 206
4 037
-40 170
Laskennalliset verosaamiset taseessa
14 595
-6 688
-162
7 746
Laskennalliset verovelat
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet
5 588
19
5 607
Käyvän arvon oikaisut liiketoimintojen yhdistymisessä
1 278
-424
854
Johdannaisten arvostaminen käypään arvoon
669
-231
438
Vuokrasopimukset - Käyttöoikeusomaisuuserät
41 517
-3 836
37 681
Muut erät
481
16
498
Pilvipalvelut
0
67
67
Laskennallisten verosaamisten ja -velkojen netotus
-41 081
3 837
-37 244
Laskennalliset verovelat taseessa
8 453
-321
-231
7 901
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
124
Laskennallisten verojen muutos vuoden 2023 aikana:
Laskennalliset verosaamiset (1 000 €)
1.1.2023
Kirjattu
tuloslaskelmaan
Kirjattu laajaan
tuloslaskelmaan
Ostetut tytäryritykset
Uudelleenluokittelu
31.12.2023
Vahvistetut tappiot
11 860
-3 394
8 467
Myynti-
ja takaisinvuokrausjärjestelyiden myyntivoiton tuloutus
193
-30
163
Varaukset
227
-41
186
Osakepohjainen kannustinjärjestelmä
5
48
53
Uudelleenluokittelu myytävänä oleviin omaisuuseriin
-63
63
0
Vuokrasopimukset - Vuokrasopimusvelat
45 915
203
46 118
Pilvipalvelut
228
102
330
Muut erät
3 583
-98
3 485
Laskennallisten verosaamisten ja -velkojen netotus
-44 623
417
-44 206
Laskennalliset verosaamiset taseessa
17 324
-2 729
14 595
Laskennalliset verovelat
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet
5 344
244
5 588
Käyvän arvon oikaisut liiketoimintojen yhdistymisessä
1 705
-428
1 278
Johdannaisten arvostaminen käypään arvoon
1 023
-354
669
Vuokrasopimukset - Käyttöoikeusomaisuuserät
41 289
228
41 517
Muut erät
99
383
481
Laskennallisten verosaamisten ja -velkojen netotus
-40 948
-133
-41 081
Laskennalliset verovelat taseessa
8 512
294
-354
8 453
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
125
-
Käytettävissä olevat
verotappiot
Kirjatut laskennalliset
verosaamiset
Kirjaamattomat
laskennalliset
verosaamiset
Verotappiot
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Viiden vuoden kuluessa erääntyvät
971
1 757
161
324
34
32
Myöhemmin kuin viiden vuoden
kuluessa erääntyvät
15 273
55 702
1 121
8 143
1 934
2 993
Yhteensä
16 244
57 460
1 281
8 467
1 968
3 025
Verot laskettuna Suomen
verokannalla (20 %)
3 249
11 492
21. Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin
Laatimisperiaatteet
Kun rahoitusvara tai -velka merkitään kirjanpitoon kaupankäyntipäivänään, konserni arvostaa sen hankinta-
menoon, joka on yhtä suuri kuin siitä annetun tai saadun vastikkeen käypä arvo. Johdannaissopimukset mer-
kitään taseeseen käypään arvoon kaupankäyntipäivänä, ja arvostetaan uudelleen käypään arvoon tilinpää-
töspäivänä.
Rahoitusvarat
Konsernin rahoitusvarat on alkuperäisen kirjaamisen jälkeistä arvostusta varten luokiteltu jaksotettuun han-
kintamenoon arvostettaviksi rahoitusvaroiksi ja käypään arvoon tulosvaikutteisesti
arvostettaviksi rahoitus-
varoiksi. Rahoitusvarojen taseesta pois kirjaaminen tapahtuu silloin, kun konserni on menettänyt sopimus-
perusteisen oikeuden rahoitusvaroihin tai kun se on siirtänyt merkittäviltä osin riskit ja tuotot konsernin ul-
kopuolelle.
Konsernin myyntisaamiset, vuokravakuustalletukset ja rahavarat on luokiteltu jaksotettuun hankintame-
noon arvostettaviksi rahoitusvaroiksi käyttäen efektiivisen
korkokannan menetelmää ottaen huomioon
mahdolliset arvonalentumiset.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviin rahoitusvaroihin luokitellaan noteeratut
ja noteeraa-
mattomat osakkeet ja lainasaamiset. Konsernilla ei ole julkisilla markkinoilla noteerattuja osakesijoituksia.
Johdannaissopimukset merkitään taseeseen käypään arvoon kaupankäyntipäivänä ja arvostetaan uudel-
leen käypään arvoon tilinpäätöspäivänä.
Johdannaiset, jotka eivät täytä suojauslaskennan ehtoja kirjataan
tuloslaskelmaan. Käyvän arvon muutos kirjataan omaan pääomaan, jos johdannaissopimus täyttää rahavir-
ran suojauksen
ehdot. Johdannaiset arvostetaan uudelleen käypään arvoon tilinpäätöspäivänä ja arvostus-
erosta syntyvä voitto tai tappio kirjataan tuloslaskelmaan, mikäli suojauslaskentaa ei sovelleta.
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisestä rahasta
ja vaadittaessa nostettavissa olevista pankkitalletuksista.
Käytössä oleva luotollinen tili sisältyy lyhytaikaisiin rahoitusvelkoihin.
Rahoitusvelat
Konserni luokittelee lainat rahoituslaitoksilta, käytössä olevat luotolliset tilit, vuokrasopimusvelat,
ostovelat ja muut velat jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviksi veloiksi efektiivisen koron
menetel-
mää käyttäen. Transaktiomenot sisällytetään alkuperäiseen kirjanpitoarvoon. Lainasitoumukseen liittyvät
järjestelypalkkiot käsitellään transaktiomenoina. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusve-
loiksi konserni luokittelee ehdolliset vastikkeet eli yritysjärjestelyissä syntyneet mahdolliset lisäkauppahin-
nat. Ehdollisista vastikkeista aiheutuville veloille ei makseta korkoa. Mahdollinen ehdollinen vastike eli lisä-
kauppahinta on arvostettu käypään arvoon hankintahetkellä ja se on luokiteltu velaksi. Velaksi luokiteltu
lisäkauppahinta arvostetaan käypään arvoon jokaisen raportointikauden päättymispäivänä ja tästä syntyvä
voitto tai tappio kirjataan tarkastelujakson päätyttyä tulosvaikutteisesti. Johdannaisten arvostusperiaatteet
on käsitelty ylempänä kohdassa
Rahoitusvarat
.
Rahoitusvelat luokitellaan lyhytaikaisiksi, ellei konsernilla ole ehdotonta oikeutta siirtää velan maksua vä-
hintään 12 kuukauden päähän raportointikauden päättymispäivästä.
1000 €
Liite
Käyvän
arvon
hierarkia
Käypä arvo
tulosvaikut-
teisesti
Käypä arvo
suojaus-
instrumentti
Jaksotettu
hankinta-
meno
Kirjanpito-
arvot
yhteensä
Käyvät
arvot
yhteensä
31.12.2024
Rahoitusvarojen kirjanpitoarvot
Pitkäaikaiset rahoitusvarat
Muut osakkeet ja osuudet
taso 3
166
166
166
Vuokravakuustalletukset
16
taso 2
122
122
122
Muut saamiset
16
taso 2
90
90
90
Lainasaamiset
taso 3
2 005
2 005
2 005
Lyhytaikaiset rahoitusvarat
Myyntisaamiset
17
45 397
45 397
45 397
Muut saamiset
17
taso 2
830
830
830
Korkojohdannaiset
26
taso 2
Rahavarat
30 908
30 908
30 908
Yhteensä
2 171
77 348
79 519
79 519
Rahoitusvelkojen kirjanpitoarvot
Pitkäaikaiset rahoitusvelat
Lainat rahoituslaitoksilta
23
taso 2
113 203
113 203
113 203
Vuokrasopimusvelat
23
taso 2
180 887
180 887
180 887
Muut velat
23
taso 2
499
499
499
Ehdollinen vastike
taso 3
871
871
871
Lyhytaikaiset rahoitusvelat
Lainat rahoituslaitoksilta
23
taso 2
1 823
1 823
1 823
Luotollinen shekkitili
23
Ehdollinen vastike
taso 3
Vuokrasopimusvelat
23
taso 2
31 047
31 047
31 047
Korkojohdannaiset
26
taso 2
808
808
808
Ostovelat ja muut velat
19
24 075
24 075
24 075
Yhteensä
871
808
351 534
353 213
353 213
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
126
1000 €
Liite
Käyvän
arvon
hierarkia
Käypä arvo
tulosvaikut-
teisesti
Käypä arvo
suojaus-
instrumentti
Jaksotettu
hankinta-
meno
Kirjanpito-
arvot
yhteensä
Käyvät
arvot
yhteensä
31.12.2023
Rahoitusvarojen kirjanpitoarvot
Pitkäaikaiset rahoitusvarat
Muut osakkeet ja osuudet
taso 3
168
168
168
Vuokravakuustalletukset
16
taso 2
234
234
234
Muut saamiset
16
taso 2
90
90
90
Lainasaamiset
taso 3
2 108
2 108
2 108
Lyhytaikaiset rahoitusvarat
Myyntisaamiset
17
52 469
52 469
52 469
Muut saamiset
17
taso 2
241
241
241
Korkojohdannaiset
26
taso 2
173
173
173
Rahavarat
24 517
24 517
24 517
Yhteensä
2 276
173
77 550
79 999
79 999
Rahoitusvelkojen kirjanpitoarvot
Pitkäaikaiset rahoitusvelat
Lainat rahoituslaitoksilta
23
taso 2
143 800
143 800
143 800
Vuokrasopimusvelat
23
taso 2
199 834
199 834
199 834
Muut velat
23
taso 2
536
536
536
Ehdollinen vastike
taso 3
210
210
210
Lyhytaikaiset rahoitusvelat
Lainat rahoituslaitoksilta
23
taso 2
2 296
2 296
2 296
Luotollinen shekkitili
23
Ehdollinen vastike
taso 3
700
700
700
Vuokrasopimusvelat
23
taso 2
30 754
30 754
30 754
Ostovelat ja muut velat
19
27 051
27 051
27 051
Yhteensä
910
404 271
405 181
405 181
Käyvän arvon arvioiminen
Käypään arvoon konsernin taseeseen merkityt rahoitusvarat ja -velat on luokiteltu arvostukseen
perustuvien hierarkiatasojen ja arvostusmenetelmien mukaan seuraavasti:
Käyvän arvon hierarkiatasot
Taso 1:
Käyvät arvot perustuvat täysin samanlaisille varoille tai veloille noteerattuihin hintoihin toimivilla
markkinoilla. Konsernilla ei ole hierarkiatason 1 mukaan arvostettuja rahoitusvaroja tai -velkoja.
Taso 2:
Käypä arvo määritetään arvostusmenetelmien avulla. Rahoitusvaroilla tai -veloilla ei käydä kauppaa
aktiivisilla ja likvideillä markkinoilla. Käyvät arvot ovat määritettävissä noteerattuihin markkinakursseihin ja -
hintoihin perustuen sekä johdetun arvonmäärityksen avulla. Myyntisaamisten ja rahavarojen tasearvo vas-
taa olennaisilta osin käypää arvoa, koska diskonttauksen vaikutus ei ole merkittävä saamisten maturiteetti
huomioon ottaen. Vuokrasopimusvelkojen käyvät arvot perustuvat diskontattuihin
rahavirtoihin. Lainojen
käyvät arvot vastaavat olennaisilta osin niiden kirjanpitoarvoa, koska lainat ovat vaihtuvakorkoisia
ja konser-
nin riskipreemio ei ole olennaisesti muuttunut. Muiden rahoitusvelkojen tasearvo vastaa olennaisilta osin
niiden käypää arvoa, koska diskonttauksen vaikutus ei ole merkittävä velkojen
maturiteetti huomioon ot-
taen. Johdannaissopimukset on alun perin merkitty taseeseen ja uudelleenarvostettu tilinpäätöspäivänä
käypiin arvoihin, eli hintaan, joka saataisiin omaisuuserän myynnistä tai maksettaisiin velan siirtämisestä
markkinaosapuolten välillä arvostuspäivänä toteutuvassa tavanmukaisessa liiketoimessa.
Taso 3:
Käypä arvo ei perustu todennettavissa olevaan markkinatietoon eivätkä muutkaan rahoitusvaran tai
-velan käypään arvoon vaikuttavat tekijät ole saatavilla tai todennettavissa.
Muut osakkeet ja osuudet kon-
sernissa sisältävät ainoastaan noteeraamattomien yhtiöiden osuuksia.
22. Omaa pääomaa koskevat liitetiedot
Laatimisperiaatteet
Konserni luokittelee liikkeelle laskemansa instrumentit niiden luonteen perustella joko omaksi pääomaksi tai
rahoitusvelaksi. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on mikä tahansa sopimus, joka osoittaa oikeutta
osuuteen yhtiön varoista sen kaikkien velkojen vähentämisen jälkeen. Menot, jotka liittyvät omien oman
pääoman ehtoisten instrumenttien liikkeellelaskuun tai hankintaan, esitetään oman pääoman
vähennyseränä.
Pihlajalinnan oma pääoma koostuu osakepääomasta, käyvän arvon rahastosta, sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastosta, hybridilainasta, kertyneistä voittovaroista
sekä omista osakkeista.
