7437000IQJS6ZC1FR041 2024-01-01 2024-12-31 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-01-01 2023-12-31 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-12-31 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:IncreaseDecreaseDueToChangesInAccountingPolicyRequiredByIFRSsCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-12-31 ifrs-full:IncreaseDecreaseDueToChangesInAccountingPolicyRequiredByIFRSsCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember ifrs-full:OpeningBalanceAfterAdjustmentCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember ifrs-full:OpeningBalanceAfterAdjustmentCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember ifrs-full:OpeningBalanceAfterAdjustmentCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember ifrs-full:OpeningBalanceAfterAdjustmentCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:OpeningBalanceAfterAdjustmentCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2022-12-31 ifrs-full:OpeningBalanceAfterAdjustmentCumulativeEffectAtDateOfInitialApplicationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 7437000IQJS6ZC1FR041 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember
1
VUOSIKERTOMUS
2024
YHDESSÄ MAHDOLLISTAMME
PARHAAN ASIAKASKOKEMUKSEN
JA KESTÄVÄN TULEVAISUUDEN
Ponssen kestävyysraportti sisältyy hallituksen
toimintakertomukseen.
Ponssen kestävyysraportti noudattaa EU:n
kestävyysraportointidirektiivin (Corporate
Sustainability Reporting Directive, CSRD)
vaatimuksia. Raportti on laadittu kirjanpitolain
ja kestävyysraportointistandardien (European
Sustainability Reporting Standards, ESRS)
mukaisesti.
3
SISÄLLYS
VUOSI 2024
Ponsse lyhyesti �������������������������������������������������������������������������������������������������� 4
Ponsse lukuina 2024 ������������������������������������������������������������������������������������� 6
Poimintoja vuodelta 2024����������������������������������������������������������������������������8
Ponssen arvot ������������������������������������������������������������������������������������������������10
Hallituksen puheenjohtajan ja toimitusjohtajan katsaus ��������������12
Ponsse-tuotteet ���������������������������������������������������������������������������������������������14
Ponsse-huolto ������������������������������������������������������������������������������������������������� 18
Vastuullisuus Ponssella ������������������������������������������������������������������������������22
Hallitus ���������������������������������������������������������������������������������������������������������������24
Konsernin johtoryhmä ���������������������������������������������������������������������������������26
Ponssen jakeluverkosto ������������������������������������������������������������������������������27
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
Hallituksen toimintakertomus������������������������������������������������������������������30
Kestävyysraportti �����������������������������������������������������������������������������������������36
Yleiset tiedot��������������������������������������������������������������������������������������������36
Ympäristötiedot �������������������������������������������������������������������������������������50
EU taksonomia��������������������������������������������������������������������������������50
E1 - Ilmastonmuutos ��������������������������������������������������������������������57
E4 - Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit ����������� 64
E5 - Resurssien käyttö ja kiertotalous ���������������������������������68
Yhteiskunnalliset tiedot �����������������������������������������������������������������������75
S1 - Oma työvoima������������������������������������������������������������������������75
S4 - Kuluttajat ja loppukäyttäjät ���������������������������������������������� 86
Hallintotapatiedot ����������������������������������������������������������������������������������90
G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen ����������������������������������������90
Sisältöindeksi�������������������������������������������������������������������������������������������97
TILINPÄÄTÖS
Tietoja osakkeenomistajille ��������������������������������������������������������������������104
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut����������������������������������105
Osakekohtaiset tunnusluvut ������������������������������������������������������������������106
Tunnuslukujen laskentakaavat ���������������������������������������������������������������107
Konsernin laaja tuloslaskelma ��������������������������������������������������������������110
Konsernitase ������������������������������������������������������������������������������������������������ 111
Konsernin rahavirtalaskelma ����������������������������������������������������������������112
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista ���������������������� 113
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot �������������������������������������������������������� 114
Emoyhtiön tuloslaskelma �������������������������������������������������������������������������150
Emoyhtiön tase��������������������������������������������������������������������������������������������151
Emoyhtiön rahoituslaskelma������������������������������������������������������������������152
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot ����������������������������������������������������153
Osakkeet ja osakkeenomistajat �����������������������������������������������������������161
Hallituksen esitys voittovarojen käytöstä �����������������������������������������165
Tilintarkastuskertomus ���������������������������������������������������������������������������167
Kestävyysraportin varmennuskertomus �����������������������������������������171
SELVITYS HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
Johdanto �������������������������������������������������������������������������������������������������������� 176
Ponssen johto ja hallinto �������������������������������������������������������������������������176
Yhtiökokous �������������������������������������������������������������������������������������������177
Hallitus ����������������������������������������������������������������������������������������������������177
Toimitusjohtaja �������������������������������������������������������������������������������������180
Johtoryhmä ������������������������������������������������������������������������������������������180
Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan pääpiirteet �����������������������181
Muut tiedot ���������������������������������������������������������������������������������������������������184
Tilintarkastus����������������������������������������������������������������������������������������184
Sisäpiirihallinto ������������������������������������������������������������������������������������� 184
Lähipiiriliiketoimet�������������������������������������������������������������������������������185
PALKITSEMISRAPORTTI
Johdanto �������������������������������������������������������������������������������������������������������� 188
Hallituksen jäsenten palkitseminen 2024���������������������������������������190
Toimitusjohtajan palkitseminen 2024 ����������������������������������������������191
4
VUOSI 2024
Ponsse Oyj on metsäkoneiden myyntiin,
tuotantoon, huoltoon ja teknologiaan
erikoistunut yhtiö, jonka toiminnan
keskiössä ovat asiakkaat ja heidän liike-
toimintansa tukeminen�
Yhtiö kehittää ja valmistaa kestävää
kehitystä tukevia innovatiivisia puun-
korjuuratkaisuja vastaamaan toimialan ja
asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin�
Ponsse on kasvanut yksittäisen
metsäkoneyrittäjän unelmasta kansain-
välisesti arvostetuksi perheyhtiöksi� Einari
Vidgrénin vuonna 1970 perustama yhtiö
PONSSE LYHYESTI
on vuosikymmenten saatossa laajentunut
maailman savotoille, mutta kotipaikka
Vieremällä, Suomessa on edelleen sen
toiminnan sydän�
Tänään Ponssen nimi herättää
sidosryhmissämme luottamusta ja
kertoo arvojohdetusta yhtiöstä� Yhtiössä
arvostetaan jokaista ponsselaista, ja
tämä Ponsse-henki välittyy asiakkaillem-
me ja yhteistyökumppaneillemme ympäri
maailman�
Vieremän tehtaalta on valmistunut
jo yli 21 000 PONSSE-metsäkonetta�
Yhtiö on vakiinnuttanut asemansa maa-
ilman johtavana tavaralajimenetelmän
metsäkonevalmistajana, ja sen osakkeet
noteerataan Nasdaq Helsinki Oy:n poh-
joismaisella listalla�
Einarin ajatus “Meillä tehhään
mualiman parraat mehtäkonneet” ei ole
pelkkää puhetta, vaan Ponssen lupaus,
joka rakentuu kestäville ratkaisuille,
mutkattomalle yhteistyölle ja globaalille
kasvulle�
2 024
Ponsselaista
yhteensä
58 %
Ponsselaisista
Suomessa
42 %
Ponsselaisista
maailmalla
11 %
Naisten osuus
työntekijöistä
5
maassa
Toimimme
Huoltokeskusta
maailmalla
Maaorganisaatiota
Aktiivista konetta
maailman savotoilla
Viennin osuus
40
235
12
16 000
74 %
6
VUOSI 2024
Omavaraisuus-
aste
58,7 %
(53,3)
Liikevaihto
Rahavirta
Oman pääoman
tuotto (ROE)
Nettovelka
Liikevoitto Tulos ennen veroja
750,4
85,0
3,9 %
3,3
36,8 21,5
MEUR (47,2) MEUR (42,9)MEUR (821,8)
MEUR (30,4)
(5,9)
Bruttoinvestoinnit
käyttöomaisuuteen
21,6
MEUR (35,9)
MEUR (45,5)
Uudet tilaukset
706,9
MEUR (700,2)
Tilauskanta
188,6
MEUR (232,1)
PONSSE LUKUINA 2024
TALOUDELLISIA AVAINLUKUJA
7
Liikevaihto segmenteittäin
Pohjoismaat
ja Baltia
Keski- ja
Etelä-
Eurooppa
Pohjois-
Amerikk
a
Etelä-
Amerikk
a
Aasia,
Australi
a ja
Afrikka
2024
56
19
11
12
2
LIIKEVAIHTO
SEGMENTEITTÄIN,
MEUR
Pohjoismaat ja Baltia, 56
Keski- ja Etelä-Eurooppa, 19
Pohjois-Amerikka, 11
Etelä-Amerikka, 12
Aasia, Australia ja Afrikka, 2
22
Liikevaihto sopimustyypeittäin
Konemyynti
Huoltopalvelut
Järjestelmäratkaisut
2024
75
22
3
LIIKEVAIHTO
SOPIMUSTYYPEITTÄIN,
MEUR
Konemyynti, 75
Huoltopalvelut, 22
Järjestelmäratkaisut, 3
23
-10 %
Scope 1 & 2 -päästöt
11,5
Tapaturmataajuus, LTIF
57,9 %
Kierrätysaste
Kasvua 6,6 %-yksikköä
8
VUOSI 2024
POIMINTOJA VUODELTA 2024
Tarkkuus-
paikannuksella
tuottavuutta ja
turvallisuutta
Ponsse lanseerasi PONSSE High-
Precision Positioning -ratkaisun,
jonka avulla kuljettaja näkee
karttanäkymässä koneen ja
harvesteripään tarkan sijainnin
sekä puunkorjuualueet� Ratkaisu
hyödyntää alan johtavia navigointi- ja
paikannustyökaluja sekä Ponssen
omia edistyksellisiä teknologioita�
Ponsse vahvisti jälleenmyyjäverkostoaan
Ponsse vahvisti jälleenmyyjäverkostoaan allekirjoittamalla sopimukset Keski-
Ranskassa sijaitsevan Dyna Tourainen ja Kalifornian Woodlandsissa sijaitsevan
Bailey’sin kanssa�
Uusi huoltopalvelu keskus Uruguayhin
Lokakuussa Tacuarembón, Pohjois-Uruguayhin avattu huoltokeskus tuo Ponssen
palvelut lähelle asiakkaita� Laaja varaosavarasto ja uusi korjaamo mahdollistavat
isommatkin huollot ja korjaukset� Huoltokeskus työllistää seitsemän henkilöä�
Metsätalous on alueella kasvava toimiala ja Tacuarembó on Uruguayn metsä-
talouden keskus�
Palkintoja metsäalan
osaajille
Einari Vidgrén Säätiön palkinnot
jaettiin 19� kerran� Päähuomionosoitus
Einarin Palkinto myönnettiin belgialai-
selle Roger Lejeunelle, joka on toiminut
tavaralajimenetelmän pioneerina yli
30 vuotta� Ensimmäistä kertaa jaettu
Global CTL -palkinto myönnettiin chile-
läiselle Huequecuralle� Lisäksi jaettiin
elämäntyö-, tunnustus- ja kuljettaja-
palkinnot sekä opiskelijastipendit�
Uusi globaali
toimintamalli
Ponssella otettiin käyttöön
uusi globaali toimintamalli ja
organisaatio 1�6�2024� Uusi
myynti- ja huoltopalveluihin
keskittyvä toimintamalli on
jaettu viiteen markkina-
alueeseen, jotka vahvistavat
keskittymistä paikallisiin
markkinoihin ja asiakkaisiin
sekä globaaleihin myynnin
ja huollon rooleja tukeviin
toimintoihin�
9
ansiomerkkiä vuotta
Scope 1 & 2 -päästöt
30
–10 %
73
Ponssen ensimmäinen tytär -
yhtiö, Ponsse AB, Ruotsissa
juhli 30-vuotismerkki päiväänsä
kesäkuussa PonsseShow
Swedenin yhteydessä�
Vuosittain ponsselaisille jaetaan
ansiomerkit 35, 30, 25, 20 ja
10-vuoden työurista� Vuonna
2024 ansiomerkin sai kaikkiaan
73ponsselaista�
Kuormatila fossiilittomasta
teräksestä
Ponsse julkaisi kesällä 2024 SSAB:n fossii-
littomasta teräksestä valmistetun PONSSE
Buffalo-kuormatraktorin kuormatilan� Kyseessä
on materiaalikonsepti, jossa panostetaan
metsäkonevalmistuksessa käytettävän uuden
materiaalin työstettävyyteen, käytettävyyteen
ja ominaisuuksiin� Kuormatila on valmistettu
materiaali testausta varten, ja materiaalikonsepti
on osa FORWARD27-ekosysteemihanketta�
Yhtenä merkittävänä toimenpiteenä
kasvihuonekaasupäästöjen vähentä-
miseksi Ponsse korvasi pinta käsittelyssä
käytetyn nestekaasun biokaasulla
vuoden 2024 aikana� Aiemmin neste-
kaasun käyttö aiheutti yli 90prosenttia
Vieremän tuotannon Scope 1&2
-päästöistä� Biokaasu alentaa vuosittaisia
päästöjä noin 215 tCO
2
e� Lisäksi paikalli-
nen biokaasutuotanto vahvistaa energia-
omavaraisuutta ja vähentää riippuvuutta
fossiilisista polttoaineista�
10
VUOSI 2024
PONSSEN
ARVOT
VÄLITÄMME
AIDOSTI
TEEMME
ASIAKKAALLE
OLEMME
SANAMME
MITTAISIA
UUDISTUMME
INNOLLA
11
TARKOITUS
– MIKSI PONSSE ON OLEMASSA?