Osakkeiden lukumäärän täsmäytyslaskelma
1000 €
Ulkona
olevien
osakkeiden
määrä,
1 000 kpl
Omat
osakkeet,
1 000kpl
Osakkeiden
lukumäärä
1 000 kpl
Osake-
pääoma
Sijoitetun
vapaan
oman
pääoman
rahasto
Omat
osakkeet
Yhteensä
1.1.2023
22 550
70
22 620
80
116 520
822
117 422
Maksetut
osakepalkkiot
17
-17
-192
-192
31.12.2023
22 566
54
22 620
80
116 520
629
117 229
1.1.2024
22 566
54
22 620
80
116 520
629
117 229
Omien osakkeiden
hankinta
-109
109
937
937
Maksetut
osakepalkkiot
22
-22
-231
-231
31.12.2024
22 479
141
22 620
80
116 520
1335
117 935
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
127
Omat osakkeet
Pihlajalinna osakkeiden lukumäärä on yhteensä 22 620 135. Osakkeista ulkona oli tilinpäätöshetkellä 22 478
951 ja yhtiön omassa hallussa oli 141 184. Pihlajalinna luovutti tammikuussa 2024 yhteensä 10 000 osaketta
toimitusjohtaja Tuomas Hyyryläiselle. Palkitseminen liittyi toimitusjohtajasopimuksessa sovittuun oikeuteen
hankkia osakkeita osakepalkkiojärjestelmän alussa, jolloin Pihlajalinna luovutti osakkeita ostoja vastaan. Pih-
lajalinna luovutti toukokuussa 2024 yhteensä 11 977 yhtiön hallussa olevaa osaketta osana hallituksen vuo-
sipalkkiota.
Osakepääoma
Pihlajalinnalla on yksi osakesarja ja kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa. Yhtiön osak-
keella ei ole nimellisarvoa. Kaikki osakkeet tuottavat yhtäläisen oikeuden osinkoon ja muuhun yhtiön varo-
jenjakoon. Osakkeet ovat arvo-osuusjärjestelmässä.
Käyvän arvon rahastoa
Käyvän arvon rahasto sisältää rahavirran suojaukseksi solmitun ja suojauslaskennan ehdot täyttävän johdan-
naissopimuksen käyvän arvon muutoksen tehokkaan osan. Käyvän arvon rahasto sisältää myös alkuvuonna
2023 myydyn johdannaissopimuksen raportointihetkellä jäljellä olevan arvon. Myyntivoitto esitetään käyvän
arvon rahastossa veroilla vähennettynä ja siirretään tulosvaikutteiseksi samoilla kausilla kuin suojatut odo-
tettavissa olevat vastaiset rahavirrat
vaikuttavat tulokseen eli vuosien 2023–2027 aikana. Myydyn johdan-
naissopimuksen osuus käyvän arvon rahastosta on raportointihetkellä noin 1,8 (2,5) miljoonaa euroa.
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden
merkintähinnan siltä osin kuin sitä ei nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan.
Hybridilaina
Pihlajalinna laski 27.3.2023 liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilainan. Hybridilainan kuponkikorko on
kiinteä 12,00 prosenttia vuodessa 27.3.2026 (Tarkistuspäivä) saakka. Tarkistuspäivästä
alkaen korko on
vaihtuva 14,00 prosenttia lisättynä 3 kuukauden Euriborilla hybridilainan ehtojen mukaisesti. Hybridilainalla
ei ole määrättyä eräpäivää. Pihlajalinnalla on oikeus lunastaa hybridilaina takaisin Tarkistuspäivänä ja kuna-
kin koronmaksupäivänä tämän jälkeen.
Hybridilaina on rahoitusinstrumentti, joka on alisteinen yhtiön muille velkasitoumuksille. Hybridilainaa
käsitellään luonteensa mukaisesti oman pääoman eränä,
jolloin myös kertynyt korko ja liikkeeseenlaskuun
liittyvät transaktiokulut esitetään luonteensa mukaisesti omassa pääomassa, mahdollisella verovaikutuksella
vähennettynä. Hybridilainan haltijalla ei ole osakkeenomistajalle kuuluvia oikeuksia, eikä hybridilaina lai-
menna nykyisten osakkeenomistajien omistuksia.
Hybridilainan korot 1,9 miljoonaa euroa ja vertailukauden liikkeeseenlaskukulut 0,4 miljoonaa euroa on
kirjattu kertyneiden voittovarojen vähennykseksi. Tilinpäätöshetkellä hybridilainan maksamaton korko
oli
1,9 (1,9) miljoonaa euroa.
Jakokelpoiset varat
Emoyhtiön jakokelpoiset varat ovat 216 832 340,28 euroa, josta tilikauden voitto on 15 823 303,76 euroa.
Osingot
Vuoden 2023 tuloksesta osinkoa jaettiin
0,07
euroa osakkeelta. Hallitus ehdottaa, että 31.12.2024 päätty-
neeltä tilikaudelta jaetaan osinkoa
0,38
euroa osakkeelta.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei ole tilikauden päättymisen jälkeen tapahtunut olennaisia muutoksia.
Yhtiön maksuvalmius on hyvä eikä ehdotettu varojenjako hallituksen näkemyksen mukaan vaaranna yhtiön
maksukykyä.
23. Rahoitusvelat
1000 €
2024
2023
Pitkäaikaiset korolliset velat
Pankkilainat
113 203
143 800
Muut velat
499
536
Vuokrasopimusvelat
180 887
199 834
294 589
344 169
Lyhytaikaiset korolliset velat
Pankkilainat
1 823
2 296
Vuokrasopimusvelat
31 047
30 754
Yhteensä
32 870
33 051
Korolliset rahoitusvelat yhteensä
327 459
377 220
Pihlajalinnan rahoitusjärjestelyä on kuvattu tarkemmin liitetiedon 26 Rahoitusriskien hallinta yhtey-
dessä.
Konsernin valmiusluottosopimuksesta nostetut lainaerät ovat tosiasiallisesti pitkäaikaisia, vaikka
nostettujen lainaerien maturiteetti on 1, 3 tai 6 kuukautta, sillä Pihlajalinnalla on ehdoton oikeus ly-
kätä maksua vähintään 12 kuukautta raportointipäivästä.
Vuokrasopimusvelat
1000 €
2024
2023
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat
Käyttöomaisuustontit
374
443
Käyttöoikeusrakennukset ja -toimitilat
179 321
198 890
Käyttöoikeuskalusto
1 192
500
180 887
199 834
Lyhytaikaiset vuokrasopimusvelat
Käyttöomaisuustontit
77
100
Käyttöoikeusrakennukset ja -toimitilat
30 120
30 076
Käyttöoikeuskalusto
850
578
31 047
30 754
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
128
24. Korollisten velkojen ei-rahavirtavaikutteiset
muutokset
1000 €
2023
Rahavirrat
Uudet osamaksut ja
vuokrasopimusvelat
Efektiivinen
korko
2024
Pitkäaikaiset korolliset velat
144 336
-32 086
1 512
-60
113 702
Lyhytaikaiset korolliset velat
2 296
-473
0
0
1 823
Vuokrasopimusvelat
230 588
-32 068
13 414
0
211 934
Kokonaisvelat
rahoitustoiminnasta
377 220
-64 628
14 926
-60
327 459
25. Pääoman hallinta
Konsernin pääoman hallinnan tavoitteena on varmistaa liiketoiminnan normaalit toimintaedellytykset,
mahdollistaa konsernin strategian mukaiset investoinnit ja kasvattaa omistaja
-arvoa pitkällä aikavälillä. Pää-
omarakenteeseen vaikutetaan pääasiassa osingonjaon ja osakeantien kautta.
Keskeisimmät pääoman hallintaa koskevat tunnusluvut ovat omavaraisuusaste,
nettovelan
suhde oikaistuun käyttökatteeseen ja nettovelkaantumisaste. Rahoitusjärjestelyyn liittyviä lainakovenant-
teja on kuvattu tarkemmin liitetiedon
26
Rahoitusriskien hallinta
yhteydessä.
1000 €
Liite
2024
2023
Oma pääoma
168 951
144 591
Taseen loppusumma- saadut ennakot
630 139
657 187
Omavaraisuusaste¹⁾
26,8 %
22,0 %
Korolliset rahoitusvelat
23
327 459
377 220
Rahavarat
-30 908
-24 517
Korollinen nettovelka
296 551
352 703
Nettovelkaantumisaste²⁾
175,5 %
243,9 %
Käyttökate
101 508
72 487
Käyttökatteen oikaisuerät *
-779
8 133
Oikaistu käyttökate
100 728
80 621
Nettovelan suhde oikaistuun käyttökatteeseen
2,9
4,4
* Määrältään merkittävät
liiketapahtumat, jotka ovat
tavanomaiseen liiketoimintaan
kuulumattomia, liittyvät liiketoimin-
nan hankintojen tai divestointien
kuluihin (IFRS 3), ovat harvoin
toistuvia tai rahavirtaan
vaikuttamattomia arvostuseriä,
käsitellään raportointikausien
väliseen vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina oikaisuerinä.
Pihlajalinnan määritelmän mu-
kaan tällaisia eriä ovat esimerkiksi rakennejärjestelyt,
omaisuuden arvonalentumiset ja tytäryhtiöiden
aikaisemman omis-
tuksen uudelleen arvostamiset, liiketoimintojen
ja toimipisteiden lopettamiskulut
tai liiketoiminnan myynnistä
aiheutuvat
myyntivoitot ja -tappiot, toiminnan
uudelleenjärjestelyistä ja hankittujen
liiketoimintojen integroimisesta
aiheutuvat ku-
lut, työsuhteiden päättämisiin liittyvät
kulut ja sakot sekä sakonluonteiset
korvaukset. Pihlajalinna on esittänyt
oikai-
sueränä myös IFRS-tulkintakomitean
antaman pilvipalveluja koskevan
agendapäätöksen mukaiset kulukirjaukset
ja pois-
tojen oikaisut. Pilvipalveluja koskevan
agendapäätöksen kulukirjauksia
ja poistojen oikaisuja ei ole käsitelty
1.1.2024 al-
kaen vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina oikaisuerinä.
Käyttökatteen oikaisut
tilikaudella olivat yhteensä -0,8 (8,1)
miljoo-
naa euroa.
¹⁾ Omavaraisuusaste-tunnusluvun laskentakaava on 100 x Oma pääoma / (Taseen loppusumma- saadut en-
nakot)
²⁾ Nettovelkaantumisaste-tunnusluvun laskentakaava on 100 x Korollinen nettovelka
/ Oma pääoma.
26. Rahoitusriskien hallinta
Konsernin pääasialliset rahoitusriskit ovat luotto- ja vastapuoliriski sekä korko-
ja maksuvalmiusriskit.
Konserni toimii Suomessa eikä näin ollen altistu toiminnoissaan merkittäville valuuttakurssiriskeille. Konser-
nin riskienhallinnan yleiset periaatteet ovat hallituksen hyväksymät ja rahoitusriskien tunnistamisesta ja
käytännön riskienhallinnasta vastaa konsernin talous- ja rahoitusjohtaja yhdessä liiketoimintajohdon kanssa.
Konsernin riskienhallinnan tavoitteena on varmistaa riittävä maksuvalmius ja minimoida rahoituskustannuk-
set sekä tuottaa johdolle säännöllisesti informaatiota konsernin rahoituksellisesta tilanteesta ja riskeistä.
Konsernin talous- ja rahoitustoiminto seuraa aktiivisesti konsernin taloudellisten kovenanttien toteuma-
arvoja sekä ennakoi rahoituksellista liikkumavaraa suhteessa kovenanttien maksimiarvoihin osana konsernin
liiketoiminnan suunnittelua.
Maksuvalmiusriski
Konsernissa seurataan liiketoiminnan vaatiman rahoituksen määrää analysoimalla rahavirtaennusteita, jotta
konsernilla olisi tarpeeksi likvidejä varoja toiminnan rahoittamiseksi ja erääntyvien lainojen takaisinmak-
suun. Konsernin rahoituksen saatavuus ja joustavuus pyritään takaamaan riittävien luottolimiittien, lainojen
tasapainoisen maturiteettijakauman ja riittävän pitkien laina-aikojen avulla sekä käyttämällä rahoituksen
hankinnassa useita rahoitusmuotoja. Konsernin rahoitusjärjestelyn kovenanttitasojen ennustaminen on jat-
kuvaa.
Pihlajalinna järjesteli kesäkuussa 2024 uudelleen pitkäaikaisen velkarahoituksensa vastuullisuussidonnai-
sella rahoitusjärjestelyllä. Rahoitussopimus koostuu konsernin aiemman velan uudelleenrahoitukseen käyte-
tystä 110 miljoonan euron määräaikaislainasta sekä konsernin yleisiin rahoitustarpeisiin tarkoitetusta 60
miljoonan euron valmiusluottolimiitistä. Rahoitussopimus on kolmevuotinen ja sisältää lisäksi kaksi optio-
vuotta.
Pihlajalinnalla on 65 miljoonan euron nimellisarvoinen koronvaihtosopimus, jolla vaihtuvakorkoisen ra-
hoitusjärjestelyn korko on muutettu kiinteäksi. Koronvaihtosopimukseen sovelletaan rahavirran
suojauslas-
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
129
kentaa, jolloin käyvän arvon muutoksen tehokas osuus kirjataan muihin laajan tuloksen eriin. Koronvaihto-
sopimuksen alkamispäivä oli maaliskuussa 2023 ja se on voimassa 25.3.2027 asti ja sen käypä arvo oli -0,8
(0,2) miljoonaa euroa tilikauden lopussa.
Pihlajalinna laski 27.3.2023 liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilainan, jonka vuotuinen kuponkikorko
on 12 %. Hybridilainalla ei ole määrättyä eräpäivää. Pihlajalinnalla on oikeus lunastaa hybridilaina takaisin
Tarkistuspäivänä 27.3.2026 ja kunakin koronmaksupäivänä tämän jälkeen. Hybridilainaa käsitellään Pihlaja-
linnan IFRS-konsernitilinpäätöksessä oman pääoman eränä ja sitä on kuvattu tarkemmin liitetiedon 22
Omaa pääomaa koskevat liitetiedot
yhteydessä.