Kestäviä ratkaisuja asiakkaidemme ja ympäristön hyväksi
Ponsse on olemassa asiakkaitaan varten� Tämä ajatus ei ole muut-
tunut siitä hetkestä, kun Einari Vidgrén sen linjasi Ponssen kanta-
vaksi voimaksi, eikä se tule koskaan muuttumaan� Toimintamme
syvä asiakaslähtöisyys ja aito asiakasläheisyys auttavat meitä
ymmärtämään asiakkaidemme todelliset tarpeet� Ratkaisujemme
kehitys saa aina alkunsa ja suuntansa asiakkaidemme tarpeista�
Asiakkaiden näkemys mahdollistaa meille sellaisten ratkaisujen
kehittämisen, joilla on todellista lisäarvoa puunkorjuun arjessa�
Tyytyväiset asiakkaat ja kestävästi hoidetut metsät antavat meille
onnistumisen tunteen� Olemme merkittävä osa asiakkaidemme
arkea ja osa ratkaisua ilmastonmuutoksen torjunnassa�
Asiakkaamme menestyvät yhdessä kanssamme
Asiakaslähtöisyys on meille ponsselaisille elämäntapa� Kumppa-
nuutemme asiakkaidemme kanssa perustuu luottamukseen –
pidämme aina sen, minkä lupaamme� Tehtävämme on ymmärtää
asiakkaitamme ja heidän liiketoimintaansa� Asiakkaidemme syväl-
linen osaaminen puunkorjuusta ja toimialasta mahdollistaa myös
oman oppimisemme� Uskomme omaan tekemiseemme ja pyrimme
aina olemaan parhaita siinä, mitä teemme� Vuosikymmenien
saatossa kehittynyt vahva kulttuurimme ja arvot sekä näistä muo-
dostuva Ponsse-henki ovat merkittävimmät kilpailuetumme� Ne
välittyvät kaikessa tekemisessämme asiakkaalle, sillä heitä varten
olemme olemassa� Erinomainen henkilöstömme mahdollistaa
päivittäin asiakkaille parhaan mahdollisen asiakaskokemuksen�
Ponsse on vastuullisen metsätalouden halutuin
yhteistyökumppani
Kestävä kehitys ohjaa kaikkea toimintaamme� Pyrimme suunnitel-
mallisesti toiminnassamme ja ratkaisuissamme hiilineutraaliuteen�
Suhtaudumme intohimoisesti Ponssen jatkuvaan kehittämiseen,
ja haluamme olla tavaralajimenetelmää edustavien kestävien
ratkaisujen johtava toimija maailmassa� Teknologian nopea kehitys,
yhdistettynä ponsselaiseen tapaan toimia, kehittää toimintaamme
ja tuottaa tuloksia jatkuvasti� Ratkaisujemme ja päivittäisen teke-
misemme jatkuva kehitys tekee meistä halutuimman yhteistyö-
kumppanin� Tärkein voimavaramme ja edellytys kaikelle kehitykselle
on hyvinvoivat ponsselaiset koko Ponsse-verkostossamme� Ponsse
on meille jokaiselle hyvä ja turvallinen paikka työskennellä�
MISSIO
– PONSSEN TEHTÄVÄ
VISIO
– PONSSEN TULEVAISUUDEN TAHTOTILA
12
VUOSI 2024
käytäntöjen kautta� Uusi toimintamalli
muodostaa myynti- ja huoltopalveluihin kes-
kittyvän asiakaskeskeisen organisaation,
joka jakautuu viiteen markkina-alueeseen:
1) Pohjoismaat ja Baltia 2) Eurooppa 3)
Etelä-Amerikka 4) Pohjois-Amerikka sekä
5) Aasia, Australia ja Afrikka� Muutos on
tärkeä Ponssen pitkän aikavälin kehityk-
selle, mutta samalla se on ollut raskas
yhtiön henkilöstölle� Toimintamallia pyrittiin
Ponssen tehdas Vieremällä toimi
vuonna 2024 erinomaisesti� Osien saa-
tavuudessa ei ollut ongelmia ja tehdas
oli aikataulussa koko vuoden� Koska
haastava markkinatilanne heikensi yh-
tiön tilauskantaa ja tilauskanta jakautui
aiempaa pidemmälle aikavälille, teh-
das joutui sopeuttamaan toimintaansa
loppuvuodesta� Vuoden 2024 aikana
valmistuneiden koneiden määrä oli kui-
tenkin tilanteeseen nähden kohtuullisen
hyvä myynnin onnistuessa toisen vuosi-
puoliskon aikana�
Teknologian nopea kehitys antaa
hyviä mahdollisuuksia kehittää ratkaisu-
ja, jotka tuottavat lisäarvoa asiakkaalle�
Investointimme tuotekehitykseen ja uu-
siin teknologioihin jatkuivat� Panostimme
totutusti myös digitaalisten palveluiden
kehittämiseen ja IT-infrastruktuuriin�
Ponssen digitaalisten palveluiden alus-
tan muodostavat vuosien varrella toimi-
tetut koneet, jotka tuottavat päivittäin
dataa mahdollistaen uusien ratkaisujen
kehittämisen� Tuotekehitys ja digitaaliset
palvelut kehittävät yhä nopeammassa
tahdissa tuotteita ja palveluita asiakkai-
demme hyödyksi, ja tuotteistaminen oli
vilkasta myös kuluneen vuoden aikana�
Ponsse toi markkinoille uudiste-
tut PONSSE Wisent ja PONSSE Elk
-kuorma traktorit malliston pienempään
kokoluokkaan� Kuormatraktorimallien
suunnittelun painopiste on ollut niiden
liikkeiden ketteryydessä ja kuljettajan
ergonomiassa� Yksi keskeinen kuljetta-
jan ergonomiaan vaikuttava uudistus
kaikkiin PONSSE-malleihin on säädet-
tävät, sähkökäyttöiset käsinojat� Toinen
merkittävä tuoteuutuus oli PONSSE H7
-harvesteripää PONSSE Active Speed
-toiminnolla� Toiminto mukauttaa rungon
Matalapaineinen talouden kehitys leimasi
vuotta 2024� Talouden epävarmuus
heijastui myös Ponsseen ja markkina-
tilanne oli haastava koko vuoden ajan�
Tilausvirrat olivat verraten heikkoja alku-
vuoden aikana, mutta paranivat vuoden
toisella puoliskolla tiiviin messukauden
siivittämänä� Kysynnän haasteet heijas-
tuivat myös vaihtokoneiden myyntiin, ja
varastotasomme oli korkea läpi vuoden�
Metsäteollisuuden epävarma tilanne
vaikutti merkittävästi metsäkoneiden
kysyntään� Inflaatio rauhoittui, mutta
markkinoilla oli runsaasti epävar-
muutta geopoliittisesta tilanteesta
johtuen� Korkotaso oli edelleen osalla
markkinoista korkeahko� Samalla hei-
kentynyt ostovoima vaikutti yksityiseen
kulutukseen, ja varsinkin Euroopassa
rakentaminen oli erittäin vaatimat-
tomalla tasolla� Liiketoimintamme
selkeiden ajureiden, sahateollisuuden
ja kemiallisen metsäteollisuuden, vai-
keudet heijastuivat metsäkonemyyntiin�
Asiakkaidemme investointipäätösten
tekeminen hidastui� Puun tarve oli silti
kohtuullisen hyvä ja asiakkaamme olivat
yleisesti ottaen hyvin työllisestettyjä koko
vuoden� Huoltopalvelumme suoriutui
epävarmassa tilanteessa hyvin tarjoten
asiakkaillemme erinomaista palvelua
maailmanlaajuisesti�
Vuosi 2024 oli Ponssella isojen muu-
tosten aikaa, kun yhtiön toimintamallia
uudistettiin voimakkaasti� Keskeinen
muutos 1�6�2024 käyttöön otetussa
uudessa toimintamallissa oli siirtyminen
globaaliin organisaatiorakenteeseen ja
raportointilinjoihin� Muutos tukee entistä
parempaa asiakaspalvelua, vahvistaa
kilpailukykyä, lisää kustannustehokkuutta
ja tehostaa toimintaa yhdenmukaisten
HALLITUKSEN PUHEENJOHTAJAN JA TOIMITUSJOHTAJAN KATSAUS
SUURIEN MUUTOSTEN VUOSI
suunnittelemaan yhtiön arvopohjaa ja
kulttuuria kunnioittaen, ja sen jalkautta-
minen jatkuu� Ponssella asiakas on kaiken
tekemisen keskiössä ja uusi toimintamalli
korostaa yhteistyön merkitystä onnistu-
misemme mahdollistajana�
Ponssen Brasilian Full Service
-sopimuksessa tapahtui merkittävää kehi-
tystä� Sopimuksen kannattavuus haastoi
yhtiötä edelleen, minkä vuoksi Ponssella
varauduttiin vuoden toisella neljännek-
sellä odotettua suurempiin tappioihin
sopimusvuosien 2024 ja 2025 osalta�
Kehitystyön ansiosta sopimukseen liitty-
vien koneiden tuottavuus ja mekaaninen
käyttöaste kehittyivät suotuisasti ollen
pääsääntöisesti tavoitteiden mukaisia�
Kehitystyömme kyseisen Full Servicen
osalta jatkuu ja tukemme Brasilian mark-
kinalle on vahva�
Asiakas on kaiken
tekemisen keskiössä
ja uusi toimintamalli
korostaa yhteistyön
merkitystä onnistumisemme
mahdollistajana.
Jarmo Vidgren,
hallituksen puheenjohtaja
13
käsittelynopeuden puulajin ja rungon läpi-
mitan mukaan, mikä säästää polttoainetta�
Digitaalisten ratkaisujen osalta metsä-
koneiden hallintajärjestelmästä, PONSSE
Managerista, esiteltiin uusi, edistyksellinen
versio sekä PONSSE High-Precision
Positioning -ratkaisu, jonka avulla koneen
kuljettaja näkee koneen ja harvesteri-
pään tarkan sijainnin� Lisäksi Ponsse
toi markkinoille langattoman PONSSE
Scale –kuormainvaakajärjestelmän, joka
varmistaa kuormatraktorin optimaalisen
kuorman, sekä ensimmäisenä metsä-
konevalmistajana fossiilivapaan teräksen
materiaalikonseptin�
Tuotteiden ja teknologian kehityksen
lisäksi jatkoimme harkittuja investointeja
myös päivittäisen tekemisemme kehit-
tämiseen� Ponsse aloitti Keski-Ranskan
huoltopalvelukeskuksen uusien tilojen
rakentamisen Peyrat-le-Chateaussa,
ja vuodesta 1993 Ponssen jälleenmyy-
jänä toiminut Wahlers Forsttechnik
GmbH investoi uusiin tiloihin itäisessä
Saksassa sekä CDN ERGO SP Z O�O
Ergo Puolassa� Vuonna 2024 Ponssen
teknologiayhtiö Epec otti käyttöön uuden,
ympäristöystävällisen Epec Smart
Factory -tehtaan, ja vuodesta 2004
jälleenmyyjänämme toiminut Hydromec
Inc� juhli uusien toimitilojensa avajaisia
Amos Saint-Augustin-de-Desmauresissa
Quebecissä, Kanadassa�
Kestävä kehitys ja vastuullisuus ovat
keskeisiä tulevaisuutemme menestysteki
-
jöitä ja toimintamme jatkuvuuden edellytys�
Teemme Ponssella merkityksellistä työtä
osana kestävää metsätaloutta� Tämä
motivoi ponsselaisia ja koko kansainvälistä
verkostoamme� Uskomme teknologiamme
ja uusien liiketoimintamallien tuovan
lisääntyvässä määrin mahdollisuuksia
toteuttaa kestävän kehityksen periaatteita
metsätaloudessa� Ympäristöä kunnioittava
ja tuottava puunkorjuu tukee metsien
uusiutumista ja mahdollistaa arvokkaan
raaka-aineen hyödyntämisen pitkäikäisiin
ja korkealaatuisiin puupohjaisiin tuotteisiin�
Uusiutuvan puuraaka-aineen merkitys fos
-
siilisten raaka-aineiden korvaajana on val-
tava ja alan innovaatiokehitys voimakasta�
Pyrimme tuote- ja palvelukehityksessämme
kohti jatkuvasti ilmasto- ja luontoystä
-
vällisempiä ratkaisuja ja tavoittelemme
toimintamme hiilineutraaliutta� Meillä on
tavoitteisiimme vielä matkaa, mutta tahtoti
-
lamme ja tekemisemme suunta on selkeä�
Vuosikymmenien kuluessa kehittynyt
Ponsse-kulttuuri on vahvuutemme, joka on
saanut uutta voimaa kestävän kehityksen
tavoitteistamme� Uudistetut arvomme
toimivat erinomaisesti� Välitämme aidosti,
Teemme asiakkaalle, Olemme sanamme
mittaisia ja Uudistumme innolla� Näistä
arvoista syntyy Ponsse-henki, jossa
”me” on aina tärkeämpi kuin ”minä”�
Todeksi Ponsse-henki tulee arkisessa
työssämme ja suhtautumisessa toisiimme�
Asiakkaillemme se välittyy päivittäisessä
tekemisessämme, johon kaikki yhteistyö ja
luottamus välillämme rakentuu� Olemme
olemassa asiakkaitamme varten�
Ponsse on suomalainen metsäkone-
yhtiö� Keskitymme nyt ja tulevaisuudessa
tavaralajimenetelmän metsäkoneiden
myyntiin, huoltoon, valmistukseen ja tuote-
kehitykseen� Onnistumisemme mahdollis-
tavat asiakaskuntamme ja sitoutunut sekä
osaava henkilöstömme�
Jarmo Vidgren, hallituksen puheenjohtaja
Juho Nummela, toimitusjohtaja
Teemme Ponssella
merkityksellistä
työtä osana
kestävää metsätaloutta.
Juho Nummela,
toimitusjohtaja
14
VUOSI 2024
Digitaalisten ratkaisujen kehittäminen
on noussut entistä suurempaan rooliin,
sillä saatavilla oleva data on pystyttävä
muuttamaan asiakkaalle selkeiksi näky-
miksi ja konkreettisiksi ohjeiksi� Datalla
voidaan ohjata ja tukea asiakkaan liiketoi-
mintaa tuottavampaan ja kestävämpään
suuntaan ja saada optimaalinen hyöty
korjatusta puusta�
Tavaralajimenetelmän metsäkoneet
on suunniteltu monikäyttöisiksi: samoja
koneita voidaan käyttää erilaisissa maas-
toissa erityyppisiin puunkorjuutehtäviin
energiapuun korjaamisesta ensiharven-
nukseen ja aina uudistushakkuuseen
saakka� Pyöräalustaisten metsäkoneiden
tasainen pintapaine ehkäisee maaperään
kohdistuvia korjuuvaurioita�
Uudistetut ratkaisut
Ponsse lanseerasi kesällä 2024 uudis-
tuneet kuormatraktorit PONSSE Elkin
ja PONSSE Wisentin� Kokonaan uudis-
tetuilla runkorakenteilla ja keskinivelillä
koneisiin on saatu lisää kestävyyttä ja
monipuolisuutta� Koneet voidaan varus-
taa PONSSE Active Cabin -ohjaamon
vaimennusjärjestelmällä, joka vähentää
tehokkaasti kuljettajaan kohdistuvia
teräviä iskuja ajettaessa epätasaisessa
maastossa� Parantunut ergonomia ja
tilavan ohjaamon erinomainen näkyvyys
auttavat kuljettajia jaksamaan, ja tämä
lisää työturvallisuutta� Ergonomian ja
työturvallisuuden rinnalla erinomainen
käytettävyys on ollut tuotekehityksemme
kantavia teemoja jo vuosien ajan�
Myös suosittu H7-harvesteripää
uudistettiin vuonna 2024� Parannetun
syöttörullastogeometrian ansiosta H7
pystyy käsittelemään suuriakin runkoja
vaivattomasti� Edistyksellisen valinnaisen
lisävarusteen PONSSE Active Speed
-toiminnon avulla harvesteripään syöttö-
nopeutta ja -voimaa voidaan säätää puu-
lajin ja runkojen läpimitan mukaan�
Data ja digitaalisuus kehityksen
ajureina
Ponssen digitaaliset palvelut tarjoavat
asiakkaille entistä tarkempaa tietoa met-
säkoneiden toiminnasta� Keväällä 2024
lanseerattu PONSSE Manager 2�0 helpot-
taa koneiden, työmaiden ja tuottavuuden
seurantaa personoitavien raporttien, kart-
tanäkymien ja ajantasaisen datan avulla�
Asiakkaamme voivat tarkastella reaaliajas-
sa päivittäisiä tuotantomääriä työmait-
tain sekä seurata ja analysoida koneiden
tuottavuutta ja polttoaineen kulutusta
aiempaa helpommin� Alustalta löytyvät
huoltotiedot ja käyttötunnit auttavat enna-
koimaan huoltoajankohdat� Alusta mahdol-
listaa palvelun jatkuvan kehittämisen�
PONSSE High-Precision Positioning
järjestelmällä harvesterin ja harvesteri-
pään sijainnit saadaan määritettyä
ennennäkemättömän tarkasti kartta-
näkymässä�Järjestelmä mahdollistaa
harvesteripään sekä koneen reaaliaikai-
sen sijainnin seuraamisen kuljettajan
karttanäkymässä tarjoten kuljettajalle
mahdollisuuden varmistaa, että puita
kaadetaan vain sallitulla hakkuualueella�
PONSSE-TUOTTEET
Ponssen jatkuvasti kehittyvät tuotteet ja innovatiiviset palvelut tukevat
asiakkaiden liiketoiminnan tehokkuutta ja tuottavuutta. Asiakaslähtöinen
tuotekehitys parantaa mahdollisuuksia turvalliseen ja ympäristöä kunnioit-
tavaan toimintaan erityyppisillä työmailla ja vaihtelevissa olosuhteissa.
Ergonomia, työturvallisuus
ja erinomainen käytettävyys
ovat Ponssen tuotekehityksen
kantavia teemoja. Datan
hallintaan sekä digitalisuuteen
perustuvat tuoteet ja palvelut
kasvavat koko ajan.
1515
YMPÄRISTÖ-
YSTÄVÄLLISET
RATKAISUT
TEHOKKUUDEN
TAKEINA
Ponssen kestäviä ja ympäristön huomioivia
puunkorjuuratkaisuja kehitetään asiakkai-
demme tarpeita kuunnellen. Ponsse on
sitoutunut kehittämään kestävän kehityksen
mukaisia innovatiivisia puunkorjuuratkaisuja.
Asiakkaidemme toiminnan tuottavuuteen
ja kestävyyteen voidaan vaikuttaa jatkuvalla
panostuksella polttoaineenkulutuksen, päästö-
jen sekä puustoon ja maaperään kohdistuvien
korjuuvaurioiden minimoimisella.
16
VUOSI 2024
Uudistettu, langaton kuormainvaa-
kajärjestelmä PONSSE Scale punnitsee
täysin automaattisesti kuorman niin
kuormaamisen kuin purkamisen aikana
sekä lajittelee, tallentaa ja hallinnoi
yksityiskohtaiset kuormatiedot kaikissa
työvaiheissa� Tarkat painomittaukset
takaavat optimaalisen, koneen kantoky-
vyn mukaisen kuorman� Kuormatiedot ja
kuormapäiväkirjat ovat saatavilla helposti
luettavissa raporteissa� Langattomuus
ehkäisee kaapeleiden katkeamisista joh-
tuvia työn keskeytyksiä vähentäen konei-
den korjauskustannuksia� Kuormainvaaka
on erityisesti energiapuun korjuussa
välttämätön�
Koulutusratkaisuja eri tarpeisiin
Ponsse tarjoaa asiakkailleen ja kump-
paneilleen räätälöityjä koulutusratkai-
suja, konsultointia ja käyttökoulutusta
PONSSE-metsäkoneiden turvalliseen ja
tehokkaaseen käyttöön sekä toimintojen
suunnitteluun� Tavaralajimenetelmän
(CTL) koulutusta järjestetään kaikille
puunkorjuualan ammattilaisille: koke-
neemmatkin metsäalan ammattilaiset
voivat saada uusia työkaluja taloudelli-
sempaan ja tuottavampaan työhön�
Metsäalan ammattilaisten koulutus-
tarpeisiin on kehitetty kattava valikoima
simulaattoreita� Metsäkonesimulaattorit
tarjoavat nykyaikaisen oppimisympä-
ristön harvesterin, kuormatraktorin ja
PONSSE Opti -tietojärjestelmien käytön
kouluttamiseen turvallisesti ja taloudelli-
sesti� Simulaattorien avulla kokeneetkin
metsäkoneenkuljettajat voivat kehittää
ammattitaitoaan, ja tulevaisuuden
kuljettajat voivat opetella turvallisesti
metsäkoneiden hallintaa�
Tämä helpottaa kuljettajan päätöksente-
koa ja tehostaa puunkorjuun tuottavuutta�
Jokaisen kaadetun puun sijainti tallenne-
taan tuotantotiedostoon jälkiseurantaa
varten, ja kuormatraktorin kuljettaja
näkee harvesterin tekemän ajouran�
Ratkaisu hyödyntää alan johtavia navigoin-
ti- ja paikannusteknologioita sekä Ponssen
omia edistyksellisiä teknologioita, kuten
Active Cranea�
Ponsse lanseerasi ActiveCrane kärki-
ohjauksen myös voimakkaisiin C5 ja C6
liukupuominostureihin� ActiveCrane järjes-
telmän huolehtiessa yksittäisten liikkeiden
ohjaamisesta ja päätyvaimennuksista,
kuljettaja ja nosturi rasittuvat aiempaa vä-
hemmän� Active Crane myös helpottaa ta-
loudellisen ja konetta säästävän työtavan
omaksumista� Kuljettajan tarvitsee ohjata
ainoastaan puomin päätä haluamaansa
suuntaan, haluamallaan nopeudella�
Metsän harvennuksilla
turvataan metsien terveys ja
puuston kasvu sekä arvokkaan
puuraaka-aineen saatavuus.