Konsernilla oli tilinpäätöshetkellä rahoitusvaroja 30,9 (24,5) miljoonaa euroa, jonka lisäksi konsernilla oli
tilinpäätöstilanteessa käytettävissään 70,0 (70,0) miljoonaa euroa sitovia käyttämättömiä rahoituslimiittejä.
Käyttämättömät rahoituslimiitit koostuvat 10 miljoonan euron tililimiittisopimuksesta sekä 60 miljoonan eu-
ron nostamattomasta valmiusluottolimiitistä. Konsernin omavaraisuusaste oli tilikauden päättyessä 26,8
(22,0) prosenttia.
Rahoitusvelkojen takaisinmaksuaikataulu
Seuraava taulukko kuvaa sopimuksiin perustuvaa maturiteettianalyysiä. Luvut ovat diskonttaamattomia
ja
sisältävät sekä koronmaksut että pääoman takaisinmaksut. Nostettujen velkaerien
koronmaksut on esi-
tetty seuraavassa taulukossa siinä ajankohdassa, missä ne tosiasiallisesti myös maksetaan.
1000 €
Tasearvo
31.12.2024
alle 1 vuosi
1-2 vuotta
2-3 vuotta
3-4 vuotta
yli 4 vuotta
Lainat rahoituslaitoksilta
115 026
-7 325
-7 065
-114 111
-843
Vuokrasopimusvelat
211 934
-34 556
-30 970
-26 674
-22 858
-113 923
Muut korolliset velat
499
-57
-57
-57
-57
-569
Ehdollinen vastike
871
-6
-874
Ostovelat
24 075
-24 075
Yhteensä
352 405
-66 020
-38 966
-140 842
-23 758
-114 492
1000 €
Tasearvo
31.12.2023
alle 1 vuosi
1-2 vuotta
2-3 vuotta
3-4 vuotta
yli 4 vuotta
Lainat rahoituslaitoksilta
136 096
-9 355
-8 607
-132 628
-1 239
-424
Valmiusluottolimiitti
10 000
-543
-541
-10 223
Vuokrasopimusvelat
230 588
-34 452
-31 357
-26 340
-23 702
-134 500
Muut korolliset velat
536
-57
-57
-57
-57
-589
Ehdollinen vastike
910
-706
-216
Ostovelat
27 051
-27 051
Yhteensä
405 181
-72 165
-40 779
-169 249
-24 998
-135 513
Lainakovenantit
Konsernin tärkeimmät lainakovenantit raportoidaan rahoittajille vuosineljänneksittäin. Jos konserni rikkoo
lainakovenanttiehtoja, velkoja voi vaatia lainojen nopeutettua takaisinmaksua. Johto tarkkailee ja raportoi
hallitukselle lainakovenanttiehtojen täyttymistä säännöllisesti.
Rahoitusjärjestelyyn liittyvät tavanomaiset leverage-
(nettovelan suhde pro forma käyttökatteeseen) ja
gearing-rahoituskovenantit (nettovelkaantumisaste). Kovenanttien laskennassa ei oteta
huomioon IFRS 16 -
vuokrasopimusvelkoja. Rahoituksen lainamarginaali on lisäksi sidottu Pihlajalinnan keskeisimpiin vastuulli-
suustavoitteisiin: potilastyytyväisyyteen, leikkaushoidon saatavuuteen ja henkilöstön tyytyväisyyteen. Vas-
tuullisuustavoitteet vaikuttavat vähäisissä määrin lainamarginaaliin riippuen siitä, miten monta määritel-
lyistä vastuullisuustavoitteista saavutetaan.
Tilikauden lopussa rahoitusjärjestelyn mukaiset vastuullisuusta-
voitteet eivät aiheuttaneet muutosta lainamarginaaleihin.
Rahoitusjärjestelyn gearing-kovenanttitaso on 115 prosenttia ja leverage-taso on 3,75. Tilikauden aikana
ja tilinpäätöspäivänä konserni täytti rahoitussopimuksessa sovitut kovenanttiehdot. Lainamäärä tilinpää-
töshetkellä 31.12.2024, johon kovenanttiehtoja sovelletaan, on 110,0 (140,0) miljoonaa euroa.
Korkoriski
Konserni altistuu korkoriskille ulkoisen rahoitusjärjestelynsä kautta. Riskienhallinnan periaatteiden mukai-
sesti hallitus päättää konsernin lainakannan korkosuojauksen tarpeellisuudesta ja kattavuudesta.
Konsernilla on olemassa 65 miljoonan euron nimellisarvoinen koronvaihtosopimus, joka on solmittu suo-
jaamaan vaihtuvakorkoista rahoitusjärjestelyä. Koronvaihtosopimukseen
sovelletaan rahavirran suojauslas-
kentaa. Koronvaihtosopimuksen alkamispäivä oli maaliskuussa 2023 ja se on voimassa 25.3.2027 asti. Kon-
serni myi alkuvuonna 2023 aiemman koronvaihtosopimuksensa ja koronvaihtosopimuksen käypä arvo sopi-
muksen päätöshetkellä oli noin 3,9 miljoonaa euroa
. Myyntivoitto esitetään käyvän arvon rahastossa ve-
roilla vähennettynä
ja
siirretään tulosvaikutteiseksi samoilla kausilla kuin suojatut odotettavissa olevat vas-
taiset rahavirrat vaikuttavat tulokseen eli vuosien 2023–2027 aikana.
Tilinpäätöspäivänä 66 (63) prosenttia korollisista veloista on kiinteäkorkoista.
Konsernin korollisten velko-
jen ja johdannaisten keskimääräinen vuosikorko tilikaudella oli noin 2,9 (3,2) prosenttia. Rahoitussalkun du-
raatio eli korkosidonnaisuusaika oli 3,5 (3,6) vuotta.
Alla olevassa taulukossa on esitetty konsernin korkopositio tilikauden lopussa.
1 000 €
2024
2023
Kiinteäkorkoiset rahoitusvelat
216 960
236 786
Vaihtuvakorkoiset rahoitusvelat
111 908
141 822
Korkojohdannaisen vaikutus
-65 000
-65 000
Vaihtuvakorkoinen positio yhteensä
46 908
76 822
Alla olevassa taulukossa on esitetty vaikutukset konsernin voittoon ennen veroja, mikäli markkinakorot nou-
sisivat tai laskisivat ja muut tekijät säilyisivät muuttumattomina. Herkkyysanalyysi perustuu raportointikau-
den päättymispäivän korkopositioon sisältäen johdannaisten suojausvaikutuksen.
Koska konsernilla ei ole
merkittäviä korollisia varoja, konsernin tuotot ja operatiiviset kassavirrat
eivät olennaisesti altistu markkina-
korkojen vaihtelulle.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
130
1 000 €
2024
2024
2023
2023
Muutos
1 % -yksikköä
korkeampi
1 % -yksikköä
matalampi
1 % -yksikköä
korkeampi
1 % -yksikköä
matalampi
Vaikutus voittoon ennen veroja
-469
489
-768
1 418
Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta
Laatimisperiaate
Yhtiö soveltaa suojauslaskentaa vähentämään tulevien rahavirtojen korkojen vaihtelusta
johtuvaa tulos-
vaihtelua.
Johdannaissopimukset merkitään taseeseen käypään arvoon kaupankäyntipäivänä ja arvostetaan
uudelleen käypään arvoon tilinpäätöspäivänä. Johdannaissopimukset sisältyvät lyhytaikaisiin rahoitusvaroi-
hin tai -velkoihin, paitsi yli 12 kuukauden kuluttua tilinpäätöspäivästä realisoituvat johdannaissopimukset,
jotka kirjataan pitkäaikaisiin rahoitusvaroihin tai -velkoihin. Jos johdannaissopimus täyttää rahavirran suo-
jauksen ehdot, ja sen suojausvaikutus voidaan osoittaa tehokkaaksi, käyvän arvon muutos kirjataan omaan
pääomaan.
Rahavirran suojauksissa suojauskohteiden ja instrumenttien kriittiset ehdot ovat samat ja suojauskoh-
teille sovelletaan suojausastetta 1:1. Suojauslaskentaa aloitettaessa dokumentoidaan suojattavan kohteen
ja suojausinstrumentin välinen suhde sekä konsernin riskienhallinnan tavoitteet. Suojaussuhteen tehok-
kuutta testataan säännöllisesti ja tehokas osuus kirjataan suojauskohteen mukaisesti suojattavan
kohteen
arvonmuutosta vastaan oman pääoman käyvän arvon rahastoon. Tehoton osuus kirjataan luonteensa mu-
kaisesti joko rahoituseriin tai muihin liiketoiminnan tuottoihin tai kuluihin. Suojauslaskenta lopetetaan, kun
suojausinstrumentti erääntyy tai myydään, sopimus puretaan tai toteutetaan. Tällöin suojausinstrumen-
teista kertynyt voitto tai tappio jää omaan pääomaan siihen asti, kunnes ennakoitu liiketoimi toteutuu.
Suojaukseen käytettävät johdannaiset
Konsernilla on olemassa 65 miljoonan euron nimellisarvoinen koronvaihtosopimus, joka on solmittu suojaa-
maan vaihtuvakorkoista rahoitusjärjestelyä. Koronvaihtosopimukseen
sovelletaan rahavirran suojauslasken-
taa. Koronvaihtosopimuksen alkamispäivä oli maaliskuussa 2023 ja se on voimassa 25.3.2027. Sopimuksen
käypä arvo oli -0,8 (0,2) miljoonaa euroa tilikauden lopussa. Sopimuksen perusteella konserni maksaa kiin-
teää 2,8 prosentin korkoa sekä saa vaihtuvaa 6 kk Euribor -korkoa alkamispäivästä
alkaen.
Konserni myi alkuvuonna 2023 aiemman koronvaihtosopimuksensa ja koronvaihtosopimuksen käypä arvo
sopimuksen päätöshetkellä oli noin 3,9 miljoonaa euroa. Myyntivoitto esitetään käyvän arvon rahastossa
veroilla vähennettynä ja siirretään tulosvaikutteiseksi samoilla kausilla kuin suojatut odotettavissa olevat
vastaiset rahavirrat vaikuttavat
tulokseen eli vuosien 2023–2027 aikana.
Alla oleva taulukko kuvaa johdannaisen kassavirtoja vuosittain markkinakoroilla laskettuna. Lisäksi alla on
esitetty johdannaisen herkkyysanalyysi, joka kuvaa johdannaisen markkina-arvon muutosta, kun korkokäyrä
nousee tai laskee ja muut tekijät säilyvät muuttumattomina.
Johdannaisen kassavirrat
1 000 €
2025
2026
2027
Yhteensä
Johdannaisen kassavirta 31.12.2024
Korkojohdannainen
-21
-440
-176
-637
EUR 1,000
2024
2025
2026
2027
Yhteensä
Johdannaisen kassavirta 31.12.2023
Korkojohdannainen
632
-314
-536
-235
-453
Johdannaisen herkkyysanalyysi
€1 000
2024
2024
Korkokäyrän muutos
1 % -yksikköä mata-
lampi
1 % -yksikköä korke-
ampi
Korkojohdannaisen markkina-arvon muutos
-1 300
1 282
€1 000
2023
2023
Korkokäyrän muutos
1 % -yksikköä mata-
lampi
1 % -yksikköä korke-
ampi
Korkojohdannaisen markkina-arvon muutos
-1 928
1 868
Luottoriski
Konsernin luottoriski koostuu pääasiassa liiketoimintaan liittyvien asiakassaamisten luottoriskistä. Konsernin
suurimmat asiakkaat ovat hyvinvointialueita, vakuutusyhtiöitä tai vakavaraisia
pörssinoteerattuja yrityksiä.
Liitetiedossa 17
Myyntisaamiset ja muut saamiset
on esitetty konsernin keskeiset luottoriskit.
Yritys-
ja henkilöasiakkaiden maksutiedot tarkistetaan joka käynnin yhteydessä. Perintäprosessissaan kon-
serni käyttää ulkopuolista perintätoimistoa. Konserni tarjoaa yksityisasiakkaille rahoitusta Svea Rahoituksen
kautta. Kyseinen järjestely sisältää asiakkaan luottokelpoisuuden tarkistuksen.
Myyntisaamisten ikäjakauma on esitetty liitetiedossa 17
Myyntisaamiset ja muut saamiset.
Tilikauden
tulosvaikutteisten luottotappioiden määrä ei ole ollut merkittävä. Konsernin luottoriskin enimmäismäärä
vastaa rahoitusvarojen kirjanpitoarvoa tilikauden lopussa (ks. liitetieto 21
Rahoitusvarat ja -velat
arvostusryhmittäin
).
Valuuttariski
Konserni toimii pääasiassa Suomen alueella eikä näin altistu toiminnoissaan merkittäville valuuttakurssiris-
kille. Konsernilla on vähäisiä ulkomaanvaluutan määräisiä hankintoja vuosittain.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
131
27. Liiketoimintojen hankinnat ja luovutukset
Laatimisperiaatteet
Konsernin hankkiessa omaisuutta joko yritysjärjestelyin tai muiden järjestelyiden kautta johto arvioi omai-
suuserän tosiasiallista luonnotta ja liiketoimintaa määritellessään, onko kyseessä liiketoimintojen yhdistämi-
nen.
Kun omaisuuserän tai omaisuuserien ryhmä ei muodosta liiketoimintaa, hankintaa ei käsitellä liiketoimin-
tojen yhdistämisenä ja tällöin konserni kirjaa yksittäisten varojen sekä velkojen hankinnan. Hankintameno
kohdistetaan yksittäisille omaisuuserille ja veloille niiden hankintahetken käypien arvojen suhteessa ja lii-
kearvoa ei synny.