Tärkeässä roolissa jäljelle
jäävän puuston ja maaperän
vaurioiden välttämisessä ovat
tavaralajimenetelmän metsä-
koneiden ominaisuudet.
17
Monikäyttöiset ja tehokkaat PONSSE-
harvesterit takaavat parhaan tuotta-
vuuden, ja ne mukautuvat erinomaisesti
mitä erilaisimpiin ympäristöihin� Käyttö-
mukavuudeltaan harvesterit ovat omaa
luokkaansa� Harvesterien huollettavuu-
teen ja käytettävyyteen on panostettu
asiakkaiden toiveita kuunnellen�
PONSSE-harvesteripäät on kehitetty
yhdessä käyttäjien kanssa puunkorjuun
hyötysuhdetta silmällä pitäen� Innova-
tiivinen suunnittelu, jatkuva tuotekehitys
ja vuosikymmenten kokemus ovat tehneet
harvesteripäistämme markkinoiden
laatujohtajia� Tuoteperheestä löytyy sopiva
harvesteripää energiapuunkorjuusta
järeisiinkin kohteisiin�
Kaikkien PONSSE-kuormatraktorimallien
voima riittää muuttuviin olosuhteisiin
ja vaikeisiin maastoihin� Ponssen kuor-
matraktoreissa käytetään perinteisen
hydrostaattismekaanisen voimansiirron
lisäksi ainoana maailmassa CVT-
voimansiirtotekniikkaa, joka mahdollistaa
alhaisemman polttoainekulutuksen ja
suuremman vetovoiman�
Ponssen Opti-tietojärjestelmien joh-
toajatuksena on käyttäjäystävällisyys�
Tuoteperheeseen kuuluu koneenohjaus-
ja työnhallintajärjestelmiä harvestereille,
kuormatraktoreille ja tela-alustaisille
metsäkoneille�
Ponssen räätälöityjen ratkaisujen on
tarkoitus parantaa niin työn tuottavuutta
kuin työturvallisuutta ja -mukavuutta
sekä ympäristön huomioimista� PONSSE-
tuotteisiin yhdistettynä ne parantantavat
myös tehokkuutta�
Monipuoliset metsäkonesimulaattorit
PONSSE Full, Compact, Multi ja Basic
auttavat nykyisiä ja tulevia ammattilaisia
kehittymään entistä paremmiksi metsä-
työn kaikissa vaiheissa�
PONSSE-tuoteperheet
Harvesterit Kuormatraktorit Harvesteripäät
Tietojärjestelmät Räätälöidyt ratkaisut Simulaattorit
18
VUOSI 2024
Maailman parhaatkin metsäkoneet
tarvitsevat huoltoa, jotta koneet
toimivat tehokkaasti koko koneen
elinkaaren ajan� Huoltopalvelut ovat
merkittävä osa Ponssen liiketoimintaa�
Maailmanlaajuisesti 235 huoltokeskusta,
yli 2 200 huollon ammattilaista, 379
varaosamyyjää ja yli 1 100 asentajaa
varmistavat, että lunastamme lupauk-
semme metsäkoneiden luotettavuudesta
ja kestävyydestä�
Huoltokeskukset on sijoitettu sekä
asiakkaiden toiminnan että logistiikan
kannalta keskeisiin paikkoihin� Asiakkaita
lähellä sijaitsevat huoltopalvelut lyhentä-
vät metsäkoneiden huoltoon tarvittavaa
aikaa ja luovat asiakkaillemme entistä
paremmat edellytykset kehittää toimin-
tansa kannattavuutta�
Huoltoverkostoa vahvistettiin vuoden
2024 aikana muun muassa tekemällä
yhteistyösopimus Yhdysvalloissa
Kalifornian ja Nevadan alueella toimivan
Baileysin kanssa sekä avaamalla uusi
huoltopalvelukeskus Tacuarembón,
Pohjois-Uruguayhin, jossa metsätalous
on kasvava toimiala�
PONSSE Active Care -huoltosopi-
muskanta on kasvanut viimeiset vuodet�
Valtuutetun huoltoverkoston säännöl-
lisesti ja ammattitaidolla tekemä työ
vakuuttaa joka vuosi laajemman joukon
asiakkaitamme�
Huoltosopimuksien avulla ennakoidaan
paremmin huoltoajankohdat ja autetaan
niin asiakkaita kuin Ponssen huoltover-
kostoa suunnittelemaan arkipäiväisiä
työtehtäviä� Parempi töiden suunnittelu
tuo tehokkuutta, mutta tarjoaa myös
edellytykset paremmalle työturvallisuudel-
le� Säännöllisellä huollolla varmistetaan
koneen luotettava toiminta, koneiden oi-
keat säädöt ja minimoidaan polttoaineen
kulutus� Active Care -huoltosopimuksen
avulla Ponssen huoltopalveluilla on
käytössään koneiden huoltohistoria ja
näin pystytään vastaamaan paremmin
asiakkaan tarpeisiin�
Ennakoiva Maintenance Call ja
ainutlaatuinen Active Manual
tehokkaan työskentelyn takuuna
Ponssen globaali huoltoverkosto kehittyy
jatkuvasti vastaamaan asiakkaiden tarpei-
siin� Tärkeää on myös huoltotoimintojen
parantaminen paikallisesti� Kehityspolun
varrella kuullut asiakkaamme ovat
olleet tyytyväisiä esimerkiksi palvelujen
digitalisoitumiseen�
Syyskuussa Suomen markkinoilla
julkaistu PONSSE Maintenance Call enna-
koi ja tehostaa metsäkoneiden huoltoa
siirtämällä koneen tuntitiedot automaat-
tisesti lähimpään huoltoon� Palvelussa
asiakkaaseen otetaan yhteyttä 150
tuntia ennen määräaikaishuoltoa, jolloin
sovitaan huoltoajankohdasta ja tarvitta-
vista toimenpiteistä etukäteen� Palvelulla
parannetaan koneen käytettävyyttä ja
vähennetään ylimääräisiä huoltokäyntejä,
Ponsse huoltoverkosto kehittyi vuoden aikana, kun toimme palveluja
entistäkin lähemmäksi asiakkaitamme niin fyysisesti kuin digitaalisesti.
Verkoston jatkuva kehittäminen parantaa asiakaspalvelua ja tehostaa
Ponssen ja asiakkaidemme toimintaa.
PONSSE-HUOLTO
LÄHELLÄ ASIAKKAITAMME
1919
DIGITAALISET
PALVELUT PALVELEVAT
ASIAKKAAN TARPEITA
Digitaaliset innovaatiot perustuvat Ponssen pitkään kokemuk-
seen ja vahvaan vuorovaikutukseen asiakkaidemme kanssa.
Näin voidaan kehittää juuri oikeita asioita ja tukea huollon
ammattilaisia ja asiakkaitamme heidän työssään. Esimerkiksi
huoltosopimuskoneille Suomessa kesällä lanseerattu PONSSE
Maintenance Call -palvelu toteuttaa koneen huollon etukäteis-
suunnittelun, kun tuntitiedot siirtyvät automaattisesti lähim-
pään PONSSE-huoltoon. Palvelulla parannetaan koneen käyt-
töastetta ja pyritään vähentämään ylimääräisiä huoltokäyntejä
– säästäen aikaa ja rahaa.
20
VUOSI 2024
Palvelu on toistaiseksi käytössä asiak-
kaan kanssa sovittaessa Suomessa
Ponssen metsäkoneissa, joissa on
CU-yksikkö ja huoltosopimus�
PONSSE Active Manual on manuaali-
sen ohjekirjan rinnalla toimiva digitaalinen
käyttö- ja huolto-ohjepalvelu, joka hel-
pottaa koneen päivittäistä käyttämistä�
Jatkuvasti päivittyvässä palvelussa
ajantasainen tieto on heti saatavilla�
Vuoden 2024 aikana PONSSE Active
Manualiin on lisätty ohjeita muun muassa
kuljettajan ergonomiaan sekä Manager
2�0 raportointiin ja käyttöön liittyen�
Palvelua kehitetään asiakkailtamme
saadun palautteen perusteella, jolloin
mobiilisovellus palvelee asiakkaidemme
arkea mahdollisimman hyvin�
Ponsse on tutkinut metsäkoneiden
komponenttien kunnostuksen ympä-
ristövaikutuksia elinkaariarvioinnilla�
Yksittäisen komponentin kohdalla hiili-
jalanjälki pienenee noin neljänneksen,
kun uuden sijaan valitaan kunnostettu
komponentti� Verkostollemme on tarjolla
uusien osien lisäksi kunnostettuja ja
uudelleenkäytettyjä varaosia� Ponsse
minimoi materiaalihävikkiä ja tarjoaa rat-
kaisuja myös vanhempien metsäkoneiden
varaosatarpeisiin� Reman-komponenttien
valikoimaa on kehitetty vuonna 2024, ja
tarjoomaa tullaan kehittämään edelleen�
Reman-toimintomme näkyy myös
vaihtokonepalvelussa, jossa käytetty
PONSSE-metsäkone otetaan kunnos-
tettavaksi ja edelleenmyytäväksi uus-
konekaupan yhteydessä� Vaihtokoneiden
elinkaaren pidentämiseksi voidaan
Kestävää toimintaa
kiertotalouden edistämiseksi
–ympäri maailman
Huollon ammattilaisten päivittäiseen
toimintaan kuuluu paljon tehtäviä, joissa
on huomioitava niin henkilöstö, työtur-
vallisuus kuin ympäristö, myös maas-
to-olosuhteissa� PONSSE-metsäkoneiden
huolto vastuullisesti ja ympäristöstä
huolehtien on meille kunnia-asia�
Huoltoverkostomme järjestelmällinen
tapa tehdä huollot ympäristö huomioi-
den säästää asiakkaan vaivaa ja antaa
mielenrauhaa: esimerkiksi öljyjen ja
muiden ongelmajätteiden käsittely on
aina jär jestetty vaatimusten ja hyvien
käytäntöjen mukaisesti, ja PONSSE
Active Care -huoltosopimuksissa kier-
rätettävien materiaalien käsittelystä
huolehtii huoltoverkostomme�
Maailmanlaajuisesti 235
huoltokeskusta, yli 2 200
huollon ammattilaista, 379
varaosamyyjää ja yli 1 100
asentajaa varmistavat, että
lunastamme lupauksemme
metsäkoneiden luotettavuu-
desta ja kestävyydestä.
21
koneita päivittää PONSSE Tehopaketeilla�
Ne ovat osakokonaisuuksia, joilla am-
mattitaitoiset asentajamme päivittävät
koneet vastaamaan tämän päivän suori-
tuskyvyn vaatimuksia�
Reman-toimintaa on Suomessa
Iisalmessa sijaitsevassa PONSSE Reman
& Parts Recirculation -yksikössä sekä
Etelä- ja Pohjois-Amerikassa�
Tehokkaalla koneiden osien uudelleen-
käyttämisellä voidaan vaikuttaa koneen
aiheuttamien päästöjen määrään sen
elinkaaren aikana� PONSSE-metsäkoneen
painosta 97 prosenttia on kierrätettävää
tai uudelleen käytettävää materiaalia�
Laatua ja turvallisuutta läpi
Ponsse-verkoston
Vuonna 2024 Ponsse on panostanut työ-
turvallisuuteen ja -hyvinvointiin� Samassa
yhteydessä on kiinnitetty erityistä huomio-
ta toimintamme ympäristökuormitukseen
ja sen pienentämiseen�
Ammattitaidon ylläpitämisellä halutaan
tukea henkilöstön hyvinvointia� Vuoden
aikana on koulutettu satoja asentajia
ja varaosahenkilöitä, ja e-Academy-
verkko koulutus-järjestelmän tarjonta on
laajentunut tukemaan eri tehtäviä entistä
paremmin� Maailmanlaajuiset huolto-
sopimuskoulutukset ovat parantaneet
valmiuksia tehdä sopimuksiin liittyviä
huoltotoimenpiteitä�
Vastuullinen toimintatapa varmistetaan
ESW-auditointien ja ESW-manuaalin avul-
la� ESW (Effective and Safe Workshop)
-työkalu on luotu verkostomme kehittämi-
seen ja kehityskohteiden tunnistamiseen�
ESW-ohjeistuksen avulla Ponssen
huoltokeskusten päivittäiseen toimintaan
Effective and Safe Workshop
(ESW) auttaa tunnistamaan
kehityskohteet ja mahdollis-
taa huoltopalvelujen jatkuvan
kehittämisen. Yli 600 tehtyä
ESW-auditointia on esimerkki
Ponssen sitoutumisesta
korkeaan laatuun ja asiakas-
tyytyväisyyteen.
tuodaan yhtenäisiä, järjestelmällisiä ja
vastuullisia toimintatapoja� Se auttaa
ammattilaisiamme tuottamaan mahdol-
lisimman hyvää ja tasalaatuista palvelua
asiakkaillemme riippumatta siitä, missä
päin maailmaa hän työskentelee ja asioi-
ko hän Ponssen omalla huoltokeskuksella,
jälleenmyyjällä vai sopimushuoltajalla�
Tehokas ja turvallinen huoltokeskus
tuottaa asiakkaille parasta mahdollista
palvelua� Yli 600 tehtyä ESW-auditointia
on esimerkki Ponssen sitoutumisesta
korkeaan laatuun ja asiakastyytyväisyy-
teen� Tärkeitä kokonaisuuksia ja mitat-
tavia osa-alueita ovat työturvallisuus,
ympäristöasiat ja koulutus�
22
VUOSI 2024
VASTUULLISUUS PONSSELLA
Ponssen strategian mukaisesti vastuullisuus ohjaa liiketoimintaamme ja antaa meille suunnan.
Se varmistaa sosiaalisen ja taloudellisen menestyksemme.
IHMISET RATKAISUT
Innovoimme kestäviä ja luontoa
kunnioittavia ratkaisuja
Tuote- ja palveluratkaisumme mahdollistavat
kestävän metsätalouden toteutumisen� Otamme
vastuun koneen elinkaaresta ja pidennämme
sitä erinomaisilla huoltopalveluilla� Kehitämme
ratkaisuja, jotka edistävät kiertotaloutta ja pienentävät
koneen ympäristövaikutuksia�
Edistämme ihmistemme
hyvinvointia
Ponsse on tasa-arvoinen ja yhdenvertainen työ-
yhteisö, jossa on turvallista työskennellä� Arvostamme
toisiamme ja pidämme huolta sekä toisistamme,
asiakkaistamme että verkostostamme� Koneemme
ovat käyttäjilleen turvallisia ja ergonomisia�
Suomessa kunnostetut tai uudelleen
käytettäväksi tuotetut varaosat
196 333 kg (2023: 162 166 kg)
+21 %
Työntekijäkokemus (eNPS)
28 (2023: 31)
Tavoite >40 (asteikolla -100 –100)
23
TOIMINTA YHTEISÖ
Olemme luotettava kumppani,
jolle yhteisöllisyys on voimavara
Rehellisyys, eettisyys ja yhteisöllisyys ovat
ponsselaisuuden ydintä� Hyvät hallintotapamme ja
eettiset toimintaperiaatteemme ohjaavat ihmisten
yhdenvertaiseen kohteluun, kestävään liiketoimintaan
sekä luottamukselliseen yhteistyöhön� Yhteisötyö on
meille tärkeää kaikkialla, missä toimimme�
Kehitämme toimintaamme
luontoympäristö huomioiden
Tunnemme toimintamme ympäristövaikutukset ja
toimimme systemaattisesti niiden parantamiseksi�
Pyrimme toiminnassamme hiilineutraaliuteen ja
materiaalitehokkuuteen�
Asiakkaiden suositteluindeksi (NPS)
62 (2023: 52)
Tavoite >60 (asteikolla -100 –100)
Uusiutuvan ja ydinvoiman osuus
käytetystä energiasta
92,3 % (2023: 90,9 %)
Tavoite 2030: 95 %
24
VUOSI 2024
Hallitus
31.12.2024
Hallitus on valittu yhtiökokouksessa
9�4�2024�
Hallituksen jäsenten valinta
Ponsse Oyj:n hallitukseen kuuluu yhtiö-
järjestyksen mukaan vähintään viisi ja
enintään kahdeksan jäsentä� Hallituksen
jäsenet valitaan yhtiökokouksessa, joka
yhtiöjärjestyksen mukaan on pidettävä
kesäkuun loppuun mennessä� Hallituksen
jäsenen toimikausi päättyy seuraavassa
varsinaisessa yhtiökokouksessa� Hallitus
valitsee keskuudestaan puheenjohtajan
toimikaudeksi kerrallaan� Hallitus kokoon-
tui kertomusvuoden aikana 14 kertaa�
Hallituksen jäsenet osallistuivat aktiivisesti
kokouksiin – osanottoprosentti oli 95,9�
Markkinointimerkonomi
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2020
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31�12�2024:
3 684 263 kpl
Keskeinen työkokemus
Ponsse Oyj, myynti- ja markkinointijohtaja sekä
toimitusjohtajan varamies 2008–2020
Ponsse Oy, aluejohtaja, Pohjois-Eurooppa
2007–2008
Ponsse Oyj, myyntijohtaja, Suomi 2004–2008
Ponsse Oyj, aluemyyntipäällikkö 2001–2004
Ponsse AB, takuukäsittelijä ja aluemyyntipäällikkö,
käytetyt koneet 1999–2001
Ponsse Oyj, takuukäsittelijä 1997–1999
Muut luottamustehtävät
Einari Vidgren Oy, hallituksen jäsen
Jamo Investment Company Oy, hallituksen
puheenjohtaja
KalPa Hockey Oy, hallituksen jäsen
Savonmaan Puolesta Oy, hallituksen jäsen
Varatuomari, MBA
Hallitusammattilainen
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2010
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31�12�2024: 4 500 kpl
Riippumaton yhtiöstä ja merkittävästä
osakkeenomistajasta
Keskeinen työkokemus
Partnera Oy, toimitusjohtaja 2016–2017
Korona Invest Oy, sijoitusjohtaja 2011–2016
Unicus Oy, partneri 2006–2011
Conventum Corporate Finance Oy, johtaja
1998–2005
Prospectus Oy, johtaja 1994–1998
Kansallis-Osake-Pankki, asiantuntija 1988–1994
Muut luottamustehtävät
CapMan Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja
Gofore Oyj, hallituksen jäsen
HC Ässät Pori Oy, hallituksen jäsen
Lapti Group Oy, hallituksen jäsen
Makai Holding Oy, hallituksen puheenjohtaja
Puuilo Oyj, hallituksen jäsen
SAKA Finland Group Oy, hallituksen puheenjohtaja
Sibelius-Akatemian tukisäätiö ry, hallituksen
puheenjohtaja
Sten & Kimet Oy, hallituksen jäsen
Taideyliopiston sijoituskomitea, jäsen
Urhea-halli Oy, hallituksen jäsen
Puheenjohtaja Hallituksen varapuheenjohtaja
JARMO VIDGREN, s. 1975 MAMMU KAARIO, s. 1963
25
Jäsenet
Medianomi, AMK
Mutant Koala Pictures Oy, toimitusjohtaja
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2011
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31�12�2024: 3 764 778 kpl
Riippumaton yhtiöstä
Keskeinen työkokemus
Mutant Koala Pictures, yrittäjä vuodesta 2004
Muut luottamustehtävät
Einari Vidgren Oy, hallituksen jäsen
Einari Vidgren Säätiö, hallituksen jäsen
Maatalous- ja metsätieteiden maisteri (MMM),
metsänhoitaja
Miltton Oy, johtava neuvonantaja,
yritysvastuu ja strategia
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2023
Riippumaton yhtiöstä ja merkittävästä
osakkeenomistajasta
Keskeinen työkokemus
Metsähallitus, johtaja, eri vastuualueita: viestintä,
strategia ja vastuullisuus 2017–2022
Stora Enso Oyj, vastuullisuusjohtaja ja muita
vastuualueita 2010–2017
Metsä Group Oyj, ympäristö- ja yritysvastuujohtaja ja
muita vastuualueita 2000–2010
Suomen Metsäyhdistys, tiedottaja 1998–2000
Thomesto Oy, Thomesto Sverige AB,
eri päällikkötehtäviä 1993–1998
Muut luottamustehtävät
FIBS, hallituksen puheenjohtaja
Green Resources (Itä-Afrikka), hallituksen jäsen
Metso Oyj, hallituksen jäsen
DI, tuotantotekniikka
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2022
Riippumaton yhtiöstä ja merkittävästä
osakkeenomistajasta
Keskeinen työkokemus
KONE Oyj, johtaja, strategiset projektit 2019–2020
KONE Oyj, varatoimitusjohtaja,
modernisointiliiketoiminnan johtaja 2011–2019
KONE Oyj, varatoimitusjohtaja,
liukuporrasliiketoiminnan johtaja 2009–2011
KONE Oyj, varatoimitusjohtaja, johtaja,
toimitusoperaatiot 2006–2009
KONE Hissit Oyj, toimitusjohtaja Suomi ja Baltia
2003–2006
Kone Corporation 1999–2020, erilaisia johtotehtäviä
liittyen strategiaan ja liiketoiminnan kehittämiseen
sekä myyntiin, tuotantoon ja logistiikkaan
Muut luottamustehtävät
Hetitec Oy, hallituksen jäsen
Oyj Sisu Auto AB, hallituksen jäsen
DI, prosessitekniikka
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2018
Riippumaton yhtiöstä ja merkittävästä
osakkeenomistajasta
Keskeinen työkokemus
Apetit Oyj, toimitusjohtaja 2015–2019
Stora Enso Oyj, johtokunnan jäsen
(useita eri vastuualueita) 2007–2015
Stora Enso Oyj, johtaja- ja päällikkötehtäviä
1990–2007
Kemi Oy, osastoinsinööri 1988–1990
Muut luottamustehtävät
EKE Rakennus Oy, hallituksen jäsen
Metsä Board Oyj, hallituksen jäsen
KTM
Keitele Timber Oy, toimitusjohtaja
Ponsse Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2016
Riippumaton yhtiöstä ja merkittävästä
osakkeenomistajasta
Keskeinen työkokemus
Keitele Timber Oy, sahaliiketoiminnan johtaja
2014–09/2022
Keitele Timber Oy, myyntijohtaja 2006–2014
Keitele Timber Oy, vientipäällikkö 1999–2006
Muut luottamustehtävät
Keitele Forest Oy, hallituksen puheenjohtaja
Sahateollisuus ry, hallituksen puheenjohtaja
MATTI KYLÄVAINIO, s. 1974
JUKKA VIDGREN, s. 1983JUHA VANHAINEN, s. 1961
TERHI KOIPIJÄRVI, s. 1967 ILPO MARJAMAA, s. 1961
26
VUOSI 2024
JUHO NUMMELA, s. 1977, pj.
MARKO MATTILA, s. 1973
MIIKA SOININEN, s. 1981
PETRI HÄRKÖNEN, s. 1969
TAPIO MERTANEN, s. 1965
TOMMI VÄÄNÄNEN, s. 1973KATJA PAANANEN, s. 1971
JUHA INBERG, s. 1973
TIINA KAUTONEN, s. 1973
TkT
Toimitusjohtaja, CEO
Johtoryhmän jäsen 2�1�2005 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2002
Keskeinen työkokemus: Ponsse Oyj,
tehtaanjohtaja 2006–2008,
Ponsse Oyj, laatu- ja IT-johtaja 2005–2006
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 80 691 kpl
Metsätalousinsinööri, MBA
Myynti-, huolto- ja markkinointijohtaja
Johtoryhmän jäsen 1�6�2020 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2007
Keskeinen työkokemus: Ponsse Oyj, jälleenmyynti-
verkostonjohtaja 2018–2020, Ponsse Latin America
Ltda�, toimitusjohtaja 2016–2018, Ponsse Oyj,
aluejohtaja, Pohjois-Amerikan jälleenmyyjät, Baltia
ja Chile 2011–2016, Ponsse North America, Inc�,
toimitusjohtaja 2007–2011
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 1 829 kpl
Tekniikan yo
Johtaja, Digitaaliset palvelut ja IT
Johtoryhmän jäsen 1�12�2020 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2018
Keskeinen työkokemus: Ponsse Oyj, päällikkö, IT
ja digitaalinen palvelukehitys 2019–2020, Ponsse
Oyj, IT-päällikkö 2018–2019, Qentinel Finland Oy,
toimitusjohtaja 2017–2018
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 766 kpl
DI
Talousjohtaja CFO, toimitusjohtajan sijainen
Johtoryhmän jäsen 1�10�2009 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2009
Keskeinen työkokemus: Suunto Oy, Director,
Operations and Quality 2007–2009
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 7 670 kpl
Teknikko, MTD
Huoltopalvelujohtaja
Johtoryhmän jäsen 3�5�2010 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 1994
Keskeinen työkokemus: Ponsse Oyj, jakelu-
verkoston kehitysjohtaja 2007–2010, Ponsse
Oyj, huolto palvelujohtaja 2004–2007, Ponsse Oyj,
jälkimarkkinointipäällikkö 1997–2004, Ponsse Oyj,
varaosapäällikkö 1995–1997
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 1 200 kpl
Insinööri, AMK
Johtaja, toimitusketju
Johtoryhmän jäsen 1�10�2013 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2013
Keskeinen työkokemus: Metso Oyj, Metso
Automation, Director, Analyzers Product Group
2010–2013, Director, Kajaani Operations
2006–2010
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 7 801 kpl
FM
Vastuullisuusjohtaja
Johtoryhmän jäsen 16�1�2023 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 1999
Keskeinen työkokemus: Ponsse Oyj, vastuullisuus
-
päällikkö 2021–2023, Ponsse Oyj, viestintäpäällikkö
2009–2021, Ponsse Oyj, tiedottaja 2003–2009,
Ponsse Oyj, markkinointi- ja viestintäassistentti
1999–2003
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 1 516 kpl
TkT
Teknologia- ja tuotekehitysjohtaja
Johtoryhmän jäsen 1�1�2009 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2003
Keskeinen työkokemus: Ponsse Oyj, tutkimus- ja
tuotekehitysinsinööri 2003–2006, Ponsse Oyj,
suunnittelupäällikkö 2006–2008
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 14 296 kpl
Tradenomi
Henkilöstöjohtaja
Johtoryhmän jäsen 1�1�2023 alkaen
Ponssen palveluksessa vuodesta 2023
Keskeinen työkokemus: KONE Corporation 2008–
2022 globaaleissa HR-johtamisen tehtävissä, Nokia
Oyj, eri henkilöstöhallinnon tehtävät 1997–2008
Omistus Ponsse Oyj:ssä 31.12.2024: 1 225 kpl
Konsernin johtoryhmä 31.12.2024
27
PONSSE OYJ
Pohjoismaat
Eurooppa
Aasia, Australia
ja Afrikka
Etelä-
Amerikka
Pohjois-
Amerikka
Ponssen jakeluverkosto
Maaorganisaatioidemme
ja PONSSE-jälleenmyyjien
yhteystiedot löydät
osoitteesta ponsse.com/
yhteystiedot
Uusi myynti- ja huoltopalveluihin keskittyvä organisaatiomme
on jaettu viiteen markkina-alueeseen; Pohjoismaat ja Baltia,
Eurooppa, Etelä-Amerikka, Pohjois-Amerikka sekä Aasia,
Australia ja Afrikka� Alueet sisältävät Ponssen maaorganisaatiot
sekä Ponssen jälleenmyyjät ja sopimushuoltajat�
Uudella aluejaolla ja toimintamallilla haluamme varmistaa verkos-
tomme vahvan keskittymisen huoltoon, myyntiin ja paikalliseen
asiakaskokemukseen� Tavoitteenamme on myös parantaa
tukeamme koko verkostollemme, yhtenäistää toimintatapoja ja
parantaa kustannustehokkuuttamme maailmanlaajuisesti�
Muutoksen taustalla on muuttunut toimintaympäristö ja
tarve vahvistaa Ponssen pitkän aikavälin kilpailukykyä ja
kannattavuutta�
Kaiken keskiössä on asiakas ja entistä parempi asiakaspalvelu ja
asiakaskokemus�
HALLITUKSEN
TOIMINTAKERTOMUS
SISÄLLYS
Hallituksen toimintakertomus �������������������������������������������������������� 30
Kestävyysraportti ��������������������������������������������������������������������������������� 36
Yleiset tiedot ������������������������������������������������������������������������������������� 36
Ympäristötiedot ������������������������������������������������������������������������������ 50
EU taksonomia �������������������������������������������������������������������������� 50
E1 - Ilmastonmuutos ��������������������������������������������������������������� 57
E4 - Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit ������ 64
E5 - Resurssien käyttö ja kiertotalous ���������������������������� 68
Yhteiskunnalliset tiedot ���������������������������������������������������������������� 75
S1 - Oma työvoima ������������������������������������������������������������������ 75
S4 - Kuluttajat ja loppukäyttäjät ����������������������������������������� 86
Hallintotapatiedot ��������������������������������������������������������������������������� 90
G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen ����������������������������������� 90
Sisältöindeksi ������������������������������������������������������������������������������������ 97
28
29
HALLITUKSEN
TOIMINTAKERTOMUS
Yleistä
Ponsse-konsernin liikevaihto oli tilikaudella 750,4 (2023, 821,8)
miljoonaa euroa ja liikevoitto 36,8 (47,2) miljoonaa euroa� Tulos
ennen veroja oli 21,5 (42,9) miljoonaa euroa� Osakekohtainen
tulos oli 0,45 (1,07) euroa�
Ponsse on luokitellut vuonna 2023 myydyt Venäjän toiminnot
myytävänä oleviksi omaisuuseriksi ja raportoinut ne lopetettuina
toimintoina� Jollei toisin ole mainittu, toimintakertomuksessa
kerrotut luvut koskevat jatkuvia toimintoja�
Liikevaihto
Konsernin liikevaihdoksi muodostui tilikauden aikana 750,4
(821,8) miljoonaa euroa, joka on 8,7 prosenttia vähemmän kuin
vertailukaudella� Kansainvälisten liiketoimintojen osuus kokonais-
liikevaihdosta oli 73,8 (74,9) prosenttia�
Liikevaihto jakautui alueittain seuraavasti: Pohjoismaat ja
Baltia 46,3 (44,4) prosenttia, Keski- ja Etelä-Eurooppa 22,9
(21,9) prosenttia, Pohjois-Amerikka 14,5 (15,1) prosenttia,
Etelä-Amerikka 13,8 (15,5) sekä Aasia, Australia ja Afrikka
2,5 (3,0) prosenttia�
(1 000 EUR) 1–12/24 1–12/23
Liikevaihto jatkuvista toiminnoista 750 427 821 800
Liikevaihto lopetetuista toiminnoista 0 3 576
Liikevaihto yhteensä 750 427 825 376
Tuloskehitys
Liikevoitto oli 36,8 (47,2) miljoonaa euroa� Liikevoiton osuus
liikevaihdosta oli tilikaudella 4,9 (5,7) prosenttia�
(1 000 EUR) 1–12/24 1–12/23
Liikevaihto jatkuvista toiminnoista 36 755 47 153
Liikevaihto lopetetuista toiminnoista 0 1 247
Liikevaihto yhteensä 36 755 48 400
Konsernin sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) oli 6,3 (8,9)
prosenttia�
Henkilöstökulut olivat tilikauden aikana 110,2 (115,3)
miljoonaa euroa� Liiketoiminnan muut kulut olivat 94,8 (95,6)
miljoonaa euroa� Brasilian Full Service -sopimuksen tulosvaiku-
tus tilikaudella oli -17,2 miljoonaa euroa� Tappiollista sopimusta
varten konsernin taseessa on 13,6 miljoonan euron varaus�
Varausta kasvatettiin tilikauden aikana nettomääräisesti
5,5 miljoonaa euroa� Varausta purettiin tilikauden viimeisellä
kvartaalilla ja tappiollisella sopimuksella ei ollut enää tulosvai-
kutusta ko� ajanjaksolla� Sopimus on määräaikainen ja kestää
vuoden 2026 loppuun�
Rahoitustuotot ja -kulut olivat nettomääräisesti -15,4 (-4,5)
miljoonaa euroa� Rahoituseriin on kirjattu valuuttakurssien
muutoksista aiheutuneet kurssivoitot ja -tappiot, joiden net-
tovaikutus tilikauden aikana oli -11,7 (0,2) miljoonaa euroa�
Koronvaihtosopimuksista on kirjattu tilikaudella tulosvaikutteisia
arvostuskuluja 0,8 miljoonaa euroa� Emoyhtiön saamiset