Liiketoiminnoiksi määritellyt hankinnat käsitellään liiketoimintojen yhdistämisinä. Konserni kirjaa liiketoi-
mintojen yhdistämisen käyttäen hankintamenetelmää. Luovutettu vastike, mukaan lukien ehdollinen kaup-
pahinta sekä hankitun yrityksen yksilöitävissä olevat varat ja velat arvostetaan käypään arvoon hankintahet-
kellä. Hankintaan liittyvät menot kirjataan kuluksi sille kaudelle, jolloin ne ovat aiheutuneet. Hankitut liike-
toiminnot on yhdistelty konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun konserni on saanut määräysval-
lan hankittuun liiketoimintaan.
Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa kirjataan han-
kintakohtaisesti määrään, joka vastaa määräysvallattomien
omistajien suhteellista osuutta hankinnan koh-
teen nettovarallisuudesta.
Jos liiketoimintojen yhdistämisen kirjanpitokäsittelyä ei saada valmiiksi sen raportointikauden loppuun
mennessä, jonka aikana yhdistäminen tapahtuu, konserni esittää tilinpäätöksessään nämä hankinnat alusta-
vina. Alustavia eriä oikaistaan, ja uusia varoja ja velkoja kirjataan takautuvasti, jos saadaan sellaista uutta
informaatiota, joka koskee hankinta-ajankohtana vallinneita tosiseikka ja olosuhteita ja joka,
jos se olisi ollut
tiedossa, olisi vaikuttanut tuona ajankohtana kirjattuihin määriin. Tarkastelu ei ole pidempi kuin yksi vuosi
hankinta-ajankohdasta lukien.
27.1. Hankitut liiketoiminnot
Hankitut liiketoiminnot 2024
Pihlajalinna hankki 1.5.2024 kokonaan omistukseensa entisen osakkuusyhtiön Kuura Digilääkäri Oy:n,
josta Pihlajalinna omisti aiemmin 45 prosenttia. Pihlajalinna hankki 1.7.2024 entisen osakkuusyhtiönsä
Digital Health Solutions Oy:n osakkeista 41,34 prosenttia ja kaupan jälkeen Pihlajalinna omistaa 82,37
prosenttia yhtiön osakkeista. Pihlajalinna yhdistelee yhtiöt tilinpäätöksessään tytäryhtiöinä vaiheittain
toteutetun hankinnan mukaisesti. Aiempi omistusosuus yhtiöistä kirjattiin käypään arvoon ja syntynyt
voitto, 78 tuhatta euroa, kirjattiin liiketoiminnan muihin tuottoihin. Seuraavassa on esitetty hankintalas-
kelmat yrityshankinnoista yhdistettyinä, koska hankinnat eivät ole yksittäin tarkasteltuina olennaisia:
milj. euroa
2024
Vastike
Käteinen raha
3,6
Kokonaishankintameno
3,6
Hankittujen varojen ja vastattavaksi otettujen velkojen
arvot hankintahetkillä olivat seuraavat:
milj. euroa
Liite
2024
Myyntisaamiset ja muut saamiset
0,2
Rahavarat
0,5
Varat yhteensä
0,7
Muut velat
0,2
Velat yhteensä
0,2
Hankittu nettovarallisuus
0,5
Liikearvon syntyminen hankinnoissa:
milj. euroa
Liite
2024
Luovutettu vastike
2,0
Aiempi omistus käypään arvoon arvostettuna
1,6
Määräysvallattomille omistajille kuuluva osuus hankinnasta
0,0
Hankittujen kohteiden yksilöitävissä oleva nettovarallisuus
-0,5
Liikearvo
14
3,1
Rahana maksettu kauppahinta tilikaudella
2,0
Hankittujen kohteiden rahavarat
-0,5
Rahavirtavaikutus tilikaudella
1,5
Liiketoimintojen yhdistämisestä syntyi 3,1 miljoonan euron liikearvo. Syntynyt liikearvo ei ole vähennys-
kelpoinen verotuksessa. Hankintaan liittyvät kulut 0,1 milj. euroa on kirjattu liiketoiminnan muihin kului-
hin (IFRS 3 -kulut). Yhdistämisen myötä katsauskaudella 2024 kirjattu liikevaihto eikä vaikutus katsaus-
kauden tulokseen ole olennainen.
Hankitut liiketoiminnot 2023
Pihlajalinna ei tehnyt yrityshankintoja tilikaudella 2023.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
132
27.2. Määräysvallattomien omistajien
osuuksien hankinnat
Hankinnat 2024
Yritys
Hankintapäivä
Hankittu osuus,
%
Uusi
omistusosuus,
%
Suomen Yksityiset Hammaslääkärit Oy
1.9.2024
5 %
100 %
Kuusiolinna Terveys Oy
1.12.2024
3 %
100 %
1 000 €
Kauppahinta
Määräysvallattomien
omistajien
osuuden muutos
Vaikutus
konsernin
voittovaroihin
Suomen Yksityiset Hammaslääkärit Oy
52
-40
-12
Kuusiolinna Terveys Oy
120
34
-154
Hankinnat 2023
Yritys
Hankintapäivä
Hankittu osuus,
%
Uusi
omistusosuus,
%
Suomen Yksityiset Hammaslääkärit Oy
7.7.2023 ja
16.10.2023
32 %
95 %
Pihlajalinna Ikioma Oy
1.1.2023
6 %
100 %
1 000 €
Kauppahinta
Määräysvallattomien
omistajien
osuuden muutos
Vaikutus
konsernin
voittovaroihin
Suomen Yksityiset Hammaslääkärit Oy
262
-278
15
Pihlajalinna Ikioma Oy
287
-70
-218
Laatimisperiaate
Määräysvallattomien omistajien kanssa toteutuneita liiketoimia, jotka eivät johda määräysvallan
menettä-
miseen, käsitellään liiketoimina omistajien kanssa. Omistusosuuden muutos johtaa Konsernin ja määräysval-
lattomien omistajien osuuksien kirjanpitoarvojen väliseen oikaisuun. Määräysvallattomien omistajien osuu-
teen tehtävän oikaisun ja maksetun tai saadun vastikkeen välinen erotus kirjataan voittovaroihin.
27.3. Myydyt liiketoiminnot
2024
Tilikaudella 2024 ei ole toteutettu yritysmyyntejä.
2023
Pihlajalinna myi suun terveyden palvelut Hammas Hohde Oy:lle 31.3.2023. Kaupan myötä vertailukaudella
konsernitaseelta poistui nettovaroja yhteensä noin 5,1 miljoonan euron edestä. Kaupasta on kirjattu vertai-
lukaudella 3,6 miljoonan euron myyntivoitto, joka on esitetty osana liiketoiminnan muita tuottoja. Osana
kauppaa konserni myi Wiisuri Oy:n ja Pihlajalinna Hammasklinikat Oy:n koko osakekannat sekä osasta yhti-
öistä suun terveyden palveluihin liittyvät liiketoiminnat.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
133
28. Tytäryhtiöt ja olennaiset määräysvallattomien
omistajien osuudet
Konsernin rakenne
Konsernilla oli 26 (28) tytäryritystä vuonna 2024. Tytäryrityksistä 16 (17) oli 100 % omistettuja ja 10 (11) tytäryritystä on osittain omistettuja. Luettelo konsernin kaikista tytäryrityksistä ja konsernirakenteen
muutoksista on
esitetty liitetiedossa 31
Tytäryhtiöt
. Vuonna 2024 konsernilla oli 1 (3) osakkuusyritystä ja 1 (1) yhteinen toiminto.
Erittely olennaisista määräysvallattomien
omistajien osuuksista konsernissa
Pääasiallinen
toimipaikka
Määräysvallattomien
omistajien osuus äänivallasta
Määräysvallattomien omistajien osuus
voitosta tai tappiosta
Määräysvallattomien omistajien osuus
omasta pääomasta
1000 €
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Jämsän Terveys Oy
Jämsä
49 %
49 %
2 176
-1 288
-2 997
-5 173
Pihlajalinna Erityisasumispalvelut Oy
Hämeenlinna
30 %
30 %
31
129
30
-1
Dextra Lapsettomuusklinikka Oy
Helsinki
49 %
49 %
368
166
953
584
Pihlajalinna Liikuntakeskukset -konserni
useita
30 %
30 %
-210
-417
826
1 036
Yhteensä
2 365
-1 410
-1 189
-3 554
Taloudellisen informaation yhteenveto
tytäryrityksistä, joissa on olennainen määräysvallattomien omistajien osuus
Jämsän Terveys Oy
Pihlajalinna Erityisasumispalvelut
Oy
Dextra
Lapsettomuusklinikka Oy
Pihlajalinna Liikuntakeskukset -
konserni
2024
2023
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Lyhytaikaiset varat
2 934
3 725
757
1 136
2 356
1 439
1 098
1 430
Pitkäaikaiset varat
409
876
3 898
4 126
3 378
3 651
36 917
37 916
Lyhytaikaiset velat
9 459
15 059
1 337
1 254
1 124
936
18 662
18 136
Pitkäaikaiset velat
80
3 215
3 996
2 041
2 321
17 483
18 632
Liikevaihto
38 771
69 204
7 176
6 848
5 445
5 100
15 327
14 489
Liikevoitto
4 351
-2 663
168
595
904
364
538
-127
Voitto / tappio
4 440
-2 628
104
430
751
338
-707
-1 401
Emoyrityksen omistajien osuus voitosta/tappiosta
2 264
-1 340
73
301
383
172
-497
-984
Määräysvallattomien omistajien osuus voitosta/tappiosta
2 176
-1 288
31
129
368
166
-210
-417
Liiketoiminnan nettorahavirta
-3 833
1 925
913
826
1 478
1 085
5 066
4 808
Investointien nettorahavirta
241
-85
91
-184
-1 015
-669
20
-599
Rahoituksen nettorahavirta,
3 652
-2 403
-1 004
-642
-465
-418
-5 060
-4 496
josta määräysvallattomille omistajille maksetut osingot
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
134
29. Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisjärjestelyissä
Muutokset osuuksissa tilikauden aikana
Pihlajalinna hankki 1.5.2024 kokonaan omistukseensa entisen osakkuusyhtiön Kuura Digilääkäri Oy:n, josta
Pihlajalinna omisti aiemmin 45 prosenttia. Pihlajalinna hankki 1.7.2024 entisen osakkuusyhtiönsä Digital
Health Solutions Oy:n osakkeista 41,34 prosenttia ja kaupan jälkeen Pihlajalinna omistaa 82,37 prosenttia
yhtiön osakkeista. Katso tarkemmin liitetieto 27
Liiketoimintojen hankinnat ja luovutukset
.
Vertailukaudella osuus osakkuusyritysten ja yhteisjärjestelyiden tuloksesta sisältää noin 0,5 miljoonaa
eu-
roa arvonalentumisia Pihlajalinnan omistukseen Digital Health Solutions Oy:ssä.
1000 €
2024
2023
Osuudet osakkuusyrityksissä
Ullanlinnan Silmälääkärit Oy
26
34
Digital Health Solutions Oy
0
0
Kuura Digilääkärit Oy
0
1 557
Osuudet yhteisissä toiminnoissa
Koy Levin Pihlaja Oy
40
40
Tasearvo yhteensä
66
1 631
Osuudet osakkuusyrityksissä
Pääasiallinen
toimipaikka
Omistusosuus -%
Nimi
2024
2023
Ullanlinnan Silmälääkärit Oy
Helsinki
Terveyspalvelut
37 %
37 %
Osuudet yhteisissä toiminnoissa
Konserni omistaa 31 % Kiinteistö Oy Levin Pihlajasta, joka yhdistellään konserniin yhteisenä toimintona
omistusosuuden mukaan.
30. Ehdolliset velat ja varat sekä sitoumukset
Omasta puolesta annetut vakuudet
2024
2023
Takaukset
5 806
5 300
Kiinteistöjen alv-palautusvastuu
4
7
Vuokravastuut taseeseen kirjaamattomista vuokrasopimuksista
897
1 606
Vuokravakuustalletukset
122
234
Hybridilainan korot
Pihlajalinna laski 27.3.2023 liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilainan. Tilikauden lopussa maksamaton
korko oli 1,9 (1,9) miljoonaa euroa.
Oikeudenkäynnit ja viranomaismenettelyt
Jämsän kaupunki haastoi Jämsän Terveys Oy:n palvelusopimuksen hinnantarkistusehtoa koskevassa asiassa
käräjäoikeuteen. Näkemysero oli siitä, voiko kiinteä vuosihinta
sote-palveluissa myös laskea hinnantarkistuk-
sen vuoksi. Jämsän Terveys nosti lisävastakanteen Jämsän kaupunkia vastaan.
Lisävastakanne koskee mm.
palvelusopimuksen kohteena olevien palveluiden muutosten vaikutusta hintaan sekä palveluntuottajan vas-
tuuta Pirkanmaan sairaanhoitopiirin investointien rahoituksesta siltä osin kuin investoinnit palvelevat palve-
lusopimuksen jälkeistä aikaa ja toimintaa. Palveluntuottajalla oli oikeus kustannusnousuja vastaaviin hinnan-
muutoksiin, ja sopimusosapuolilla oli neuvottelu- ja sopimisvelvoite.
Keski-Suomen käräjäoikeus antoi 4.4.2022 ratkaisunsa Jämsän Terveys
Oy:n ja Jämsän kaupungin palvelu-
sopimusta koskevaan riitaan. Käräjäoikeus ei kiistänyt Jämsän Terveyden
palvelusopimuksen muuttuvien
vastikkeiden perusteita, mutta katsoi esitetyn näytön kustannusten toteutumisesta
riittämättömäksi. Pihla-
jalinna valitti käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen.