tytäryhtiöiltä olivat nettomääräisesti 116,8 (125,1) miljoonaa
euroa� Saatavat tytäryhtiöiltä koostuvat pääosin myyntisaami-
sista� Tilikauden tulokseksi muodostui 12,5 (30,0) miljoonaa
euroa jatkuvista toiminnoista� Laimennettu ja laimentamaton
osakekohtainen tulos (EPS) oli 0,45 (1,07) euroa jatkuvista
toiminnoista�
Tase ja rahoitus
Konsernitaseen loppusumma oli tilikauden päättyessä
563,2 (606,0) miljoonaa euroa� Vaihto-omaisuuden määrä
oli 219,1 (240,8) miljoonaa euroa� Myyntisaamisia oli
0
3
6
9
12
15
Oman pääoman (ROE) ja sijoitetun pääoman (ROCE) tuotto-%
ROE
ROCE
2024
3,9
6,3
2023
5,9
8,9
2022
12,0
12,8
OMAN PÄÄOMAN (ROE) JA
SIJOITETUN PÄÄOMAN (ROCE) TUOTTO
(%)
ROE ROCE
2024 2023 2022
3
30
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
54,1 (69,1) miljoonaa euroa sekä likvidejä rahavaroja 83,6
(74,0) miljoonaa euroa� Konsernin oman pääoman määrä oli
327,2 (321,8) miljoonaa euroa ja emoyhtiön oma pääoma
(FAS) oli 284,8 (278,9) miljoonaa euroa� Rahoitusvelkojen
määrä oli 86,9 (119,5) miljoonaa euroa� Yhtiö on varmistanut
likviditeettiään rahoituslimiittisopimuksilla ja yritystodistusoh-
jelmilla� Konsernin lainat rahoituslaitoksilta ovat vakuudettomia
lainoja ilman rahoituskovenantteja� Konsernin nettovelat olivat
3,3 (45,5) miljoonaa euroa ja nettovelkaantumisaste (net
gearing) 1,0 (14,1) prosenttia� Omavaraisuusaste oli tilikauden
päättyessä 58,7 (53,3) prosenttia�
Liiketoiminnan rahavirta oli 85,0 (30,4) miljoonaa euroa�
Rahavirran merkittävä parannus johtuu pääosin vaihto-omaisuu-
dessa, myyntisaamisissa ja ostoveloissa tapahtuneista muutok-
sista� Investointien rahavirta oli -21,0 (-36,1) miljoonaa euroa�
Saadut tilaukset ja tilauskanta
Uusia tilauksia saatiin tilikauden aikana 706,9 (700,2)
miljoonan euron arvosta ja tilauskanta oli tilikauden päättyessä
188,6 (232,1) miljoonaa euroa�
Jakeluverkosto ja konsernirakenne
Kesäkuun 2024 alussa voimaan tulleessa toimintamallissa
Ponsse siirtyi globaaliin organisaatiorakenteeseen ja raportoin-
tilinjoihin� Tällä toimintamallilla Ponsse varmistaa tulevaisuuden
asiakastarpeita vastaavan ja globaalisti yhdenmukaisen sekä
tehokkaan toimintamallin� Samalla yhtiö hakee lisää kilpailukykyä
ja kustannustehokkuutta sekä yhdenmukaistaa käytäntöjään�
Myynti- ja huoltopalveluihin keskittyvä organisaatio jakautuu
tulevaisuudessa viiteen markkina-alueeseen: 1) Pohjoismaat ja
Baltia 2) Keski- ja Etelä-Eurooppa 3) Etelä-Amerikka 4) Pohjois-
Amerikka sekä 5) Aasia, Australia ja Afrikka�
Tuotekehitys ja investoinnit
Konsernin tuotekehitysmenot olivat tilikaudella yhteensä 24,6
(29,5) miljoonaa euroa, joista aktivoitiin 9,6 (11,9) miljoonaa
euroa�
Käyttöomaisuusinvestointien määrä oli 21,6 (35,9) miljoo-
naa euroa� Ne koostuivat tuotekehitysaktivointien lisäksi ra-
kennusinvestoinneista ja tavanomaisista koneiden ja laitteiden
investoinneista�
Ponssen keskeiset aineettomat voimavarat sisältävät
ammattitaitoiset ja osaavat työntekijät, nykyaikaisen tuotannon
ja joustavan toimitusketjun, kumppanuudet avaintoimittajien
ja sidosryhmien kanssa sekä vahvan yritysmaineen� Nämä
resurssit mahdollistavat Ponssen kilpailuedun ja pitkän aikavälin
kasvustrategian� Ponssen arvonluontimalli on kuvattu kokonai-
suudessaan sivuilla 40–41�
Yhtiökokous vuonna 2024
Varsinainen yhtiökokous järjestettiin Vieremällä 9�4�2024�
Yhtiökokous vahvisti emoyhtiön ja konsernin tilinpäätöksen sekä
myönsi hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle vastuuvapauden
tilikaudelta 2023� Yhtiökokous vahvisti hallituksen kokoonpanon
ja palkitsemisen, valitsi tilintarkastajan sekä hyväksyi toimielin-
ten palkitsemisraportin ja -politiikan� Yhtiökokous päätti myös
osingonjaosta sekä henkilöstön voittopalkkion maksun� Edellä
mainittujen lisäksi yhtiökokous teki alla olevat päätökset�
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään
250 000 oman osakkeen hankkimisesta yhdessä tai useam-
massa erässä, mikä vastaa noin 0,89 prosenttia yhtiön kaikista
osakkeista� Osakkeet hankitaan julkisessa kaupankäynnissä,
minkä vuoksi hankinta tapahtuu muuten kuin osakkeen-
omistajien omistamien osakkeiden suhteessa ja osakkeista
maksettava vastike on yhtiön osakkeen hankintahetken
markkinahinta Nasdaq Helsinki Oy:n järjestämässä julkisessa
kaupankäynnissä� Osakkeita voidaan hankkia myös julkisen
kaupankäynnin ulkopuolella hintaan, joka enimmillään vastaa
hankintahetken markkinahintaa julkisessa kaupankäynnissä�
Hallitus valtuutettiin päättämään, miten osakkeita hankitaan�
Hallitus voi valtuutuksen perusteella päättää omien osakkeiden
hankkimisesta vain yhtiön vapaalla omalla pääomalla� Hallitus
päättää, miten osakkeita hankitaan� Omia osakkeita voidaan
hankkia muuten kuin osakkeenomistajien omistamien osak-
keiden suhteessa (suunnattu hankinta), jos siihen on yhtiön
kannalta painava taloudellinen syy osakeyhtiölain 15 luvun 6 §:n
mukaisesti� Omia osakkeita voidaan hankkia yhtiön pääomara-
kenteen kehittämiseksi, luovutettavaksi mahdollisten yhtiön kas-
vustrategiaa tukevien yrityskauppojen, investointien tai muiden
yhtiön liiketoimintaan kuuluvien järjestelyjen rahoittamiseksi tai
toteuttamiseksi, käytettäväksi yhtiön kannustinjärjestelmissä
tai muutoin edelleen luovutettavaksi, pidettäväksi tai mitätöi-
täväksi� Päätöstä yhtiön omien osakkeiden hankkimisesta ei
valtuutuksen nojalla saa tehdä siten, että yhtiöllä ja sen tytäryh-
teisöillä hallussaan olevien omien osakkeiden yhteenlaskettu
määrä olisi yli 10 prosenttia kaikista osakkeista� Valtuutus
kumoaa aikaisemman varsinaisen yhtiökokouksen 12�4�2023
hallitukselle antaman valtuutuksen, ja on voimassa seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka, kuitenkin
enintään 30�6�2025 saakka�
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakeannista
sekä osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:ssä tarkoitettujen optio-oi-
keuksien ja muiden osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien
antamisesta� Valtuutuksen perusteella voidaan antaa enintään
250 000 osaketta (mukaan lukien erityisten oikeuksien perus-
teella annettavat osakkeet), yhdessä tai useammassa erässä,
mikä vastaa noin 0,89 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista�
Hallitus päättää kaikista osakeannin ja osakkeisiin oikeuttavien
31
erityisten oikeuksien antamisen ehdoista� Valtuutuksen nojalla
voidaan antaa sekä uusia osakkeita että yhtiön hallussa olevia
omia osakkeita� Osakkeiden sekä optio-oikeuksien ja muiden
osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisessa ja
luovuttamisessa voidaan poiketa osakkeenomistajien merkin-
täetuoikeudesta (suunnattu anti), jos siihen on yhtiön kannalta
painava taloudellinen syy, kuten osakkeiden käyttäminen
yhtiön pääomarakenteen kehittämiseksi, mahdollisten yhtiön
kasvustrategian tukemiseksi tehtävien yrityskauppojen, inves-
tointien tai muiden yhtiön liiketoimintaan kuuluvien järjestelyjen
toteuttamiseksi taikka yhtiön sitouttamis- ja kannustinjärjestel-
mien toteuttamiseksi� Hallitus voi valtuutuksen nojalla päättää
myös maksuttomasta osakeannista yhtiölle itselleen� Valtuutus
kumoaa aikaisemman varsinaisen yhtiökokouksen 12�4�2023
hallitukselle antaman valtuutuksen päättää osakeannista sekä
optio-oikeuksien ja muiden osakkeisiin oikeuttavien erityisten
oikeuksien antamisesta� Valtuutus on voimassa seuraavan varsi-
naisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka, kuitenkin enintään
30�6�2025 saakka�
Hallitus ja tilintarkastajat
Hallituksen puheenjohtajana toimi Jarmo Vidgren ja hallituksen
varapuheenjohtajana Mammu Kaario� Hallituksen jäseninä
toimivat Terhi Koipijärvi, Matti Kylävainio, Ilpo Marjamaa, Juha
Vanhainen, Jukka Vidgren�
Hallitus ei ole asettanut keskuudestaan toimikuntia tai
valiokuntia�
Hallituksen kokouksia järjestettiin tilikauden aikana 14 kappa-
letta� Jäsenten osanottoprosentti oli 95,9�
Yhtiön tilintarkastajana toimi tilikauden aikana KPMG Oy Ab
päävastuullisena tilintarkastajana KHT Ari Eskelinen�
Johto
Yhtiön johtoryhmään kuuluivat seuraavat jäsenet: puheenjoh-
tajana toimiva toimitusjohtaja Juho Nummela, toimitusjohtajan
sijainen, talousjohtaja Petri Härkönen, teknologia- ja tuotekehi-
tysjohtaja Juha Inberg, henkilöstöjohtaja Tiina Kautonen, myynti-,
huolto- ja markkinointijohtaja Marko Mattila, huoltopalvelujohtaja
Tapio Mertanen, vastuullisuusjohtaja Katja Paananen, IT- ja
digitaalisten palveluiden johtaja Miika Soininen sekä toimitus-
ketjusta vastaava johtaja Tommi Väänänen� Yhtiön johdolla on
tavanomainen johdon vastuuvakuutus�
Henkilöstö
Konsernin palveluksessa oli tilikauden aikana keskimäärin
2 083 (2 106) henkilöä� Tilikauden päättyessä konsernin
palveluksessa oli 2 024 (2 110) henkilöä� Palkkojen ja palkki-
oiden kokonaissumma tilikaudella oli 110,2 miljoonaa euroa
(115,3 miljoonaa euroa)�
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät
Ponsse Oyj:n hallitus perusti kaksi osakepohjaista kannustinjär-
jestelmää konsernin toimitusjohtajalle ja avainhenkilöille vuonna
2023� Kannustinjärjestelmien keskeiset ehdot julkaistiin pörs-
sitiedotteessa 3�3�2023� Uusien järjestelmien tarkoituksena
on yhdistää omistajien ja järjestelmien osallistujien tavoitteet
yhtiön arvon nostamiseksi pitkällä aikavälillä sekä sitouttaa osal-
listujat yhtiöön ja tarjota heille kilpailukykyiset yhtiön osakkeiden
ansaintaan ja kertymiseen perustuvat palkkiojärjestelmät�
Ponsse Oyj:n hallitus on päättänyt konsernin osakepohjaisten
kannustinjärjestelmien uusista ansaintajaksoista kesäkuussa
2024 ja on antanut näistä tiedotteen 11�6�2024�
Toimitusjohtajan osakepohjainen kannustinjärjestelmä
Toimitusjohtajan järjestelmässä on viisi ansaintajaksoa, kalen-
terivuodet 2023, 2023–2024, 2023–2025, 2024–2026 ja
2025–2027� Ansaintajaksoihin 2023 ja 2023–2024 liittyy
sitouttamisjakso, joka alkaa palkkion maksamisesta ja päättyy
31�12�2025� Ehdollinen palkkio maksetaan toukokuun 2024,
2025 ja 2026 loppuun mennessä� Ehdollisena palkkiona
saatuja osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana,
joka päättyy 31�12�2025, 31�12�2026 ja 31�12�2027�
Suoriteperusteinen palkkio maksetaan kunkin ansaintajak-
son päättymistä seuraavan toukokuun loppuun mennessä�
Ansaintajaksoilta 2023 ja 2023–2024 palkkiona saatuja
osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana, eli ennen
31�12�2025�
Toukokuussa 2024 maksettiin ansaintajaksolta
2023 11 457 osaketta, jotka ovat arvoltaan 282 226
euroa ja joiden kuluvaikutus yhtiölle oli 0,4 miljoonaa euroa�
Tästä on annettu pörssitiedote 30�5�2024� Ansaintajaksoilta
2023–2024 ja 2023–2025 on mahdollista ansaita yhteensä
42 612 osaketta sisältäen myös rahana maksettavan osuuden
(bruttopalkkio)� Ansaintajakson 2023–2024 ehdollinen palkkio
maksetaan toukokuun 2025 loppuun mennessä�
0
500
1000
1500
2000
2500
Henkilöstö keskimäärin
2024
2023
2022
2 083
2 106
2 016
HENKILÖSTÖ KESKIMÄÄRIN
2024 2023 2022
1
32
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
Avainhenkilöiden ansaintajakson 2023–2025 suoritepe-
rusteisen lisäosakejärjestelmän palkkiot perustuvat konsernin
liiketulokseen, liikevaihtoon ja henkilöstötyytyväisyyteen�
Ansaintajakson 2024–2026 ehtoihin lisättiin myös tapaturma-
taajuus� Ansaintajaksolta 2024–2026 maksettavat palkkiot
ovat arviolta yhteensä enintään 60 000 Ponsse Oyj:n osaketta
(nettopalkkio)� Lisäksi yhtiö maksaa palkkiosta osallistujille ai-
heutuvat verot ja lakisääteiset sosiaalivakuutusmaksut palkkion
maksun yhteydessä� Arvioon sisältyy vuonna 2024 maksettavat
ehdolliset palkkiot� Tilikaudella 2024 ansaintajaksojen 2023–
2025 ja 2024–2026 osakepohjaisiin kannustinjärjestelmiin
liittyviä kuluja oli yhteensä 0,5 miljoonaa euroa�
Toimitusjohtajan sekä avainhenkilöiden kannustinjärjestelmi-
en kokonaiskuluvaikutuksen vuosina 2023–2026 arvioidaan
olevan noin 1,7 miljoonaa euroa vuonna 2023 ja 2024 alkanei-
den sitouttamisjaksojen osalta�
Osakkeet
Yhtiön rekisteröity osakepääoma koostuu 28 000 000
osakkeesta� Osakkeiden vaihto ajalla 1�1�–31�12�2024 oli
855 116 kappaletta, joka on 3,05 prosenttia osakkeiden
kokonaismäärästä� Vaihdon arvo oli 19,5 miljoonaa euroa�
Tilikauden alin kurssi oli 19,70 euroa osakkeelta ja ylin 27,10
euroa osakkeelta�
Tilikauden päätöskurssi oli 20,10 euroa osakkeelta ja koko
osakekannan markkina-arvo 562,8 miljoonaa euroa�
Tilikauden päättyessä yhtiöllä oli hallussaan 1 997 omaa
osaketta�
Hallinnointi
Yhtiön päätöksenteossa ja hallinnossa noudatetaan Suomen
osakeyhtiölakia, julkisesti noteerattuja yhtiöitä koskevia
muita säädöksiä sekä yhtiön yhtiöjärjestystä� Yhtiön hallitus
on vahvistanut hallinnointiperiaatteet, jotka noudattavat
Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n hallituksen hyväksymää
Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia (Corporate
Governance)� Koodin tarkoituksena on varmistaa, että yhtiötä
johdetaan ammattitaitoisesti ja että käytössä ovat eettisesti
ja ammatillisesti korkeatasoiset liiketoimintaperiaatteet ja
käytännöt�
Hallinnointiperiaatteet ovat luettavissa yhtiön internet-sivu-
jen sijoittajaosiossa�
Riskienhallinta
Riskienhallinta perustuu yhtiön arvoihin sekä strategisiin ja
taloudellisiin tavoitteisiin� Riskienhallinnan tavoitteena on tukea
yhtiön strategiassa määritettyjen tavoitteiden toteutumista
sekä turvata yhtiön taloudellista kehitystä ja liiketoiminnan jatku-
vuutta� Ponssen johto arvioi vuosittaisessa riskikartoituksessa
Toimitusjohtajan suoriteperusteisen osakeomistusjärjes-
telmän ansaintajaksolla 2024–2026 palkkiot perustuvat
konsernin liiketulokseen, liikevaihtoon, henkilöstötyytyväisyyteen
ja tapaturmataajuuteen (LTIF)� Ansaintajaksoilta 2024–2026
maksettavat palkkiot vastaavat arviolta yhteensä enintään
50 000 Ponsse Oyj:n osakkeen arvoa sisältäen myös rahana
maksettavan osuuden (bruttopalkkio)� Ehdollisena palkkiona
saatuja osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana,
joka päättyy 31�12�2026� Suoriteperusteinen palkkio makse-
taan toukokuun 2027 loppuun mennessä�
Sekä ehdollisten että suoriteperusteisten osakeomistusjär-
jestelmien vapauttamisehtona on työssäolovelvoite�
Avainhenkilöiden osakepohjainen kannustinjärjestelmä
Avainhenkilöiden järjestelmässä on kolme kolmen kalenterivuo-
den mittaista ansaintajaksoa, kalenterivuodet 2023–2025,
2024–2026 ja 2025–2027� Ansaintajaksolle osallistumisen
ja palkkion saamisen edellytyksenä on, että järjestelmään
osallistuva avainhenkilö hankkii ansaintajakson alkaessa yhtiön
osakkeita� Ponsse toimittaa lisäosakkeita ansaintajaksolle 2:1
suhteessa (jokaista kahta (2) itse sijoitettua osaketta kohti
avainhenkilö saa yhden (1) lisäosakkeen)� Ehdollinen palkkio
maksetaan vuosina 2023, 2024 ja 2025 sijoitusosakkeiden
hankinnan ja palkkion vahvistamisen jälkeen niin pian kuin
käytännössä mahdollista� Ehdollisena palkkiona saatuja osak-
keita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana, joka päättyy
31�12�2025, 31�12�2026 ja 31�12�2027� Suoriteperusteinen
palkkio maksetaan kunkin ansaintajakson päättymistä seuraa-
van toukokuun loppuun mennessä� Osallistujalle maksettava
osuus enimmäispalkkiosta määräytyy ansaintakriteereille