Vaasan hovioikeus antoi 22.11.2023 ratkaisunsa riitaan. Hovioikeus päätyi pitämään käräjäoikeuden anta-
man ratkaisun voimassa. Pihlajalinna jätti korkeimmalle oikeudelle valituslupahakemuksen ja valituksen kos-
kien osaa Vaasan hovioikeuden tuomiota. Korkein oikeus ei myöntänyt Pihlajalinnalle valituslupaa koskien
Vaasan hovioikeuden tuomiota.
Jämsän Terveys Oy on haastanut entisen tilaajan Jämsän kaupungin käräjäoikeuteen liittyen lähinnä ko-
ronakustannuskorvauksiin, jotka kaupunki on palvelusopimuksen vastaisesti jättänyt maksamatta. Lisäksi
yhtiön ja kaupungin välille tilikaudella 2022 syntyi näkemysero henkilöstön siirron vaikutuksesta palveluso-
pimuksen vuosihintaan. Keski-Suomen käräjäoikeus käsitteli asian ja antoi joulukuun 2024 lopussa tuomi-
onsa, jolla oikeus velvoitti Jämsän kaupungin maksamaan Jämsän Terveydelle sen vaatimat koronakustan-
nukset korkoineen. Muilta osin, kuten henkilöstön siirron vaikutuksista vuosihintaan, osapuolet sopivat en-
nen oikeuden istuntoa. Keski-Suomen käräjäoikeuden antama tuomio ei ole lainvoimainen ja Jämsän kau-
punki on valittanut päätöksestä Vaasan hovioikeuteen.
Pihlajalinnalla on vireillä joitakin työsuhteisiin liittyviä oikeudenkäyntejä, joista ei odoteta merkittäviä talou-
dellisia vaikutuksia konsernille.
Ehdolliset varat
Pihlajalinnalla on tilikauden 2024 päättyessä IAS 37 mukaisia ehdollisia saamisia 0,0 (8,2) miljoonan euroa.
Vuoden 2024 aikana 1,5 miljoonaa euroa saamisista on palautettu tilinpäätökseen saamisiksi. Saamiset
liittyvät Jämsän Terveyden saamisiin Jämsän kaupungilta, joiden osalta taloudellisen hyödyn koituminen
Pihlajalinnan hyväksi on tullut käräjäoikeuden ratkaisun myötä varmaksi. Muutoin vuoden 2023
tilinpäätöksessä esitettyjen ehdollisten saamisten osalta Pihlajalinna ei koe taloudellisen hyödyn koitumista
sille enää todennäköiseksi.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
135
31. Tytäryhtiöt
Konsernin emo- ja tytäryrityssuhteet 31.12.2024
Konsernin emoyritys on Pihlajalinna Oyj, joka omistaa kaikki Pihlajalinna Terveys Oy:n A-sarjan osakkeet.
Yritys
Kotipaikka
Omistus-
osuus
Osuus
äänivallasta
Emoyritys Pihlajalinna Oyj
Tampere
Pihlajalinna Terveys Oy
Parkano
100 %
100 %
Ikipihlaja Johanna Oy
Jämsä
100 %
100 %
Jokilaakson Terveys Oy
Jyväskylä
90 %
90 %
Mäntänvuoren Terveys Oy
Tampere
91 %
91 %
Ikipihlaja Kuusama Oy
Kokemäki
100 %
100 %
Ikipihlaja Sofianhovi Oy
Mänttä-Vilppula
100 %
100 %
Ikipihlaja Matinkartano Oy
Lieto
100 %
100 %
Ikipihlaja Setälänpiha Oy
Lieto
100 %
100 %
Ikipihlaja Oiva Oy
Raisio
100 %
100 %
Kolmostien Terveys Oy
Parkano
96 %
96 %
Jämsän Terveys Oy
Jämsä
51 %
51 %
Kuusiolinna Terveys Oy
Alavus
100 %
100 %
Lääkäriasema DokTori Oy
Lappeenranta
100 %
100 %
Mediapu Oy
Oulu
100 %
100 %
Pihlajalinna Erityisasumispalvelut Oy
Hämeenlinna
70 %
70 %
Dextra Lapsettomuusklinikka Oy
Helsinki
51 %
51 %
Bottenhavets Hälsa Ab -
Selkämeren Terveys Oy
Kristiinankaupunki
75 %
75 %
Linnan Klinikka Oy
Hämeenlinna
100 %
100 %
Pihlajalinna Liikuntakeskukset Oy
Tampere
70 %
70 %
Forever Helsinki Oy
Helsinki
70 %
70 %
Suomen Yksityiset Hammaslääkärit Oy
Tampere
100 %
100 %
Laihian Hyvinvointi Oy
Laihia
100 %
100 %
Digital Health Solutions Oy
Sotkamo
82 %
82 %
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy
Helsinki
100 %
100 %
Pihlajalinna Ikioma Oy
Mikkeli
100 %
100 %
Pihlajalinna Kainuu Oy
Sotkamo
100 %
100 %
Tiedot osakkuusyrityksistä on esitetty liitetiedossa 29 Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisjärjestelyissä.
Konsernirakenteen muutokset
Tilikaudella 2024 on toteutettu seuraavat tytäryhtiöiden fuusiot:
Fuusioitu yhtiö
Kohdeyhtiö
Ajankohta
Pihlajalinna Seppälääkärit Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy
1.3.2024
Kuura Digilääkäri Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy
1.10.2024
Kompassi Lääkärikeskus Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy
1.11.2024
Tilikaudella 2023 toteutettiin seuraavat tytäryhtiöiden fuusiot:
Fuusioitu yhtiö
Kohdeyhtiö
Ajankohta
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy (ent. Pihlajalinna
Omasairaala Oy 1.2.-31.12.2022)
1.1.2023
Pihlajalinna Turku Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy (ent. Pihlajalinna
Omasairaala Oy 1.2.-31.12.2022)
1.1.2023
Etelä-Savon Työterveys Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy (ent. Pihlajalinna
Omasairaala Oy 1.2.-31.12.2022)
1.1.2023
Pihlajalinna Oulu Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy (ent. Pihlajalinna
Omasairaala Oy 1.2.-31.12.2022)
1.4.2023
Pihlajalinna Seppämagneetti Oy
Pihlajalinna Lääkärikeskukset Oy (ent. Pihlajalinna
Omasairaala Oy 1.2.-31.12.2022)
1.5.2023
Liiketoimintojen hankinnat ja myynnit on kuvattu tarkemmin liitetiedon 27
Liiketoimintojen hankinnat ja
luovutukset yhteydessä
.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
136
32. Lähipiiritapahtumat
Konsernin lähipiiriin kuuluvat tytäryritykset, osakkuusyritykset ja yhteisjärjestelyt. Lähipiiriin luetaan myös
hallituksen ja johtoryhmän jäsenet mukaan lukien toimitusjohtaja ja heidän perheenjäsenensä ja määräys-
valtayhtiöt. Konserniin kuuluvat tytäryritykset on kuvattu tarkemmin liitteessä 31
Tytäryhtiöt
ja osakkuusyri-
tykset sekä yhteisjärjestelyt liitteessä 29
Osuudet
osakkuusyrityksissä ja yhteisjärjestelyissä
.
Lähipiiritapahtumina on esitetty sellaiset lähipiirin kanssa tehdyt liiketoimet, jotka eivät eliminoidu kon-
sernitilinpäätöksessä.
Johdon työsuhde-etuudet
1000 €
2024
2023
Rahapalkat, johtoryhmä
1 713
1 768
Osakepalkkio, johtoryhmä
143
0
Luontoisedut, johtoryhmä
12
36
Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet, johtoryhmä
390
277
Johtoryhmä yhteensä
2 258
2 081
Palkat ja palkkiot
Tuomas Hyyryläinen on toiminut Pihlajalinnan toimitusjohtajana 1.9.2023 alkaen. Tilikaudella 2023 Pihlaja-
linnan toimitusjohtajana toimi 8.3.2023 asti Joni Aaltonen ja väliaikaisena toimitusjohtajana 9.3. -
31.8.2023 Mikko Wirén. Joni Aaltoselle maksettiin vuonna 2023 yhteensä 353 000 euroa palkkoja ja palk-
kioita ja Mikko Wirénille 174 000 euroa.
1000 €
2024
2023
Tuomas Hyyryläinen
Rahapalkat
378
120
Osakepalkkio
143
0
Luontoisedut
0
0
Yhteensä
521
120
Pihlajalinna luovutti tammikuussa 2024 yhteensä 20 000 osaketta toimitusjohtaja Tuomas Hyyryläiselle
(bruttomäärä ennen ennakonpidätyksen vähentämistä). Palkitseminen liittyi toimitusjohtajasopimuksessa
sovittuun oikeuteen hankkia osakkeita osakepalkkiojärjestelmän alussa, jolloin Pihlajalinna luovutti osak-
keita ostoja vastaan. Järjestelyä on kuvattu tarkemmin
liitetiedon 6 Osakeperusteiset maksut yhteydessä.
1000 €
2024
2023
Halllitus
Hallituksen puheenjohtaja
Jukka Leinonen
72
68
Hallituksen varapuheenjohtaja
Leena Niemistö
52
54
Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja
Kim Ignatius
53
38
Hallituksen jäsen
Heli Iisakka
43
43
Henkilöstö-
ja vastuullisuusvaliokunnan
puheenjohtaja
Hannu Juvonen
52
54
Hallituksen jäsen
Tiina Kurki
43
37
Hallituksen jäsen (3.4.2023 asti)
Mika Manninen
0
6
Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja (10.4.2024
asti)
Seija Turunen
2
53
Hallituksen jäsen
Mikko Wirén
42
44
Yhteensä
358
397
Osakkeina maksettavasta vuosipalkkiosta hallituksen puheenjohtajalle luovutettiin yhtiön hallussa olevia
omia osakkeita yhteensä 2 662 (2 636) osaketta, varapuheenjohtajalle, henkilöstö- ja
vastuullisuusvaliokunnan ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtajalle 1 774 (1 757) osaketta kullekin ja
hallituksen jäsenille kullekin 1 331 (1 318) osaketta.
Toimitusjohtajasopimuksen mukainen irtisanomisaika on 6 kuukautta. Yhtiö on velvollinen korvaamaan
toimitusjohtajalle sopimuksen päättämisestä kertakorvauksen, joka vastaa 8 kuukauden kokonaispalkkaa.
Toimitusjohtajan eläke-edut ovat lakisääteiset. Toimitusjohtaja
Tuomas Hyyryläinen ei ole hallituksen jäsen.
Lähipiirin kanssa toteutuneet liiketoimet sekä lähipiirisaamiset ja
-velat
2024
2023
Johdon avainhenkilöt
Maksetut vuokrat
1 103
1 014
Ostetut palvelut
949
1 277
Muut maksut
138
0
Ennakkomaksut
-76
-99
Ostovelat
87
179
Osakkuusyritykset ja yhteisjärjestelyt
Maksetut vuokrat
38
29
Ostetut palvelut
321
944
Muut maksut
14
75
Ostovelat
6
197
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
137
Konserni on tilikaudella vuokrannut toimitilojaan Karkussa, Kangasalla ja Tampereella Mikko Wirénin
määräysvaltayhtiöltä. Mikko Wirén on konsernin hallituksen jäsen. Konsernin yhtiöllä on lisäksi Mikko
Wirénin määräysvaltayhtiön MWW Oy:n kanssa sopimus, jolla konserni ostaa terveydenhuollon
ammattilaisten palveluita sekä liikkeenjohdon konsultointia. Lisäksi konserni on tilikauden aikana maksanut
vanhoja saamisia, viivästyskorkoja sekä tiloihin liittyviä remonttikustannuksia Mikko Wirénin
määräysvaltayhtiölle.
Liiketoimet osakkuusyritysten ja yhteisjärjestelyiden kanssa koostuvat pääosin terveydenhuollon
ammattilaisten palveluiden hankkimisesta Kuura Digilääkäri Oy:ltä sekä maksetuista vuokrista Kiinteistö Oy
Levin Pihlajalle.
33. Tilikauden päättymispäivän jälkeiset tapahtumat
Tilikauden päättymisen jälkeen ei ole tapahtunut mitään olennaista.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
138
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
PÄÄLASKELMAT,
FAS
Emoyhtiön tuloslaskelma, FAS
EUR
Liite
2024
2023
Liikevaihto
1.1.
11 988 270,96
9 077 280,90
Liiketoiminnan muut tuotot
1.2.
529 576,34
395 721,08
Henkilöstökulut
1.3.
-1 505 644,20
-1 397 212,74
Poistot ja arvonalentumiset
1.4.
-2 808 741,76
-2 672 301,20
Liiketoiminnan muut kulut
1.5
-11 742 181,16
-8 876 588,58
Liikevoitto (-tappio)
-3 538 719,82
-3 473 100,54
Rahoitustuotot ja -kulut
1.6
-621 839,96
-5 353 946,60
Voitto (tappio) ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja
-4 160 559,78
-8 827 047,14
Tilinpäätössiirrot
1.7
Poistoeron muutos
265 842,71
-783 600,41
Konserniavustus
22 200 000,00
537 000,00
Tuloverot
1.8.
-2 481 979,17
1 364 318,99
Tilikauden voitto (tappio)
15 823 303,76
-7 709 328,56
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
139
Emoyhtiön tase, FAS
EUR
Liite
2024
2023
Vastaavaa
Pysyvät vastaavat
Aineettomat hyödykkeet
2.1
2 152 146,73
3 377 107,41
Aineelliset hyödykkeet
2.2
4 960 479,89
6 397 913,16
Sijoitukset
2.3
384 535 075,95
384 535 075,95
Pysyvät vastaavat yhteensä
391 647 702,57
394 310 096,52
Vaihtuvat vastaavat
Pitkäaikaiset saamiset
2.4
6 062,31
2 488 041,48
Lyhytaikaiset saamiset
2.5
72 586 162,82
50 925 791,76
Rahat ja pankkisaamiset
30 637 684,94
24 278 891,96
Vaihtuvat vastaavat
yhteensä
103 229 910,07
77 692 725,20
Vastaavaa yhteensä
494 877 612,64
472 002 821,72
Vastattavaa
Oma pääoma
2.6
Osakepääoma
80 000,00
80 000,00
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
183 190 483,50
183 190 483,50
Edellisten tilikausien voitto/tappio
17 818 553,02
28 043 605,15
Tilikauden voitto/-tappio
15 823 303,76
-7 709 328,56
Oma pääoma yhteensä
216 912 340,28
203 604 760,09
Tilinpäätössiirtojen kertymä
2.7
1 431 643,08
1 697 485,79
Vieras pääoma
2.8
Pitkäaikainen vieras pääoma
132 559 107,60
163 649 827,42
Lyhytaikainen vieras pääoma
143 974 521,68
103 050 748,42
Vieras pääoma yhteensä
276 533 629,28
266 700 575,84
Vastattavaa yhteensä
494 877 612,64
472 002 821,72
Emoyhtiön rahoituslaskelma, FAS
EUR
2024
2023
Liiketoiminnan rahavirta
Tilikauden tulos
15 823 303,76
-7 709 328,56
Poistot ja arvonalentumiset
2 808 741,76
2 672 301,20
Rahoitustuotot ja kulut
621 839,96
5 353 946,60
Muut oikaisut (tilinpäätössiirrot ja verot)
-19 972 927,67
-1 157 402,06
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta
-719 042,19
-840 482,82
Nettokäyttöpääoman muutos
1 062 114,17
-1 039 744,79
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja
343 071,98
-1 880 227,61
Saadut korot liiketoiminnasta
3 486 952,95
3 308 330,35
Maksetut välittömät verot
0,00
1 489 667,78
Liiketoiminnan rahavirta
3 830 024,93
2 917 770,52
Investointien rahavirta
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin
-207 283,68
-1 502 075,32
Aineettomien ja aineellisten luovutustulot
50 000,00
52 000,00
Saadut osingot
10 000 000,00
0,00
Investointien rahavirta
9 842 716,32
-1 450 075,32
Rahoituksen rahavirta
Konsernilainojen muutos
35 823 456,62
29 052 037,78
Konsernisaamisten muutos
3 751 291,99
5 349 810,60
Pitkäaikaisten lainojen nosto
110 000 000,00
5 000 000,00
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut
-141 096 795,80
-33 063 486,74
Saadut konserniavustukset
537 000,00
0,00
Oman pääoman ehtoisen hybridilainan nosto
0,00
20 000 000,00
Oman pääoman ehtoisen hybridilainan korot ja kulut
-2 402 500,00
-431 860,20
Maksetut korot
-11 410 677,51
-7 317 894,98
Maksetut osingot
-1 579 002,46
0,00
Omien osakkeiden hankinta
-936 721,11
0,00
Rahoituksen rahavirta
-7 313 948,27
18 588 606,46
Rahavarojen muutos
6 358 792,98
20 056 301,66
Rahavarat tilikauden alussa
24 278 891,96
4 222 589,95
Rahavarat tilikauden lopussa
30 637 684,94
24 278 891,96
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
140
TILINPÄÄTÖKSEN
LIITETIEDOT 31.12.2024
Laatimisperiaatteet
Pihlajalinna Oyj (2617455-1), kotipaikka Tampere, on Pihlajalinna-konsernin emoyhtiö.
Yhtiö on perustettu 15.4.2014.
Pysyvien vastaavien arvostusperiaatteet
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoonsa. Suunnitelman mukaiset
poistot on laskettu tasapoistoina hyödykkeiden taloudellisen pitoajan perusteella.
Suunnitelman mukaiset poistoajat ovat:
Kehittämismenot
5 - 7 vuotta
Muut aineettomat oikeudet
3 - 7 vuotta
Muut pitkävaikutteiset menot
5 - 7 vuotta
Koneet ja kalusto
3 - 10 vuotta
Pysyvien vastaavien hyödykkeiden hankintamenot, joiden todennäköinen taloudellinen käyttöaika on alle 3
vuotta, sekä pienhankinnat (alle 1 200 euroa) on kirjattu kokonaisuudessaan hankintatilikauden kuluksi. Yh-
tiön sijoitukset arvostetaan tilinpäätöksessä hankintamenoon tai sitä alempaan käypään arvoon, mikäli ar-
vonalentuminen katsotaan pysyväksi.
Laskennallisten verojen kirjaaminen
Laskennallinen verovelka-
tai saaminen on laskettu verotuksen ja tilinpäätöksen välisille väliaikaisille eroille
käyttäen tilinpäätöshetkellä vahvistettua seuraavien vuosien verokantaa.
Taseeseen sisältyy laskennallinen
verovelka kokonaisuudessaan ja laskennallinen verosaaminen arvioidun todennäköisen saamisen suurui-
sena.
Tuottojen jaksottaminen
Tuotteiden ja palveluiden myynti on tuloutettu niiden luovutuksen yhteydessä.
Aktivoidut kehittämismenot (KPA
2:4, 3-4)
Yhtiön aktivoimat Pihlajalinna -mobiilisovellusta ja yhtiön verkkosivujen kehitystä koskevat tuotekehitysme-
not poistetaan vaikutusaikanaan. Aineettomiin hyödykkeisiin sisältyvä poistamaton kehittämismeno, joka
rajoittaa voitonjakoa, oli tilikauden lopussa 0 (96) tuhatta euroa.
Eläkkeiden kirjaaminen
Henkilökunnan lakisääteinen eläketurva on hoidettu ulkopuolisessa eläkevakuutusyhtiössä.
Eläkemenot kirjataan kuluksi kertymisvuonna.
Johdannaissopimukset
Yhtiöllä on olemassa korkojohdannainen, jota käytetään suojaamaan vaihtuvakorkoista rahoitusjärjestelyä.
Yhtiö esittää koronvaihtosopimuksen varovaisuudenperiaatteella tilinpäätöksessään (KILA 2016/1963). Joh-
dannaissopimuksen negatiivinen käyvä arvo kirjataan alimman arvon periaatetta noudattaen kuluksi tulos-
laskelmaan ja velaksi taseeseen. Positiivinen realisoitumaton käypä arvo esitetään taseen ja tuloksen ulko-
puolisina eränä vain liitetiedoissa. Lisätietoja johdannaisesta on esitetty
Muut liitetiedot
kohdassa.
Hybridilaina
Pihlajalinna Oyj laski 27.3.2023 liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilainan. Hybridilaina esitetään taseen
vieraassa pääomassa ja korot esitetään tuloslaskelman rahoituskuluissa.
1.1. Liikevaihto
EUR
2024
2023
Liikevaihto toimialoittain
Palveluiden myynti
0,00
3 160,00
Palveluiden myynti, konserni
11 988 270,96
9 074 120,90
11 988 270,96
9 077 280,90
1.2. Liiketoiminnan muut tuotot
EUR
2024
2023
Vuokratuotot
0,00
116 400,00
Vuokratuotot laitteista
416 086,56
239 637,60
Muut tuotot
113 489,78
0,00
Käyttöomaisuuden myyntivoitot
0,00
39 683,48
529 576,34
395 721,08
1.3. Henkilöstökulut
EUR
2024
2023
Palkat ja palkkiot
-1 311 778,04
-1 245 387,37
Eläkekulut
-173 110,81
-132 917,15
Muut henkilösivukulut
-20 755,35
-18 908,22
-1 505 644,20
-1 397 212,74
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana
3
3
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
141
Pihlajalinna Oyj:n hallituksen palkkiot sisältyvät yhtiön henkilöstökuluihin. Varsinainen yhtiökokous
10.4.2024 päätti, että hallituksen jäsenille maksetaan vuoden 2025 varsinaiseen yhtiökokoukseen päätty-
vältä toimikaudelta seuraavat euromääräiset vuosipalkkiot: hallituksen puheenjohtajalle 60 000 euroa vuo-
dessa, varapuheenjohtajalle ja valiokuntien puheenjohtajille 40 000 euroa vuodessa ja muille jäsenille 30
000 euroa vuodessa.
Vuosipalkkio päätettiin maksaa yhtiön osakkeina ja rahana siten, että
noin 40 prosentilla palkkion mää-
rästä hankitaan hallituksen jäsenten nimiin ja lukuun yhtiön osakkeita ja loput maksetaan rahana. Palkkio
voitiin maksaa kokonaan tai osittain rahana, mikäli hallituksen jäsenellä oli yhtiökokouspäivänä 10.4.2024
ollut hallussaan yli 1 000 000 euron arvosta yhtiön osakkeita. Yhtiö vastasi osakkeiden hankinnasta aiheutu-
vista kuluista ja varainsiirtoverosta. Osakkeina maksettava
palkkio suoritettiin luovuttamalla hallituksen jä-
senille yhtiön hallussa olevia omia osakkeita yhteensä 11 977 kappaletta toukokuussa. Loput vuosipalkkiosta
maksettiin samaan aikaan kerralla rahana.
Jos hallituksen jäsenen toimikausi päättyy ennen vuoden 2025 varsinaista yhtiökokousta, hallituksella on
oikeus päättää vuosipalkkioiden mahdollisesta takaisinperinnasta sopivaksi katsomallaan tavalla.
Lisaksi yhtiökokous päätti, että
kullekin hallituksen jäsenelle maksetaan rahana jokaisesta hallituksen ja
sen valiokuntien kokouksesta kokouspalkkio, jonka
suuruus on 600 euroa. Lisaksi korvataan hallituksen jä-
senten kohtuulliset matkakulut konsernin matkustussaannon mukaisesti.
1.4. Poistot ja arvonalentumiset
EUR
2024
2023
Suunnitelman mukaiset poistot
Aineettomat hyödykkeet
-1 377 555,98
-1 849 409,00
Aineelliset hyödykkeet
-1 431 185,78
-822 892,20
Suunnitelman mukaiset poistot yhteensä
-2 808 741,76
-2 672 301,20
1.5. Liiketoiminnan muut kulut
EUR
2024
2023
Vapaaehtoiset henkilösivukulut
-54 775,34
-12 692,29
Toimitilakulut
-209 775,52
-172 718,41
Ajoneuvokulut
-2 744,54
-15 432,06
ICT kulut
-10 389 136,69
-7 359 055,50
Kone-
ja kalustokulut
-5 475,60
Myynti-, markkinointi-
ja matkakulut
-73 238,70
-66 666,55
Hallintokulut
-996 098,90
-1 250 023,77
Käyttöomaisuuden luovutustappiot
-10 935,87
Liiketoiminnan muut kulut yhteensä
-11 742 181,16
-8 876 588,58
Tilintarkastajan palkkiot
Tilintarkastuspalkkiot
104 206,91
74 677,92
Lausunnot
60 309,22
34 871,13
Yhteensä
164 516,13
109 549,05
1.6. Rahoitustuotot ja -kulut
EUR
2024
2023
Osinkotuotot saman konsernin yrityksiltä
10 000 000,0
Tuotot osuuksista saman konsernin yrityksissä
Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista
Saman konsernin yrityksiltä
2 960 678,03
3 174 052,50
Muilta
517 545,88
359 351,18
Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista yhteensä
13 478 223,91
3 533 403,68
Korkokulut ja muut rahoituskulut
Saman konsernin yrityksille
-3 389 503,31
-2 552 589,11
Muille
-10 710 560,56
-6 334 761,17
Korkokulut ja muut rahoituskulut yhteensä
-14 100 063,87
-8 887 350,28
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä
-621 839,96
-5 353 946,60
1.7. Tilinpäätössiirrot
EUR
2024
2023
Suunnitelman mukaisten ja verotuksessa tehtyjen
poistojen erotus
265 842,71
-783 600,41
Saadut konserniavustukset
22 200 000,00
537 000,00
Yhteensä
22 465 842,71
-246 600,41
1.8. Tuloverot
EUR
2024
2023
Laskennallisen verosaamisen muutos
-2 481 979,17
1 364 318,99
Tuloverot tilikaudelta varsinaisesta toiminnasta
Tuloverot yhteensä
-2 481 979,17
1 364 318,99
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
142
TASEEN LIITETIEDOT
2.1. Aineettomat hyödykkeet
EUR
2024
2023
Kehittämismenot
Hankintameno tilikauden alussa
1 606 814,06
1 606 814,06
Hankintameno lopussa
1 606 814,06
1 606 814,06
Kertyneet sumu-poistot tilikauden alussa
-1 510 619,52
-1 348 490,86
Sumu-poistot tilikaudella
-96 194,54
-162 128,66
Kirjanpitoarvo lopussa
0,00
96 194,54
Muut aineettomat oikeudet
Hankintameno tilikauden alussa
1 658 013,65
1 658 013,65
Hankintameno lopussa
1 658 013,65
1 658 013,65
Kertyneet sumu-poistot tilikauden alussa
-1 618 867,23
-1 464 460,93
Sumu-poistot tilikaudella
-26 288,61
-154 406,30
Kirjanpitoarvo lopussa
12 857,81
39 146,42
Muut pitkävaikutteiset menot
Hankintameno tilikauden alussa
8 972 575,87
7 448 657,25
Lisäykset
100 564,00
1 251 142,00
Siirrot erien välillä
189 079,81
272 776,62
Hankintameno lopussa
9 262 219,68
8 972 575,87
Kertyneet sumu-poistot tilikauden alussa
-5 867 857,93
-4 334 983,89
Sumu-poistot tilikaudella
-1 255 072,83
-1 532 874,04
Kirjanpitoarvo lopussa
2 139 288,92
3 104 717,94
Ennakkomaksut aineettomista hyödykkeistä
Hankintameno alussa
137 048,51
165 678,66
Lisäykset
52 031,30
244 146,47
Siirrot erien välillä
-189 079,81
-272 776,62
Hankintameno lopussa
0,00
137 048,51
Aineettomat hyödykkeet yhteensä
Hankintameno tilikauden alussa
12 374 452,09
10 879 163,62
Lisäykset
152 595,30
1 495 288,47
Hankintameno lopussa
12 527 047,39
12 374 452,09
Kertyneet sumu-poistot tilikauden alussa
-8 997 344,68
-7 147 935,68
Sumu-poistot tilikaudella
-1 377 555,98
-1 849 409,00
Kirjanpitoarvo lopussa
2 152 146,73
3 377 107,41
2.2. Aineelliset hyödykkeet
EUR
2024
2023
Koneet ja kalusto
Hankintameno tilikauden alussa
8 965 291,18
3 585 374,34
Lisäykset
54 688,38
5 490 765,53
Vähennykset
-135 413,04
-110 848,69
Hankintameno lopussa
8 884 566,52
8 965 291,18
Kertyneet sumu-poistot tilikauden alussa
-2 567 378,02
-1 843 017,99