asetettujen tavoitteiden saavuttamisen perusteella suhteessa
osallistujan omaan sijoitukseen� Kohderyhmään kuuluu avain-
henkilöitä, mukaan lukien konsernin johtoryhmän jäsenet lukuun
ottamatta toimitusjohtajaa�
0
150
300
450
600
750
Osakekannan markkina-arvo, MEUR
2024
2023
2022
562,8
632,8
708,4
OSAKEKANNAN MARKKINA-ARVO
(MEUR)
2024 2023 2022
2
33
myös yhtiön liiketoimintaan vaikuttavat vastuullisuusriskit ja
-mahdollisuudet� Näissä ovat korostuneet ilmastonmuutokseen,
luonnon monimuotoisuuteen ja resurssitehokkuuteen liittyvät
näkökulmat sekä digitalisaatio ja teknologiakehitys�
Riskienhallinnan tehtävänä on tunnistaa, arvioida ja seurata
liiketoiminnassa esiintyviä riskejä, joilla voi olla vaikutusta yhtiön
strategisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumiseen tai
liiketoiminnan jatkuvuuteen� Tämän pohjalta tehdään päätökset
tarvittavista toimenpiteistä, joilla riskejä ennaltaehkäistään ja
havaittuihin riskeihin reagoidaan�
Riskienhallinta on osa normaalia, päivittäistä liiketoimintaa ja
sisällytetty osaksi johtamisjärjestelmää� Riskienhallintaa ohjaa
hallituksen hyväksymä riskienhallintapolitiikka�
Riskinä pidetään mitä tahansa tapahtumaa, joka vaarantaa
yhtiön tavoitteiden toteutumisen tai uhkaa liiketoiminnan
jatkuvuutta� Toisaalta riski voi olla myös positiivinen tapahtuma,
jolloin riskiä käsitellään mahdollisuutena� Kukin riski arvioidaan
sen vaikutuksen ja toteutumisen todennäköisyyden perusteella�
Riskien hallintakeinoja ovat riskin välttäminen, pienentäminen
ja siirtäminen� Lisäksi riskejä voidaan hallita kontrolloimalla ja
minimoimalla niiden vaikutusta�
Lähiajan riskit ja niiden hallinta
Lähiajan merkittävimmät riskit liittyvät maailman geopoliit-
tiseen tilanteeseen, verraten heikkoon talouskehitykseen ja
rahoituskorkojen kehityksen epävarmuuteen� Geopoliittinen
tilanne heijastuu myös kauppapolitiikkaan mahdollisten
erityistullien ja protektionismin kautta� Lisäksi epävarmuutta
lisäävät rahoitusmarkkinoiden häiriöt, pakotteet ja kasvavat
kyberturvallisuusuhat�
Rahoitusmarkkinoiden riskit voivat lisätä kehittyvien maiden
valuuttamarkkinoiden vaihtelua� Epävakaana jatkuva maail-
mantalous ja kasvavat rahoituskulut saattavat heikentää myös
metsäkoneiden kysyntää� Lisäksi mahdolliset työtaistelutoimen-
piteet voivat aiheuttaa Ponsselle merkittäviä taloudellisia mene-
tyksiä� Nämä taloudelliset riskit vaikuttavat erityisesti tuotannon
ja toimitusketjun toimivuuteen�
Haastavassa tilanteessa Ponssen vahva rahoitusasema
on tärkeä� Ponsse on tehnyt tarvittavat rahoitukselliset
toimenpiteet yhtiön jatkuvuuden varmistamiseksi ja rahoitus-
tilannetta arvioidaan säännöllisesti� Yhtiön rahoitusriskien
hallinnan keskeisenä tavoitteena on varmistaa maksuvalmius
sekä hallita korko- ja valuuttariskejä� Yhtiön rahoitusasema ja
maksuvalmius ovat säilyneet vahvoina useiden rahoituslaitosten
kanssa solmittujen sitovien luottolimiittisopimusten ansiosta�
Korkoriskien vaikutusta pienennetään käyttämällä erilaisiin
viitekorkoihin sidottuja luottoja ja koronvaihtosopimuksia�
Valuuttakurssivaihteluiden riskiä vähennetään osittain johdan-
naissopimusten avulla�
Emoyhtiö seuraa konsernin sisäisten ja ulkoisten myyntisaa-
misten arvonmuutoksia sekä niihin liittyvää riskiä arvonalentumi-
sesta� Yhtiöllä on pitkäaikaisia ja laajoja palvelusopimuksia, joihin
voi liittyä operatiivisia riskejä�
Vientimaiden vero- ja tullilainsäädännöissä tapahtuvat muu-
tokset voivat vaikeuttaa yhtiön vientikauppaa tai heikentää sen
kannattavuutta� Globaalit toimitusketjun häiriöt voivat vaikeuttaa
PONSSE-metsäkoneiden valmistusaikataulujen hallintaa, ja
kasvattaa yhtiön toimitusketjuun sidottuja pääomia ja käyttöpää-
oman hallintaan liittyviä riskejä�
Ponssella on vahvistettu kyberturvallisuutta tarkentamalla
ohjelmistopäivityskäytäntöjä ja käyttäjäohjeistuksia� Kykyä havaita
ja reagoida tietoverkkojen epänormaaliin toimintaan on paran-
nettu, ja yhtiön digitaalisia palveluita testataan säännöllisesti
kyberhyökkäysten varalta yhteistyössä asiantuntijakumppanin
kanssa� NIS2-kyberturvallisuusdirektiivin implementointi etenee
suunnitellussa aikataulussa�
Johdon harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet
ja arvioihin liittyvät keskeiset epävarmuustekijät
Tilinpäätöstä laadittaessa joudutaan tekemään tulevaisuutta
koskevia arvioita ja oletuksia, joiden lopputulemat voivat poiketa
tehdyistä arvioista ja oletuksista� Konsernin johto tekee harkin-
taan perustuvia ratkaisuja, jotka koskevat tilinpäätöksen laati-
misperiaatteiden valintaa ja niiden soveltamista� Tilinpäätöksen
laadinnan yhteydessä arviot pohjautuvat johdon parhaaseen
näkemykseen raportointikauden päättymispäivänä� Arvioiden
taustalla ovat aiemmat kokemukset sekä tulevaisuutta koskevat
tilinpäätöshetkellä todennäköisimpinä pidetyt oletukset�
Myyntisaamiset
Konserni kirjaa tilinpäätöshetkellä parhaan arvionsa mukaisen
luottotappion saamisista, joista ei todennäköisesti tulla saamaan
suoritusta� Luottotappiovaraus odotettavissa olevista tappioista
kirjataan IFRS 9:ssä määrättyä yleistä mallia soveltaen�
Vaihto-omaisuus
Konserni kirjaa tilinpäätöshetkellä parhaan arvionsa mukaan
vaihto-omaisuuden arvonalentumista� Arvioinnissa otetaan
huomioon vaihto-omaisuuden ikärakenne ja todennäköinen
myyntihinta�
Takuuvarauksen muutos
Takuuvaraus perustuu toteutuneisiin takuukustannuksiin ja
aikaisemmilta vuosilta kertyneeseen tuotteiden vikaantumishisto-
riaan� Lisäksi yhtiö voi varautua erikseen mahdollisiin yksittäisiin
takuuvelvoitteisiin�
34
HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
Muiden varausten muutos
Muut varaukset -erään konserni on kirjannut varauksen Ponsse
Latin America -tytäryhtiön tekemän sopimuksen perusteella,
koska sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttäminen
aiheuttaa arvion mukaan menoja, jotka ylittävät sopimuksesta
odotettavissa olevan taloudellisen hyödyn� Varauksen arvosta-
misessa on käytetty parasta arviota velvoitteen täyttämisen
aiheuttamista menoista raportointikauden päättymispäivänä�
Tuotekehitysmenojen aktivointi
Konserni arvioi tilinpäätöshetkellä, onko uusi tuote teknisesti
toteutettavissa, voidaanko se hyödyntää kaupallisesti ja
saadaanko tuotteesta vastaista taloudellista hyötyä, jolloin
uusien tai kehittyneempien tuotteiden suunnittelusta johtuvat
kehittämismenot voidaan aktivoida taseeseen aineettomiksi
hyödykkeiksi�
Laskennalliset verot
Konsernitilinpäätöksen laadinta edellyttää, että konserni arvioi
tuloveronsa erikseen kunkin tytäryhtiönsä osalta� Arvioinnissa
otetaan huomioon veroasema sekä erilaisten vero- ja kirjan-
pitokäytännöistä johtuvien väliaikaisten erojen, kuten tulojak-
sotusten ja kustannusvarausten, vaikutus� Eroista kirjataan
laskennallisia verosaamisia ja -velkoja� Laskennallisen verosaa-
misen hyödyntämismahdollisuuksia arvioidaan ja oikaistaan siltä
osin kuin hyödyntämismahdollisuus on epätodennäköinen�
Liikearvo
Konsernissa testataan vuosittain mahdollisen arvonalentumi-
sen varalta liikearvo ja keskeneräiset aineettomat hyödykkeet
sekä arvioidaan viitteitä arvonalentumisesta edellä laatimisperi-
aatteissa esitetyn mukaisesti� Rahavirtaa tuottavien yksiköiden
kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritetty käyttöarvoon
perustuvien laskelmien avulla� Näiden laskelmien laatiminen
edellyttää arvioiden käyttämistä�
Lähiajan näkymät
Yhtiön euromääräisen liikevoiton arvioidaan olevan vuonna
2025 hieman suurempi kuin vuonna 2024 (36,8 miljoonaa
euroa)�
Talouden epävarmuuden odotetaan jatkuvan ja vaikuttavan
metsäkoneiden kysyntään� Nykyiseen toimintaympäristöön vai-
kuttavat kauppapolitiikka, geopoliittinen tilanne ja taloudellinen
epävarmuus toimintamaissamme�
Keskitymme vahvaan asiakaspalveluun ja tehostamme
toimintaamme ottamalla käyttöön yhdenmukaisia ja kustan-
nustehokkaita käytäntöjä uuden toimintamallimme mukaisesti�
Investointimme jatkuvat ja panostamme harkitusti uusien
tuotteiden ja digitaalisten palveluiden kehittämiseen, huoltopal-
veluverkostoon, Vieremän tehtaaseen sekä kestävän kehityksen
edistämiseen�
Seuraamme Ponssen Brasilian maaorganisaation Full
Service -sopimuksen tilannetta tehostetusti ja jatkamme toi-
menpiteitä tilanteen parantamiseksi�
Olennaiset tapahtumat tilikauden päättymisen
jälkeen
Tilikauden jälkeisiä tapahtumia, jotka edellyttäisivät tilikaudelta
esitettävän tiedon oikaisemista tai lisätietojen esittämistä, ei
ole tiedossa�
Hallituksen esitys voittovarojen käytöstä
Emoyhtiö Ponsse Oyj:n jakokelpoiset varat olivat
242 602 704,97 euroa 31�12�2024�
Yhtiön hallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että
vuodelta 2024 jaetaan osinkoa 0,50 euroa osakkeelta� Yhtiön
hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että konsernin palveluksessa
olevalle henkilöstölle maksetaan voittopalkkiota vuodelta 2024
enintään 100 euroa per henkilö per työssäolokuukausi�
35
36
KESTÄVYYSRAPORTTI
YLEISET TIEDOT
Yhteenveto olennaisista vaikutuksista, mahdollisuuksista ja riskeistä
E1 Ilmastonmuutos
Positiiviset vaikutukset • Puunkorjuun tehokasta suunnittelua tukevat ratkaisut ja palvelut, joilla voidaan pienentää metsäkoneiden
käytönaikaisia päästöjä.
• Metsäkoneiden sähköistäminen ja hyötysuhteen parantaminen energianlähteestä riippumatta.
Negatiiviset vaikutukset • Ponssen omat ja arvoketjun päästöt, merkittävimpänä metsäkoneiden käytönaikaiset, polttoaineen
kulutuksesta aiheutuvat päästöt.
• Puunkorjuu vaikuttaa metsien hiilinieluihin ennen seuraavan puusukupolven kasvua.
• PONSSE-metsäkoneiden valmistamiseen käytetään paljon terästä, joka on hyvin päästöintensiivistä.
Taloudelliset mahdollisuudet • Uusien teknologioiden kehitys, resurssitehokkuuden parantaminen ja toiminnan kehittäminen.
• Uusien innovaatioiden kysyntä, kuten palonsammutuksen ja nollapäästöisen puunkorjuun mahdollistavat
tuotteet.
• Arvon luominen yhteiskuntaan ja kilpailuetu vastuullisesti tuotetuilla, innovatiivisilla ratkaisuilla, jotka
vähentävät ympäristövaikutuksia.
• Puunkorjuuta tehostamaan kehitetyt digitaaliset palvelut ja datankeruu.
Taloudelliset riskit • Ilmastonmuutoksen hillintä ja vähähiilisyyteen siirtyminen aiheuttavat merkittäviä vaatimuksia sekä
uudistustarpeita tuote- ja teknologiaratkaisuihin.
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
Positiiviset vaikutukset • PONSSE-metsäkoneet soveltuvat eri puunkorjuumenetelmiin ja sekä jaksolliseen että jatkuvapeitteiseen
metsän kasvatukseen.
• PONSSE-metsäkoneet perustuvat tavaralajimenetelmään (cut-to-length, CTL), jossa puuraaka-aine
hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti ja hukka minimoidaan.
• PONSSE-metsäkoneissa voidaan käyttää karttaohjelmia, joilla koneiden kuljettajille pystytään näyttämään
metsäluonnon herkät alueet.
• PONSSE-metsäkoneilla tuotetaan uusiutuvaa puuraaka-ainetta metsäteollisuuden, rakentamisen ja
muiden alojen tarpeisiin.
• Ponssella on koulutustarjontansa kautta hyvät mahdollisuudet vaikuttaa puunkorjuualan toimijoihin myös
luonnon monimuotoisuusasioissa.
Negatiiviset vaikutukset • Metsäkoneiden käyttö voi aiheuttaa ajourapainumia, maan tiivistymistä ja eroosiota.
• Puunkorjuun muut vaikutukset luontoon.
Taloudelliset mahdollisuudet • CTL-puunkorjuumenetelmä luo kilpailuetua.
• Puuraaka-aineen vastuullisuuden ja monimuotoisuuden todentamisratkaisujen kehittäminen.
• Kuljettajaa avustavien järjestelmien kehittäminen.
• Innovatiivisten kestävää metsänhoitoa edistävien ja luontoympäristöä säästävien tuotteiden ja
palveluiden kehittäminen.
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
Positiiviset vaikutukset • Resurssien ja materiaalien kulutusta vähennetään tarjoamalla kunnostettuja ja uudelleen käytettyjä
varaosia.
• Pakkausjätettä vähennetään kiertopakkausten, pakkaussuunnittelun ja komponenttien kuljetustelineiden
avulla.
• Puuraaka-aineen saantoa optimoidaan tavaralajimenetelmän avulla.
Negatiiviset vaikutukset • Koneiden valmistuksessa kulutetaan materiaaleja ja luonnonvaroja.
Taloudelliset mahdollisuudet • Kiertotalouden hyödyntäminen ja kehittäminen liiketoiminnassa luo uusia markkinoita ja
resurssitehokuutta.
• Palvelusopimukset ja digitaaliset palvelut tukevat tuotteen elinkaaren pidentämistä.
KESTÄVYYSRAPORTTI
37
YLEISET TIEDOT
S1 Oma työvoima
Positiiviset vaikutukset • Yhdenvertainen ja tasa-arvoinen kohtelu sekä monimuotoisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen
edistävät työntekijöiden työhyvinvointia ja työkykyä.
• Työntekijöiden koulutuksella, työkierrolla, työkulttuurilla sekä hyvällä esihenkilö- ja johtamistyöllä on
myönteinen vaikutus työntekijöiden työkykyyn ja työhyvinvointiin.
• Psyykkisen ja fyysisen turvallisuuden edistäminen työyhteisössä parantaa työoloja sekä työhyvinvointia.
Taloudelliset mahdollisuudet • Vahva työnantajabrändi sekä osaavan henkilöstön saatavuus ja sitoutuneisuus parantavat
työnantajakuvaa ja suorituskykyä.
• Hyvä yhteishenki, arvojen mukainen toiminta ja hyvät työturvallisuustulokset parantavat työntekijöiden
tehokkuutta ja Ponssen suorituskykyä.
Taloudelliset riskit • Osaavan työvoiman saanti ja sitoutuneisuus voivat vaikuttaa negatiivisesti Ponssen suorituskykyyn.
• Työnantajamarkkinoinnin ja -viestinnän kehittäminen vaatii resursseja ja aiheuttaa kustannuksia.
• Työturvallisuuden kehittäminen ja tuoteratkaisujen koulutus vaativat resursseja ja aiheuttaa
kustannuksia. Tapaturmat ja työkyvyttömyysjaksot aiheuttavat kustannuksia.
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Positiiviset vaikutukset • Metsäkoneen käyttäjien työturvallisuuteen ja työn tehokkuuteen voidaan vaikuttaa esimerkiksi
parantamalla työergonomiaa ja huoltosiltoja koneen ympärillä.
• Metsäkonekoulutuksilla parannetaan turvallista ja vastuullista koneen käyttöä.
Taloudelliset mahdollisuudet • Ponsse on kehittänyt laajalle käyttäjäryhmälle soveltuvia tuoteratkaisuja sekä kuljettajatyötä avustavia
ratkaisuja, jotka tukevat kuljettajien vastuullista työskentelyä parantaen tuotteiden ja palveluiden
kysyntää.
• Uudet, vastuulliset innovaatiot luovat arvoa yhteiskuntaan ja Ponsselle uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
Taloudelliset riskit • Metsäkoneilla tapahtuvat tapaturmat voivat aiheuttaa Ponsselle kustannuksia ja mainehaittaa.
• Muutokset kuluttajien käyttäytymisessä voivat aiheuttaa kysyntävaihtelua ja vaikuttaa tuotteiden
hintatasoon.
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
Positiiviset vaikutukset • Ponssen eettinen toimintaohje (Code of Conduct) ja muu eettistä toimintaa tukeva ohjeistus tukevat
vastuullisia toimintatapoja ja yrityskulttuuria, jossa sidosryhmien on luotettavaa ja turvallista tehdä
yhteistyötä yhtiön kanssa.
• Ponssen vastuullisuustyöllä ja toimittajien vastuullisuussitoumuksilla vahvistetaan eettistä
yrityskulttuuria ja luottamusta toimitusketjussa.
• Mahdollisuus ilmoittaa väärinkäytöksistä tukee vastuullista liiketoimintaa ja vähentää riskejä.
• Ponsse luo alueellista hyvinvointia edistäen paikallista elinvoimaa ja työllisyyttä. Tämä vahvistaa myös
yrityksen työantajakuvaa.
Taloudelliset mahdollisuudet • Ponssen toiminta vastuullisena yrityskansalaisena vahvistaa yhtiön mainetta ja luo kilpailuetua.