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot
74 477,17
98 532,17
Sumu-poistot tilikaudella
-1 431 185,78
-822 892,20
Kirjanpitoarvo lopussa
4 960 479,89
6 397 913,16
Aineelliset hyödykkeet yhteensä
Hankintameno tilikauden alussa
8 965 291,18
3 585 374,34
Lisäykset
54 688,38
5 490 765,53
Vähennykset
-135 413,04
-110 848,69
Hankintameno lopussa
8 884 566,52
8 965 291,18
Kertyneet sumu-poistot tilikauden alussa
-2 567 378,02
-1 843 017,99
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot
74 477,17
98 532,17
Sumu-poistot tilikaudella
-1 431 185,78
-822 892,20
Kirjanpitoarvo lopussa
4 960 479,89
6 397 913,16
2.3. Sijoitukset
EUR
2024
2023
Muut osakkeet ja osuudet
Hankintameno tilikauden alussa
50 000,00
50 000,00
Hankintameno lopussa
50 000,00
50 000,00
Tytäryhtiöosakkeet
Hankintameno tilikauden alussa
384 485 075,95
384 485 075,95
Hankintameno lopussa
384 485 075,95
384 485 075,95
Sijoitukset yhteensä
384 535 075,95
384 535 075,95
Luettelo konsernin kaikista tytäryrityksistä on esitetty konsernin liitetiedossa
31 Tytäryhtiöt.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
143
2.4. Pitkäaikaiset saamiset
EUR
2024
2023
Saamiset muilta
Laskennalliset verosaamiset
6 062,31
2 488 041,48
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä
6 062,31
2 488 041,48
2.5. Lyhytaikaiset saamiset
EUR
2024
2023
Saamiset muilta
Myyntisaamiset
0,00
12 028,00
Muut saamiset
678 769,65
42 542,85
Siirtosaamiset
5 345 447,22
1 565 976,02
Yhteensä
6 024 216,87
1 620 546,87
Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Myyntisaamiset
1 103 518,86
1 808 354,87
Lainasaamiset
41 781 347,28
45 532 639,27
Siirtosaamiset
23 677 079,81
1 964 250,75
Yhteensä
66 561 945,95
49 305 244,89
Siirtosaamisten olennaiset erät
Konserniavustus
22 200 000,00
537 000,00
Jaksotetut henkilösivukulut
54 009,11
64 005,82
Ostolaskujen jaksotus
5 829 141,88
2 462 106,74
Muut
939 376,04
467 114,21
Yhteensä
29 022 527,03
3 530 226,77
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä
72 586 162,82
50 925 791,76
2.6. Oma pääoma
EUR
2024
2023
Sidottu oma pääoma
Osakepääoma alussa
80 000,00
80 000,00
Osakepääoma lopussa
80 000,00
80 000,00
Sidottu oma pääoma yhteensä
80 000,00
80 000,00
Vapaa oma pääoma
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto alussa
183 190 483,50
183 190 483,50
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto lopussa
183 190 483,50
183 190 483,50
Edellisten tilikausien voitto/-tappio alussa
20 334 276,59
28 043 605,15
Osingonjako
-1 579 002,46
0,00
Omien osakkeiden hankinta
-936 721,11
0,00
Edellisten tilikausien voitto/-tappio
17 818 553,02
28 043 605,15
Tilikauden voitto (tappio)
15 823 303,76
-7 709 328,56
Vapaa oma pääoma yhteensä
216 832 340,28
203 524 760,09
Oma pääoma yhteensä
216 912 340,28
203 604 760,09
Edellisten tilikausien voitto/tappio
17 818 553,02
28 043 605,15
Tilikauden tulos
15 823 303,76
-7 709 328,56
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
183 190 483,50
183 190 483,50
Aktivoidut kehittämismenot
0,00
-96 194,54
Jakokelpoinen vapaa oma pääoma
216 832 340,28
203 428 565,55
Osakkeiden lukumäärä
22 620 135
22 620 135
joista yhtiön hallussa olevia omia osakkeita
141 184
53 980
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä
22 478 951
22 566 155
2.7. Tilinpäätössiirtojen kertymä
EUR
2024
2023
Kertynyt poistoero
1 431 643,08
1 697 485,79
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
144
2.8. Vieras pääoma
EUR
2024
2023
2.8.1 Pitkäaikaiset velat
Velat muille
Lainat rahoituslaitoksilta
110 000 000,00
140 000 000,00
Hybridilaina
20 000 000,00
20 000 000,00
Muut pitkäaikaiset velat
2 559 107,60
3 649 827,42
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä
132 559 107,60
163 649 827,42
2.8.2 Lyhytaikaiset velat
Velat muille
Ostovelat
6 289 126,00
1 373 176,58
Muut velat
1 145 783,75
1 212 740,53
Siirtovelat
5 050 694,19
4 643 388,60
12 485 603,94
7 229 305,71
Velat saman konsernin yrityksille
Ostovelat
453,50
85 105,25
Siirtovelat
35 244,00
106 573,84
Muut velat
131 453 220,23
95 629 763,61
131 488 917,73
95 821 442,70
Siirtovelkoihin sisältyvät olennaiset erät
Henkilöstökulujaksotukset
419 860,59
173 339,05
Korkojaksotukset
4 157 410,10
4 013 966,92
Muut erät
508 667,50
562 656,47
5 085 938,19
4 749 962,44
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä
143 974 521,67
103 050 748,41
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
145
MUUT LIITETIEDOT
EUR
2024
2023
Vakuudet ja vastuusitoumukset
Muut takaukset
157 270,00
157 270,00
Pihlajalinnan rahoitusjärjestelyt
Pihlajalinna järjesteli kesäkuussa 2024 uudelleen pitkäaikaisen velkarahoituksensa vastuullisuussidonnaisella
rahoitusjärjestelyllä. Rahoitussopimus koostuu konsernin aiemman velan uudelleenrahoitukseen käytetystä
vakuudettomasta 110 miljoonan euron määräaikaislainasta sekä konsernin yleisiin rahoitustarpeisiin tarkoi-
tetusta 60 miljoonan euron valmiusluottolimiitistä. Rahoitussopimus on kolmevuotinen ja sisältää lisäksi
kaksi optiovuotta.
Rahoitusjärjestelyyn liittyvät tavanomaiset Pihlajalinna-konsernin lukuihin perustuvat leverage-
(nettove-
lan suhde pro forma käyttökatteeseen) ja gearing-rahoituskovenantit (nettovelkaantumisaste).
Kovenant-
tien laskennassa ei oteta huomioon IFRS 16 -vuokrasopimusvelkoja. Rahoituksen lainamarginaali on lisäksi
sidottu Pihlajalinnan keskeisimpiin vastuullisuustavoitteisiin: potilastyytyväisyyteen, leikkaushoidon saata-
vuuteen ja henkilöstön tyytyväisyyteen. Vastuullisuustavoitteet vaikuttavat
vähäisissä määrin lainamargi-
naaliin riippuen siitä, miten monta määritellyistä vastuullisuustavoitteista saavutetaan. Tilikauden lopussa
rahoitusjärjestelyn mukaiset vastuullisuustavoitteet eivät aiheuttaneet muutosta lainamarginaaleihin. Tili-
kauden aikana ja tilinpäätöspäivänä konserni täytti rahoitussopimuksessa sovitut kovenanttiehdot.
Lainamäärä tilinpäätöksessä 31.12.2024, johon kovenanttiehtoja sovelletaan, on 110,0 (140,0) miljoonaa
euroa.
Pihlajalinnalla on 65 miljoonan euron nimellisarvoinen koronvaihtosopimus, jolla vaihtuvakorkoisen ra-
hoitusjärjestelyn korko on muutettu kiinteäksi. Koronvaihtosopimuksen alkamispäivä oli maaliskuussa 2023
ja se on voimassa 25.3.2027 asti ja sen käypä arvo oli -0,8 (0,2) miljoonaa euroa tilikauden lopussa. Johdan-
naissopimus on esitetty emoyhtiön tilinpäätöksessä varovaisuuden periaatteella ja tekohetken arvon ja tilin-
päätöspäivän arvon välistä positiivista realisoitumatonta erotusta ei ole kirjattu tilinpäätökseen tuotoksi,
mutta negatiivinen arvo on varattu kuluksi ja kirjattu velaksi.
Pihlajalinna myi alkuvuonna 2023 aiemman koronvaihtosopimuksensa ja koronvaihtosopimuksen käypä
arvo sopimuksen päätöshetkellä oli noin 3,9 miljoonaa euroa. Myyntivoitto on esitetty vähentämässä edelli-
sen tilikauden rahoituskuluja emoyhtiön tuloslaskelmalla.
Pihlajalinna laski 27.3.2023 liikkeeseen 20 miljoonan euron hybridilainan, jonka vuotuinen kuponkikorko
on 12 %. Hybridilainalla ei ole määrättyä eräpäivää. Pihlajalinnalla on oikeus lunastaa hybridilaina takaisin
Tarkistuspäivänä 27.3.2026 ja kunakin koronmaksupäivänä tämän jälkeen. Hybridilaina esitetään emoyhtiön
tilinpäätöksessä taseen vieraassa pääomassa ja korot esitetään tuloslaskelman rahoituskuluissa.
Pihlajalinnalla oli tilinpäätöstilanteessa käytettävissään 70,0 (70,0) miljoonaa euroa sitovia käyttämättö-
miä rahoituslimiittejä. Käyttämättömät rahoituslimiitit koostuvat 10 miljoonan euron tililimiittisopimuksesta
sekä 60 miljoonan euron nostamattomasta valmiusluottolimiitistä.
EUR
2024
2023
Vuokravastuut
Yhden vuoden kuluessa
166 880,64
158 211,96
Yli yhden, mutta enintään 5 vuoden kuluessa
278 134,40
395 529,90
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
146
Toimintakertomuksen
ja tilinpäätöksen päiväys ja allekirjoitukset
Tampereella 19. päivänä maaliskuuta 2025
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen
sisältyvien yritysten kokonaisuuden varoista, vastuista, taloudellisesta
asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava
selostus yhtäältä yrityksen ja toisaalta sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä
kuvaus
merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta.
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti
on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja raportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.
Jukka Leinonen
Kim Ignatius
Heli Iisakka
Hannu Juvonen
hallituksen puheenjohtaja
Tiina Kurki
Leena Niemistö
Mikko Wirén
Tuomas Hyyryläinen
toimitusjohtaja
Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Sähköisen allekirjoituksen päivänä
KPMG Oy Ab
Assi Lintula
KHT
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
147
Tilintarkastuskertomus
Pihlajalinna Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Pihlajalinna Oyj:n (y-tunnus 2617455-1) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–
31.12.2024. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, laajan tuloslaskelman, laskelman oman pääoman muutok-
sista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien yhteenveto merkittävimmistä
tilinpäätöksen laatimis-
periaatteista, sekä emoyhtiön taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
●
konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan
tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (IFRS)
mukaisesti,
●
tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisää-
teiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hy-
vän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Tilintarkastajan velvolli-
suudet
tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien eettisten
vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta
ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tie-
tomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien säännösten
mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä
palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 7.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen
soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Olennaisuus
Tarkastuksemme laajuuteen on vaikuttanut soveltamamme olennaisuus. Olennaisuus on määritetty perus-
tuen ammatilliseen harkintaamme ja se ohjaa tarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen ja laajuuden
määrittämisessä, sekä todettujen virheellisyyksien vaikutusten arvioimisessa suhteessa tilinpäätökseen ko-
konaisuutena. Olennaisuuden taso perustuu arvioomme sellaisten virheellisyyksien suuruudesta, joilla yksin
tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa olevan vaikutusta tilinpäätöksen käyttäjien tekemiin taloudellisiin pää-
töksiin. Olemme ottaneet huomioon myös sellaiset virheellisyydet, jotka laadullisten seikkojen vuoksi ovat
mielestämme olennaisia tilinpäätöksen käyttäjille.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset
seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja,
jotka ammatillisen harkintamme mukaan ovat ol-
leet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huo-
mioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä an-
nettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa. EU-asetuksen 537/2014 10 artiklan 2
kohdan c alakohdan mukaiset merkittävät olennaisen virheellisyyden riskit sisältyvät alla kuvattuihin tilintar-
kastuksen kannalta keskeisiin seikkoihin.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän
on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta ai-
heutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
148
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset
seikat
Kuinka kyseisiä seikkoja käsiteltiin tilintarkastuksessa
Liikearvon arvostaminen (konsernitilinpäätöksen liitetieto 14 Aineettomat hyödykkeet ja liikearvo)
●
Liikearvon määrä 31.12.2024 konsernitilinpäätöksessä on 254,8 miljoonaa euroa, joka on noin 40 % taseen loppusummasta ja 151
% konsernin omasta pääomasta.
●
Tilikauden 2024 alusta Pihlajalinna on ottanut käyttöön uuden raportointirakenteen, joka noudattaa konsernin liiketoimintamallia
ja organisaatiorakennetta. Samalla liikearvo on kohdennettu rahavirtaa tuottaville
yksiköille uuden raportointirakenteen mukai-
sesti.
●
Liikearvosta ei kirjata poistoja, vaan se testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta vähintään vuosittain. Arvonalentumistes-
tausten taustalla olevien rahavirtaennusteiden määrittäminen edellyttää johdon harkintaa, joka koskee mm. liikevaihdon kasvua,
kannattavuutta, diskonttauskorkoa
ja pitkän aikavälin kasvutekijää.
●
Testauksissa käytettäviin
ennusteisiin liittyvistä johdon arvioista ja tasearvojen merkittävyydestä johtuen liikearvon arvostaminen
on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka.
●
Olemme käyneet läpi johdon raportointirakenteen muutoksen sekä arvioineet
laskelmia, joiden perusteella liikearvo on jaettu rahavirtaa tuottaville yksiköille
tilikauden alussa.
●
Olemme arvioineet johdon aiemmin laatimien ennusteiden toteutumista vertaa-
malla toteutuneita rahavirtoja aiempiin ennusteisiin.
●
Olemme arvioineet keskeisiä arvonalentumistestauslaskelmissa käytettyjä ole-
tuksia kuten liikevaihdon kasvu, kannattavuus, diskonttauskorko
ja pitkän aika-
välin kasvutekijä suhteessa budjetteihin sekä strategiaan, konsernin ulkopuoli-
siin lähteisiin ja omiin näkemyksiimme. Ennusteisiin perehtyessämme olemme
käyttäneet ammatillista harkintaa keskeisten oletusten arvioinnissa ja testaami-
sessa.
●
Tarkastukseen on osallistunut KPMG:n arvonmäärityksen asiantuntijoita, jotka
ovat arvioineet laskelmien teknisen toteutustavan oikeellisuutta ja verranneet
käytettyjä oletuksia markkina- ja toimialakohtaisiin tietoihin.
●
Lisäksi olemme arvioineet konsernitilinpäätöksen liikearvoa ja arvonalentumis-
testausta koskevien liitetietojen asianmukaisuutta.
Myyntituottojen kirjaaminen (konsernitilinpäätöksen liitetieto 2 Myyntituotot asiakassopimuksista)
●
Konsernin tilikauden 2024 toteutunut liikevaihto 704,4 M€ muodostui monen tyyppisistä palveluista ja palvelukokonaisuuksista.
Suoritevelvoitteet täyttyvät sekä ajan kuluessa että yhtenä ajankohtana ja
palveluita tuotetaan useissa toimipisteissä ja kanavissa
eri asiakas- ja maksajaryhmille.
●
Tietojärjestelmien kautta käsiteltävien myyntitapahtumien lukumäärä on suuri ja konsernissa on käytössä useita eri hinnoittelu- ja
sopimusmalleja.
●
Pitkäaikaisissa sosiaali- ja terveydenhuollon ulkoistussopimuksissa tapahtui merkittäviä sopimusmuutoksia tilikaudella.
●
Sopimusmallien ja myyntitapahtumien moninaisuuden ja suuren lukumäärän vuoksi myyntituottojen kirjaaminen on tilintarkastuk-
sen kannalta keskeinen seikka.
●
Tarkastustoimenpiteisiimme on sisältynyt myyntiprosesseihin liittyvän sisäisen
valvontaympäristön arviointia ja keskeisimpien kontrollien testausta sekä
aineis-
totarkastustoimenpiteitä.
●
Olemme arvioineet myynnin kannalta relevantteja tietojärjestelmiä ja niiden
yleisiä it-kontrolleja.
●
Olemme testanneet myyntitapahtumien rekisteröintiä, laskutus-
ja hinnoittelu-
prosessien toimivuutta sekä arvioineet myyntitapahtumien tuloutusten asian-
mukaisuutta ja oikea-aikaisuutta.
●
Olemme käyneet aineistotestauksena läpi sosiaali- ja terveydenhuollon ulkois-
tussopimusten muutoksia ja niiden vaikutusta tuloutuksiin.
●
Lisäksi olemme arvioineet konsernitilinpäätöksen myyntituottoja koskevien liite-
tietojen asianmukaisuutta.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta emme ole tunnistaneet tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
149
Tilinpäätöstä koskevat
hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean
ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti ja
siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista
koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat
myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen,
jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja konsernin ky-
kyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen
ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jat-
kuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole
muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena
väärinkäy-
töksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa tilintarkastuskertomus,
joka sisältää
lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen vir-
heellisyys aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa
tilintarkastuksessa. Virheelli-
syyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin
tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
tilinpää-
töksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme
ammatillista harkintaa ja
säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
●
Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen virheelli-
syyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja han-
kimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin
riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liit-
tyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä
jättämistä tai virheellisten tietojen esit-
tämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
●
Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoi-
tuksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuu-
desta.
●
Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä johdon tekemien
kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
●
Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös
perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme tilintarkastusevidenssin perus-
teella johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävar-
muutta, joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos
johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastusker-
tomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos
epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa
lausuntomme. Johtopäätöksemme perustu-
vat tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset
tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan toi-
mintaansa.
●
Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa,
rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia liiketoimia
ja tapahtumia siten,
että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
●
Hankimme tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yh-
teisöjä tai liiketoimintoja koskevasta
taloudellisesta informaatiosta pystyäksemme antamaan lausunnon
konsernitilinpäätöksestä. Vastaamme konsernin tilintarkastuksen
ohjauksesta, valvonnasta ja suorittami-
sesta. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoi-
tuksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan
lukien mahdolliset sisäisen valvonnan mer-
kittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet riippumattomuutta koske-
via relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista,
joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liitty-
vistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat
merkittävimpiä tarkastelta-
vana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta keskeisiä. Kuvaamme
kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen
tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastusker-
tomuksessa, koska siitä aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voisi kohtuudella odottaa olevan suuremmat
kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
150
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat
tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana Pihlajalinna Oyj:n perustamisesta
15.4.2014 alkaen yhtäjaksoisesti yksitoista vuotta ja Pihlajalinna Terveys Oy:ssä 31.12.2010 päättyneestä
tilikaudesta alkaen. Pihlajalinna Oyj:stä on tullut yleisen edun kannalta merkittävä yhteisö 8.6.2015.
Olemme toimineet yhtiön tilintarkastajana koko sen ajan, kun se on ollut yleisen edun kannalta merkittävä
yhteisö.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää toimintakertomuksen
ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkas-
tuskertomustamme. Olemme saaneet toimintakertomuksen ja vuosikertomuksen käyttöömme ennen tä-
män tilintarkastuskertomuksen antamispäivää. Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme
ei kata muuta informaa-
tiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhtey-
dessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilin-
tarkastusta suoritettaessa hankkimamme tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti
virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus
laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia
koskevia tie-
toja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia ja että
toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kes-
tävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandar-
deissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme muuhun infor-
maatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa informaatiossa on
olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoi-
tavaa.
Tampereella 20. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Assi Lintula
KHT
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
151
Kestävyysraportin
varmennuskertomus
Pihlajalinna Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Pihlajalinna Oyj:n
(2617455–1) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestävyysraportti tili-
kaudelta 1.1.–31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole tullut seikkaa,
joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysraportissa ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan nouda-
tettu
1) kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
2) kestävää sijoittamista helpottavasta
kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Eu-
roopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-takso-
nomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Pihlajalinna Oyj on yksilöinyt tiedot kestävyysraportointistan-
dardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen olennaisuusanalyysi), sekä tietojen merkitsemisen
kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista konsernikestävyysraportin
merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska kestävyysraportointiyritysten
ei ole ollut mah-
dollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumi-
sen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana toimeksi-
antona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä varmennustoimeksi-
antostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”
Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan ta-
loudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus
”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Kestävyysraportointitar-
kastajan velvollisuudet
.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen
soveltuvaa evidenssiä.
Muu seikka
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Pihlajalinna Oyj:n kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestä-
vyysraportti on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta 1.1.–31.12.2024. Lausuntomme ei
kata konsernikestävyysraportissa esitettyjä vertailutietoja. Lausuntoamme ei ole mukautettu
tämän seikan
osalta.
Konsernikestävyystarkastajan
riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaati-
musten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaa-
timusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä
laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan kes-
tävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava
käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjes-
telmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja
määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Pihlajalinna Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
●
konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mu-
kaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty prosessi, jolla on yksilöity tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia varten
ja tietojen merkitseminen kirjanpitolain 7
luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
●
siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää
sijoittamista helpottavasta kehyksestä
ja
asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia;
●
sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia konsernikestävyysra-
portin, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysraportin
laatimisessa
Kestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien raportoitavien seikkojen
tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja valintoja. Kestävyysraportoinnille
on myös
luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia sekä mit-
taus- ja arviointiepävarmuutta. Lisäksi raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja Yhtiön on esitet-
tävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset ja kerrottava
yhtiön mahdollisista tulevista
toimista näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen lopputulos saattaa olla erilainen, koska ennustetut tapahtu-
mat eivät aina toteudu odotetulla tavalla.
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
152
Konsernikestävyystarkastajan
velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden siitä, onko
konsernikestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi koh-
tuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen kuuluu, että
käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko toimeksiannon ajan. Li-
säksi:
●
Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat konsernikestävyysraportin
olennai-
sen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta relevantista sisäisestä val-
vonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset varmennustoimenpiteet,
mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäi-
sen valvonnan tehokkuudesta.
●
Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä hankkiaksemme lau-
suntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäy-
töksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, vää-
rentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen
valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat luonteeltaan ja
ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä, ja ovat niitä suppeampia.
Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan sisäl-
täen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi
rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin
varmuus, joka saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
●
Haastattelimme konsernin johtoa sekä kestävyystietojen laatimisesta ja kokoamisesta
vastaavia henki-
löitä.
●
Perehdyimme kestävyystietojen keräämiseen ja yhdistelemiseen liittyviin keskeisiin prosesseihin haastat-
teluin.
●
Tutustuimme kestävyysraportilla esitettyjen tietojen kannalta olennaisiin sisäisiin ohjeistuksiin ja toimin-
taperiaatteisiin.
●
Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin ja arvioimme tu-
kevatko ne kestävyysraporttiin
sisältyvää informaatiota.
●
Kaksinkertaisen olennaisuuden määrittämistä koskevan prosessin osalta haastattelimme
prosessista vas-
taavia henkilöitä ja perehdyimme kaksinkertaisesta olennaisuusarvioinnista laadittuun prosessikuvauk-
seen ja muuhun dokumentaatioon ja tausta-aineistoon.
●
EU-taksonomiatietojen osalta haastattelimme yrityksen johtoa ja taksonomiatietojen raportoinnin kan-
nalta avainasemassa olevia henkilöitä. Hankimme haastatteluja tukevaa evidenssiä ja täsmäytimme ra-
portoidut EU-taksonomiatiedot taustalaskemiin ja soveltuvin osin kirjanpitoon.
●
Arvioimme ESRS kestävyysraportointistandardien raportointia koskevien periaatteiden
soveltamista kes-
tävyystietojen esittämisessä.
Tampereella 20. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Assi Lintula
KRT
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS |
TILINTARKASTETTU TILINPÄÄTÖS
153
Riippumattoman tilintarkastajan
raportti Pihlajalinna
Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Pihlajalinna Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena
on Pihlajalinna Oyj:n
(y-tunnus 2617455-1)
komission teknisen sääntelystandardin
mukaisesti laadittu tilinpäätös
74370058MTRLE-
DOCHV67-2024-12-31-0-fi.zip tilikaudelta 1.1.-31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen
ja tilinpäätöksen (ESEF-tilinpäätös) laatimi-
sesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
●
laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen sääntelystandardin artiklan 3 mukaisesti
●
merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja yhtiön tunnis-
tetiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä
●
varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat
myös sellaisesta sisäisestä
valvonnasta, jonka
ne katsovat tarpeelliseksi
voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia
yhtiöstä niiden
Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka
koskevat suorittamaamme
toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut
näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä
laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan
tilintarkastusyhtei-
sön on
suunniteltava, otettava
käyttöön ja
pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan
lukien
eettisten vaatimusten,
ammatillisten standardien sekä
sovellettavien säädöksiin
ja määräyksiin
perustuvien
vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain
7:8 § mukaisesti
varmentaa komission teknisen sääntelystan-
dardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon
siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konser-
nitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission teknisen
sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten
mukai-
sesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on
suoritettu. Olemme
suorittaneet
kohtuullisen
varmuuden
antavan
toimeksiannon
kansainvälisen
varmennustoimeksiantostan-
dardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
●
onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin merkitty
iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
●
onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot olennai-
silta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukai-
sesti, ja
●
ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään
yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuu tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisäl-
tyy sen riskin
arvioiminen, onko
virheestä tai
väärinkäytöksestä johtuvaa
olennaista poikkeamaa
komission
teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan
olemme hankkineet
lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän
tarkoitukseen
soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Pihlajalinna Oyj:n ESEF-tilinpää-
tökseen 74370058MTRLEDOCHV67-2024-12-31-0-fi.zip
sisältyvät konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat
sekä
liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta 1.1.-31.12.2024
on olennaisilta osin merkitty komission tekni-
sen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Pihlajalinna Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta 1.1.-31.12.2024
on
annettu tilintarkastuskertomuksellamme 20.3.2025. Tällä
raportilla emme anna konsernitilinpäätöksen tilin-
tarkastuksesta lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.
Tampereella 28. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Assi Lintula
KHT