• Merkittävä osa Ponssen alihankkijoista ja toimitusketjusta on paikallisia toimijoita, mikä luo
yritystoimintaan joustavuutta ja tehokkuutta.
• Tiivis ja pitkäjänteinen yhteistyö toimittajaverkoston kanssa varmistaa tuotelaadun, toiminnan
joustavuuden ja kilpailukykyisen hintatason.
ESRS 2 Tiedonantovaatimus Asiaan liittyvä ESRS-standardin kohta
IRO-1 Kuvaus olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien tunnista-
mis- ja arviointiprosesseista
ESRS E1 Ilmastonmuutos (standardi 20–21 kohta)
• Otsikko: Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
ESRS E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit (standardi 17–19 kohta)
• Otsikko: Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
• Otsikko: Toimipisteet biodiversiteettiherkkien alueiden läheisyydessä
ESRS E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous (standardi 11 kohta)
• Otsikko: Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
ESRS G1 Liiketoiminnan harjoittaminen (standardi 6 kohta)
• Otsikko: Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
38
KESTÄVYYSRAPORTTI
Kestävyysraportin laatimisperusteet
Ponssen kestävyysraportti on laadittu kirjanpitolain ja kestä-
vyysraportointistandardien (European Sustainability Reporting
Standards, ESRS) vaatimusten mukaisesti ensimmäistä kertaa
vuodelta 2024. Laadinnassa on noudatettu 31.12.2024 voi-
massa olevia säännöksiä.
Kestävyysraportti on laadittu koko Ponsse-konsernin tasolla
ja konsolidoinnin laajuus on sama kuin tilinpäätöksessä. Mikäli
jossakin kestävyysraportin aihealueessa on huomioitu vain tietty
konsernin osa, tieto on tuotu selkeästi esille. Kestävyystiedot on
raportoitu ajanjaksolta 1.1.–31.12.2024.
Kestävyysraportin laadinnassa on huomioitu koko Ponssen
arvoketju, joka kattaa oman toiminnan lisäksi arvoketjun alku- ja
loppupään. Tarkempi arvoketjun kuvaus on sivulla 39.
Kestävyysraportti ja olennaisten kestävyysaiheiden rapor-
tointi perustuu Ponssen kaksoisolennaisuusarviointiin, jossa on
tunnistettu ja priorisoitu tärkeimmät taloudelliset, sosiaaliset ja
ympäristöön liittyvät kestävän kehityksen aiheet, joilla on suurin
vaikutus ja strateginen arvo yhtiön liiketoiminnassa lyhyellä ja
pitkällä aikavälillä. Tarkempi kaksoisolennaisuusarvioinnin kuvaus
on sivuilla 47–49. Olennaisten kestävyysaiheiden laatimispe-
rusteet on kuvattu kunkin raportoidun kestävyysaiheen osiossa.
Ponssella ei ole tiettyjä olosuhteita koskevia raportoitavia tietoja
(BP2).
Kestävyysraportin tiedot on varmennettu ISA 3000 -stan-
dardin mukaisesti ulkopuolisen varmentajan, KPMG Oy Ab:n,
toimesta. Varmennuslausunto on esitetty sivulla 171. Kestä-
vyysraportissa esitettyjä vuoden 2023 vertailutietoja ei ole
varmennettu kestävyysraportointitarkastajan toimesta.
Ponssen strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju
Strategia
Ponsse haluaa olla tavaralajimenetelmää edustavien kestävien
puunkorjuuratkaisujen johtava toimija maailmassa ja vastuullisen
metsätalouden halutuin yhteistyökumppani kaikilla markkina-alu-
eillaan. Toiminnan syvä asiakaslähtöisyys ja aito asiakasläheisyys
auttavat yhtiötä menestymään ja tuottamaan tuote- ja palvelu-
ratkaisuja, joilla on lisäarvoa puunkorjuun arjessa.
Ponssen innovaatioita ja ratkaisuja kehitetään paitsi asiakas-
tarpeiden myös uusien teknologioiden tarjoamien mahdollisuuk-
sien pohjalta. Avoimeen innovointikulttuuriin kuuluvat kokeilemi-
nen ja verkostoituminen, mikä nopeuttaa uusien teknologioiden
tuomista markkinoille.
Uudet innovaatiot ja toimintatavat saavat suuntansa ja
mahdollisuutensa kestävästä kehityksestä, mikä tukee yhtiön so-
siaalista ja taloudellista menestystä. Ponsse tähtää systemaatti-
sesti hiilineutraaliuteen sekä operatiivisessa toiminnassaan että
tarjoamissaan ratkaisuissa. Hiilineutraaliustavoite tarkoittaa
Ponssella sitä, että yhtiö pyrkii toiminnassaan ja tuotekehitykses-
sään kohti PONSSE-tuotteiden ja toiminnan nollapäästöisyyttä.
Ponssen vastuullisuustyön strategiset painopisteet
Yhtiö on määritellyt keskeiset vastuullisuustyön tavoitteet, joiden
toteutumista edistetään vuosittaisilla toimintokohtaisilla tavoit-
teilla ja toimenpiteillä osana yhtiön strategiaprosessia. Keskeisi-
nä pitkän aikavälin tavoitteina on edistää ihmisten hyvinvointia,
innovoida kestäviä ja luontoa kunnioittavia ratkaisuja, kehittää
toimintaa luontoympäristö huomioiden sekä olla luotettava
kumppani, jolle yhteisöllisyys on voimavara. Yhtiön keskeiset
vastuullisuustyön painopisteet on integroitu yhtiön strategiaan ja
sitä tukeviin toimintokohtaisiin ohjelmiin.
Ihmisten hyvinvoinnin edistämiseen liittyvän tavoitteensa
mukaisesti Ponsse haluaa olla tasa-arvoinen ja yhdenvertainen
työyhteisö, jossa on turvallista työskennellä. Tämä tarkoittaa
sitä, että ponsselaiset arvostavat toisiaan ja pitävät huolta toi-
sistaan, asiakkaistaan ja verkostostaan. Käyttäjälleen turvalliset
ja ergonomiset PONSSE-metsäkoneet ovat tuotekehityksen
keskeisiä ajureita.
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvän tavoitteen mukaisesti Pons-
se haluaa innovoida kestäviä ja luontoa kunnioittavia ratkaisuja.
Ponssen tuote- ja palveluratkaisujen on mahdollistettava kestä-
vän metsätalouden toteutuminen. Ponsse kantaa vastuun ko-
neen elinkaaresta ja pidentää sitä erinomaisilla huoltopalveluilla.
Tavoitteena on kehittää ratkaisuja, jotka edistävät kiertotaloutta
ja pienentävät koneen ympäristövaikutuksia.
Ponsse kehittää toimintaansa luontoympäristö huomioiden.
Ponssella pyritään jatkuvasti tuntemaan ja tunnistamaan parem-
min toiminnan ympäristövaikutukset ja toimimaan systemaatti-
sesti niiden parantamiseksi. Yhtiö pyrkii toiminnassaan hiilineut-
raaliuteen ja materiaalitehokkuuteen.
Yhteisöön liittyvän tavoitteensa mukaisesti Ponssen neljän-
tenä vastuullisuustyön painopisteenä on olla luotettava kump-
pani, jolle yhteisöllisyys on voimavara. Rehellisyys, eettisyys ja
yhteisöllisyys ovat ponsselaisuuden ydintä. Hyvät hallintotavat ja
eettiset toimintaperiaatteet ohjaavat ihmisten yhdenvertaiseen
kohteluun, kestävään liiketoimintaan sekä luottamukselliseen
yhteistyöhön. Yhteisötyö on Ponsselle tärkeää sen kaikilla toimin-
ta-alueilla.
Liiketoimintamalli
Ponsse Oyj on tavaralajimenetelmän metsäkoneiden myyntiin,
tuotantoon, huoltoon ja teknologiaan erikoistunut yritys, jonka
toimintaa ohjaa aito kiinnostus asiakasta ja tämän liiketoimin-
taa kohtaan. Yhtiö kehittää ja valmistaa kestävän kehityksen
mukaisia, innovatiivisia puunkorjuuratkaisuja asiakastarpeiden
mukaisesti. Metsäkoneyrittäjä Einari Vidgrenin perustama,
39
YLEISET TIEDOT
arvojohdettu perheyhtiö on läpi historiansa keskittynyt tava-
ralajimenetelmän metsäkoneisiin. Tuotevalikoima kattaa kaikki
metsäkoneiden kokoluokat ensiharvennuksilta uudistushakkuisiin
ja kaikkiin korjuuolosuhteisiin pehmeiltä mailta jyrkkiin rinteisiin.
Ponsse on yksi maailman johtavia metsäkonevalmistajia.
Arvio perustuu tullitilasto- ja rekisteröintitietoihin. Kaikki PONS-
SE-metsäkoneet ja niiden avainkomponentit on valmistettu
yhtiön kotipaikkakunnassa Vieremällä aina perustamisvuodesta
1970 alkaen. Yhtiön asiakkaita ovat puunkorjuuyritykset ja
metsäkoneita omistavat metsäyhtiöt, ja sen globaalin liiketoimin-
tamallin mukaiset markkinasegmentit ovat Pohjoismaat ja Baltia,
Keski- ja Etelä-Eurooppa, Etelä-Amerikka, Pohjois-Amerikka sekä
Aasia, Australia ja Afrikka. Yhtiö myy tuotteitaan 37 eri maahan,
ja sen palveluverkosto rakentuu 12 maaorganisaatiosta ja 30
jälleenmyyjästä eri puolilla maailmaa. Viennin osuus yhtiön liike-
toiminnasta on vuosittain noin 75 prosenttia. Henkilöstömäärä
maantieteellisten alueiden mukaan on raportoitu osiossa S1-
Oma työvoima, Mittarit-taulukossa.
PONSSE-metsäkoneiden toimivuuden ja turvallisuuden
varmistaa Ponssen huoltoliiketoiminta. Yhtiön kansainvälisessä
huoltopalveluverkostossa on yli 2 200 huoltopalveluiden asian-
tuntijaa ja 235 huoltopalvelukeskusta. Tehokas ja kattava palve-
lutarjonta lähellä asiakkaita lyhentää metsäkoneiden huoltoaikoja
ja mahdollistaa metsäkoneille enemmän tuottavia käyttötunteja.
PONSSE-metsäkoneiden tietojärjestelmäratkaisut mahdol-
listavat metsästä saatavan puutavaran arvon maksimaalisen
hyödyntämisen ja tarkan raportoinnin. Tietojärjestelmäratkaisuja
hyödynnetään myös kuljettajaa avustaviin toimintoihin, joiden
avulla kuljettaja pystyy keskittymään laadukkaaseen ja turvalli-
seen työskentelyyn. Lisäksi koneista saatavaa dataa käytetään
koneen taloudellisen käytön opastamiseen sekä huoltojen ja
konesiirtojen hallintaan. Yhtiössä on metsäkoneiden tietojärjes-
telmien ohjelmistosuunnitteluun keskittynyt tuotekehitysosasto.
Ponssen tietojärjestelmälaitteet valmistaa Ponssen omistama
tytäryhtiö Epec Oy, joka on työkoneiden ja hyötyajoneuvojen
kehittyneeseen elektroniikkaan ja ohjelmistoihin, sähköisen
voimansiirron järjestelmiin sekä avustaviin ja autonomisiin järjes-
telmiin erikoistunut järjestelmätoimittaja. Epecin pääkonttori ja
tuotanto sijaitsevat Seinäjoella, Suomessa.
Ponsse on listautunut pörssiin vuonna 1995 ja sen osakkeet
noteerataan Nasdaq Helsinki Oy:n listalla.
Ponssen arvoketju
Ponssen arvonmuodostusprosessi muodostuu arvoketjun alku-
päästä, omasta toiminnasta ja arvoketjun loppupäästä. Ponssen
arvoketjun alkupää muodostuu materiaalien louhinnasta ja
jalostuksesta sekä komponenttien valmistuksesta. Oma toi-
minta muodostuu metsäkoneiden valmistuksesta, myynnistä ja
markkinoinnista sekä huollosta. Arvoketjun loppupäähän kuuluu
metsäkoneiden käyttö sekä metsänhoito ja puunjalostus.
Ponssen arvoketjun alkupään keskeisiä toimijoita ovat
tavarantoimittajat ja alihankkijat, jotka valmistavat tuotteita
PONSSE-metsäkoneisiin raaka-aineita ja muita resursseja hyö-
dyntäen sekä kuljettavat osat ja materiaalit Ponssen Vieremän
tehtaalle ja logistiikkakeskukseen Ponssen tuotanto- ja tilausai-
kataulun mukaisesti. Ponssen arvoketjun loppupään keskeisiä
toimijoita ovat asiakkaat ja PONSSE-metsäkoneiden käyttäjät.
Yhtiön asiakkaat ovat pääosin puunkorjuuyrityksiä ja metsäko-
neita omistavia metsäyhtiöitä, joille Ponsse myy ja markkinoi
tavaralajimenetelmään perustuvaa puunkorjuuteknologiaa sekä
tukee asiakkaiden liiketoimintaa PONSSE-metsäkoneita tukevilla
palveluilla ja koulutuksella. Asiakkaiden rooli koko Ponssen arvo-
ketjussa on keskeinen, sillä he osallistuvat tiiviisti myös yhtiön
tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen. Yhtiö käy myös jatkuvaa
vuoropuhelua muiden metsäalan toimijoiden kanssa, jotta sen
tuotteet vastaavat laajasti toimialan tarpeita. Ponsse tekee
aktiivista yhteistyötä teknologian kehityksessä oppilaitosten,
yritysten ja tutkimustahojen kanssa.
Ponssen arvoketju ja sen keskeiset toiminnot on kuvattu
sivun 42 kuvassa.
NÄIN PONSSE LUO ARVOA
Arvonluontimallissa esitetyt luvut ovat vuodelta 2024.
Asiantuntemus
• Globaali verkosto: 2 200 ponsselaista, 12 maaorgani-
saatiota, 30 jälleenmyyjää, 235 huoltopalvelukeskusta
• Henkilöstön laaja kokemus ja kyvykkyys tuottaa
korkeatasoisia asiantuntijapalveluita ja innovaatioita
• Vahva arvopohjainen yrityskulttuuri ja globaali toimintamalli
• Asiakaslähtöinen myynti, huolto ja tuotekehitys
• Ponsselaisten päivittäisen tekemisen erinomaisuus
Tuotanto ja toimitusketju
• PONSSE-metsäkoneiden valmistus Vieremällä, Suomessa
• Nykyaikainen tuotanto ja joustava toimitusketju
• Teknologiayhtiö Epec Seinäjoella, Suomessa
Luonnonvarat
• Suurimmat raaka-aineryhmät teräs,
teräs- ja rautavalut ja kumi
• Polttoainetta käytetään ajoneuvoihin ja tuotetestaukseen
• Vettä käytetään vain metsäkoneiden pesuun
Yhteistyö
• Asiakasyhteistyö tuote- ja palvelukehityksessä
• Pitkäjänteiset teknologia- ja toimittajakumppanuudet
• Kestävät rahoitusratkaisut
• Jatkuva yhteistyö eri metsäalan toimijoiden kanssa
• Oppilaitosyhteistyö ja koulutusohjelmat
• Avoimet ja luottamukselliset sidosryhmäsuhteet
Taloudellinen pääoma
• Vakaa pitkän aikavälin kasvu- ja tuloshistoria
• Vahva perheomistajuus, 64 % osakkeista
• Keskittyminen tavaralajimenetelmän kasvavaan markkinaan
• Huoltopalveluiden laajeneva palvelutarjonta ja asiakaskunta
Yritysmaine ja brändi
• Markkina-asema yhtenä maailman suurimmista
tavaralajimenetelmään perustuvien metsäkoneiden
valmistajista
Tuote- ja palveluratkaisut
• Kestävän metsätalouden mahdollistavat
tuotteet ja palvelut
• Metsäkoneen tuottavuuden ja pitkän elinkaaren
varmistavat huoltopalvelut
• Kuljettajaa avustavat järjestelmät ja datan hyödyntäminen
• Epec-tietojärjestelmäratkaisut työkoneisiin ja
hyötyajoneuvoihin
• Metsäkoneen taloudellista ja tuottavaa käyttöä tukevat
koulutuspalvelut
Henkilöstö
• Työntekijäkokemus 28 eNPS
• Tapaturmataajuus 11,5 LTIF
• Johtamistyön laatu 3,24 (asteikolla 1–4)
• Uusi eettisten toimintatapojen ohjeistus ja koulutus
01/2025
Arvoketjun työntekijät
• 99 % toimittajista sitoutunut vastuullisten
toimintatapojen periaatteisiin
Taloudellinen tulos
• Vakaa osakkeen arvo ja osinko
• Vakiintunut investointien osuus liikevaihdosta
• Maksetut verot 9,3 MEUR, palkat 110,2 MEUR,
maksut tavarantoimittajille ja alihankkijoille 336,2 MEUR
Jätteet ja vesi
• Jätteistä 57,9 % kiertoon. Suurimmat jätejakeet
ovat puu ja vaarallinen jäte.
• Suurin osa jätevedestä kunnalliseen jätevesiverkkoon
Ilmasto
• Omassa toiminnassa käytetystä sähköstä ja lämmöstä
92,3 % uusiutuvaa energiaa ja ydinvoimaa
• Merkittävimmät kasvihuonekaasupäästöt
tuotteiden käytöstä
Biologinen monimuotoisuus ja
ekosysteemit
• Puunkorjuun ympäristövaikutusten minimointi
uusilla innovaatioilla
Ilmasto
• Sähköinen PONSSE EV1 -kuormatraktorikonsepti
• Fossiilivapaan teräksen materiaalikonsepti
• Metsäkoneen energiatehokkuuden kehittäminen ja
vaihtoehtoisten energialähteiden tutkiminen
• Huoltopalveluiden etädiagnostiikan kehitys
• Scope 1 & 2 -kasvihuonekaasupäästöt -10 % vuodesta
2023, biokaasun käyttöönotto tuotannossa 2024
Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
• Tavaralajimenetelmään perustuvat ja eri korjuutapoihin
soveltuvat metsäkoneet
• Paikannusteknologiat, kuten tarkkuuspaikannusratkaisu ja
harvennustehokkuuden tunnistamisen konsepti
• Data- ja karttapohjainen leimikonsuunnittelu
• Ajourapainumien ja eroosion minimointi teknisillä ratkaisuilla
• Tavaralajimenetelmän ja ympäristövaikutusten koulutus
Resurssien käyttö ja kiertotalous
• Kunnostetut ja uudelleenkäytetyt varaosat
(Reman-liiketoiminta)
• Tuotteiden elinkaarta pidentävät huoltopalvelut ja
vaihtokoneiden kunnostus
• Materiaalitehokkuus ja vaihtoehtoisten
materiaalien tutkimus
• Pakkaussuunnittelu ja kiertopakkaukset
• Puuraaka-aineen saannon optimointi
tavaralajimenetelmän avulla
Oma työvoima
• Fyysisesti ja psyykkisesti turvallinen työympäristö
• Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet
• Koulutus- ja uramahdollisuudet
Kuluttajat ja loppukäyttäjät
• Asiakastarpeita vastaavat puunkorjuuratkaisut
• Käyttäjälleen turvalliset ja ergonomiset metsäkoneet
• Kuljettajan kognitiivista kuormaa alentavat toiminnallisuudet
Liiketoiminnan harjoittaminen
• Sitoutuminen eettisiin toimintatapoihin
• Suomen 3. hyvämaineisin yritys Luottamus&Maine-
tutkimuksessa, sija 1. yksityissijoittajien arviossa
• Alueellisen hyvinvoinnin vahvistaminen
• Vastuullisuus osana strategiaa ja riskienhallintaa
• Hankintojen paikallisuus, 69,5 % hankintaostoista Suomesta
Ponsse Oyj on tavaralajimenetelmän metsäkoneiden myyntiin,
tuotantoon, huoltoon ja teknologiaan erikoistunut yritys,
jonka toimintaa ohjaa aito kiinnostus asiakasta ja tämän
liiketoimintaa kohtaan. Yhtiö kehittää ja valmistaa kestävän
kehityksen mukaisia, innovatiivisia puunkorjuuratkaisuja
asiakastarpeiden mukaisesti.
Visio
Olemme vastuullisen metsätalouden halutuin
yhteistyökumppani.
Arvot
Välitämme aidosti; Teemme asiakkaalle;
Olemme sanamme mittaisia; Uudistumme innolla.
Liikevaihdon jakauma
• Konemyynti 75 %
• Huoltopalvelut 22 %
• Järjestelmäratkaisut 3 %
Tavaralajimenetelmä (cut-to-length, CTL)
Toimintasegmentit
Pohjoismaat ja Baltia, Keski- ja Etelä-Eurooppa, Etelä-Amerikka,
Pohjois-Amerikka sekä Aasia, Australia ja Afrikka.
Tulokset Vaikutukset ja ratkaisut
Resurssit Liiketoimintamalli
1. PONSSE-harvesteri
kaataa ja käsittelee
rungot tavaralajeiksi.
2. PONSSE-kuorma-
traktori kuljettaa tavara-
lajit metsätien varteen.
3. Puutavara-auto
kuljettaa tavaralajit
jatkojalostukseen.
4. Jatkojalostus sahalla
tai esim. vaneri-, sellu-
tai biotuotetehtaalla.
KESTÄVYYSRAPORTTI
NÄIN PONSSE LUO ARVOA
Arvonluontimallissa esitetyt luvut ovat vuodelta 2024.
Asiantuntemus
• Globaali verkosto: 2 200 ponsselaista, 12 maaorgani-
saatiota, 30 jälleenmyyjää, 235 huoltopalvelukeskusta
• Henkilöstön laaja kokemus ja kyvykkyys tuottaa
korkeatasoisia asiantuntijapalveluita ja innovaatioita
• Vahva arvopohjainen yrityskulttuuri ja globaali toimintamalli
• Asiakaslähtöinen myynti, huolto ja tuotekehitys
• Ponsselaisten päivittäisen tekemisen erinomaisuus
Tuotanto ja toimitusketju
• PONSSE-metsäkoneiden valmistus Vieremällä, Suomessa
• Nykyaikainen tuotanto ja joustava toimitusketju
• Teknologiayhtiö Epec Seinäjoella, Suomessa
Luonnonvarat
• Suurimmat raaka-aineryhmät teräs,
teräs- ja rautavalut ja kumi
• Polttoainetta käytetään ajoneuvoihin ja tuotetestaukseen
• Vettä käytetään vain metsäkoneiden pesuun
Yhteistyö
• Asiakasyhteistyö tuote- ja palvelukehityksessä
• Pitkäjänteiset teknologia- ja toimittajakumppanuudet
• Kestävät rahoitusratkaisut
• Jatkuva yhteistyö eri metsäalan toimijoiden kanssa
• Oppilaitosyhteistyö ja koulutusohjelmat
• Avoimet ja luottamukselliset sidosryhmäsuhteet
Taloudellinen pääoma
• Vakaa pitkän aikavälin kasvu- ja tuloshistoria
• Vahva perheomistajuus, 64 % osakkeista
• Keskittyminen tavaralajimenetelmän kasvavaan markkinaan
• Huoltopalveluiden laajeneva palvelutarjonta ja asiakaskunta
Yritysmaine ja brändi
• Markkina-asema yhtenä maailman suurimmista
tavaralajimenetelmään perustuvien metsäkoneiden
valmistajista
Tuote- ja palveluratkaisut
• Kestävän metsätalouden mahdollistavat
tuotteet ja palvelut
• Metsäkoneen tuottavuuden ja pitkän elinkaaren
varmistavat huoltopalvelut
• Kuljettajaa avustavat järjestelmät ja datan hyödyntäminen
• Epec-tietojärjestelmäratkaisut työkoneisiin ja
hyötyajoneuvoihin
• Metsäkoneen taloudellista ja tuottavaa käyttöä tukevat
koulutuspalvelut
Henkilöstö
• Työntekijäkokemus 28 eNPS
• Tapaturmataajuus 11,5 LTIF
• Johtamistyön laatu 3,24 (asteikolla 1–4)
• Uusi eettisten toimintatapojen ohjeistus ja koulutus
01/2025
Arvoketjun työntekijät
• 99 % toimittajista sitoutunut vastuullisten
toimintatapojen periaatteisiin
Taloudellinen tulos
• Vakaa osakkeen arvo ja osinko
• Vakiintunut investointien osuus liikevaihdosta
• Maksetut verot 9,3 MEUR, palkat 110,2 MEUR,
maksut tavarantoimittajille ja alihankkijoille 336,2 MEUR
Jätteet ja vesi
• Jätteistä 57,9 % kiertoon. Suurimmat jätejakeet
ovat puu ja vaarallinen jäte.
• Suurin osa jätevedestä kunnalliseen jätevesiverkkoon
Ilmasto
• Omassa toiminnassa käytetystä sähköstä ja lämmöstä
92,3 % uusiutuvaa energiaa ja ydinvoimaa
• Merkittävimmät kasvihuonekaasupäästöt
tuotteiden käytöstä
Biologinen monimuotoisuus ja
ekosysteemit
• Puunkorjuun ympäristövaikutusten minimointi
uusilla innovaatioilla
Ilmasto
• Sähköinen PONSSE EV1 -kuormatraktorikonsepti
• Fossiilivapaan teräksen materiaalikonsepti
• Metsäkoneen energiatehokkuuden kehittäminen ja
vaihtoehtoisten energialähteiden tutkiminen
• Huoltopalveluiden etädiagnostiikan kehitys
• Scope 1 & 2 -kasvihuonekaasupäästöt -10 % vuodesta
2023, biokaasun käyttöönotto tuotannossa 2024
Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
• Tavaralajimenetelmään perustuvat ja eri korjuutapoihin
soveltuvat metsäkoneet
• Paikannusteknologiat, kuten tarkkuuspaikannusratkaisu ja
harvennustehokkuuden tunnistamisen konsepti
• Data- ja karttapohjainen leimikonsuunnittelu
• Ajourapainumien ja eroosion minimointi teknisillä ratkaisuilla
• Tavaralajimenetelmän ja ympäristövaikutusten koulutus
Resurssien käyttö ja kiertotalous
• Kunnostetut ja uudelleenkäytetyt varaosat
(Reman-liiketoiminta)
• Tuotteiden elinkaarta pidentävät huoltopalvelut ja
vaihtokoneiden kunnostus
• Materiaalitehokkuus ja vaihtoehtoisten
materiaalien tutkimus
• Pakkaussuunnittelu ja kiertopakkaukset
• Puuraaka-aineen saannon optimointi
tavaralajimenetelmän avulla
Oma työvoima
• Fyysisesti ja psyykkisesti turvallinen työympäristö
• Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet
• Koulutus- ja uramahdollisuudet
Kuluttajat ja loppukäyttäjät
• Asiakastarpeita vastaavat puunkorjuuratkaisut
• Käyttäjälleen turvalliset ja ergonomiset metsäkoneet
• Kuljettajan kognitiivista kuormaa alentavat toiminnallisuudet
Liiketoiminnan harjoittaminen
• Sitoutuminen eettisiin toimintatapoihin
• Suomen 3. hyvämaineisin yritys Luottamus&Maine-
tutkimuksessa, sija 1. yksityissijoittajien arviossa
• Alueellisen hyvinvoinnin vahvistaminen
• Vastuullisuus osana strategiaa ja riskienhallintaa
• Hankintojen paikallisuus, 69,5 % hankintaostoista Suomesta
Ponsse Oyj on tavaralajimenetelmän metsäkoneiden myyntiin,
tuotantoon, huoltoon ja teknologiaan erikoistunut yritys,
jonka toimintaa ohjaa aito kiinnostus asiakasta ja tämän
liiketoimintaa kohtaan. Yhtiö kehittää ja valmistaa kestävän
kehityksen mukaisia, innovatiivisia puunkorjuuratkaisuja
asiakastarpeiden mukaisesti.
Visio
Olemme vastuullisen metsätalouden halutuin
yhteistyökumppani.
Arvot
Välitämme aidosti; Teemme asiakkaalle;
Olemme sanamme mittaisia; Uudistumme innolla.
Liikevaihdon jakauma
• Konemyynti 75 %
• Huoltopalvelut 22 %
• Järjestelmäratkaisut 3 %
Tavaralajimenetelmä (cut-to-length, CTL)
Toimintasegmentit
Pohjoismaat ja Baltia, Keski- ja Etelä-Eurooppa, Etelä-Amerikka,
Pohjois-Amerikka sekä Aasia, Australia ja Afrikka.
Tulokset Vaikutukset ja ratkaisut
Resurssit Liiketoimintamalli
1. PONSSE-harvesteri
kaataa ja käsittelee
rungot tavaralajeiksi.
2. PONSSE-kuorma-
traktori kuljettaa tavara-
lajit metsätien varteen.
3. Puutavara-auto
kuljettaa tavaralajit
jatkojalostukseen.
4. Jatkojalostus sahalla
tai esim. vaneri-, sellu-
tai biotuotetehtaalla.
41
YLEISET TIEDOT
Materiaalien
louhinta ja
jalostus
Komponenttien
valmistus
Metsäkoneiden
valmistus ja
myynti
Metsäkoneiden
käyttö ja huolto
Metsänhoito ja
puunjalostus
Toimitus ketjun
hallinta ja
läpinäkyvyys
Ilmaston-
muutoksen hillintä
Vaikutukset
biodiversiteettiin
Ihmisoikeudet
Materiaalien
käyttö
Ilmaston-
muutoksen hillintä
Ihmisoikeudet
Työturvallisuus ja
-hyvinvointi
Monimuotoisuus,
yhdenvertaisuus
ja tasa-arvo
Ilmaston-
muutoksen hillintä
Materiaalien
käyttö ja kierto-
talous
Vastuulliset
liiketoiminta tavat
Työturvallisuus ja
-hyvinvointi
Vaikutukset
biodiversiteettiin
Ilmaston-
muutoksen hillintä
Resurssien käyttö
ja kiertotalous
Vaikutukset
biodiversiteettiin
Ilmaston-
muutoksen hillintä
Resurssi-
tehokkuus
Arvoketju
Upstream
Downstream
Ponssen oma toiminta
42
KESTÄVYYSRAPORTTI
Kestävyyden johtaminen Ponssella
Ponssen omistajat, hallitus ja johto ovat sitoutuneet vastuulli-
suuden edistämiseen. Yhtiön hallitus on korkein yhtiön kestä-
vyydestä vastaava elin, joka saa säännöllistä tilannekuvaa yhtiön
vastuullisuustyöstä sekä yritysvastuuseen liittyvistä riskeistä
ja mahdollisuuksista ja hyväksyy keskeisimmät siihen liittyvät
politiikat ja toimintaohjeet.
Hallitus käsittelee kestävyysseikkoja integroidusti osana
muita prosesseja ja liiketoimintakatsauksia ja arvioi yhtiön
vastuullisuusstrategian ja keskeisimmät vastuullisuustyön
painopisteet. Lisäksi hallitus käsittelee erillisinä teemoina muun
muassa yhtiön liiketoimintastrategian tavoitetta pyrkiä kohtia
hiilineutraaleja tuoteratkaisuja ja toimintaa sekä niihin liittyviä
investointeja. Ponssen hallituksessa on toiminut strategisen
yritysvastuun asiantuntija keväästä 2023 alkaen.
Vastuullisuus on integroitu Ponssen liiketoimintastrategiaan.
Konsernin toimitusjohtaja vastaa siitä, että yritysvastuu on
osa yhtiön strategia- ja riskienhallintaprosesseja. Konsernin
johtoryhmä vastaa toimintokohtaisista vastuullisuustavoitteista,
seurannasta ja toteutumisesta sekä vastuullisuuteen liittyvien
operatiivisten riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisesta.
Konsernin johtoryhmässä on toiminut vuoden 2023 alusta
vastuullisuusjohtaja, joka raportoi säännöllisesti vastuullisuus-
työn edistymisestä johtoryhmän viikko- ja kuukausipalavereissa.
Strategiaan liittyvien tavoitteiden edistymistä seurataan erillisis-
sä johdon katselmuksissa.
Ponssen ympäristöohjausryhmä, joka koostuu konsernin
johtoryhmän jäsenistä ja yhtiön ympäristöasiantuntijoista,
kokoontuu kvartaaleittain tarkastelemaan ympäristötavoitteiden
edistämiseen, toimeenpanoon ja seurantaan liittyviä toimenpi-
teitä.
Yhtiössä toimii yhteistyöjohtoryhmä, jossa työntekijöitä
edustavat eri henkilöstöryhmien luottamushenkilöt. Lisätietoja
yhteistyöjohtoryhmän toiminnasta sivulla 80.
Hallituksen kokoonpano ja monimuotoisuus
Ponssen hallituskokoonpanolta edellytetään riittävän monipuo-
lista asiantuntemusta ja kykyä tehtävien tehokkaaseen hoita-
miseen. Keskeisiä tekijöitä ovat jäsenten toisiaan täydentävä
koulutus ja kokemus. Kokoonpanon valmistelussa kiinnitetään
huomiota etenkin Ponssen toiminnan tavoitteisiin ja näiden ta-
voitteiden asettamiin vaatimuksiin: kokoonpanon tulee suhteutua
yhtiön kokoon, toimialaan, markkina-asemaan ja kehitysvaihee-
seen. Painoarvoa annetaan lisäksi omistajien näkökulmalle.
43
YLEISET TIEDOT
Hallituksen monimuotoisuus edistää avointa keskustelukult-
tuuria ja kykyä suhtautua avoimesti innovatiivisiin ajatuksiin. Mo-
nimuotoisuutta tukee ikä- ja sukupuolijakauman, koulutustaustan
sekä työ- ja kansainvälisen kokemuksen huomioon ottaminen.
On koko yhtiön etu, että Ponssen hallituksen jäseniksi valitaan
henkilöitä, joiden osaaminen, tausta ja näkemykset eroavat
toisistaan. Näin varmistetaan liiketoiminnan ja vastuullisuustyön
kehitys ja hyvä hallinnointi.
Tilikaudella 2024 Ponssen hallituksessa olivat edustettuina
molemmat sukupuolet ja seitsenjäsenisessä hallituksessa naisia
oli kaksi (29 %). Hallituksen jäsenten koulutus- ja työtaustat
kattoivat metsä- ja toimialaosaamisen lisäksi taloudellista, laino-
pillista, teknillistä, kansainvälistä, strategista sekä vastuullisuus-,
myynti- ja markkinointiosaamista.
Hallinnointikoodin suosituksen 10 mukaan hallituksen jäsen-
ten enemmistön on oltava riippumattomia yhtiöstä. Yhtiökokouk-
sen 2024 valitsemasta hallituskokoonpanosta riippumattomia
yhtiöstä olivat kaikki hallituksen jäsenet lukuun ottamatta Jarmo
Vidgreniä. Hän toimi vuoden 2024 aikana konsulttitehtävissä
yhtiölle. Hallituksen seitsemästä jäsenestä viisi on riippumatto-
mia myös yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista (71 %).
Yhtiön hallituksessa ei ole erillisiä valiokuntia vaan hallitus
käsittelee ja vastaa kaikista päätettävistä asioista yhteisesti.
Hallituksen ja johtoryhmän esittelyt löytyvät yhtiön internet-
sivuilta.
Kestävyysraportoinnin riskienhallinta
ja sisäinen valvonta
Ponssen riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan prosessit noudat-
tavat COSO-viitekehyksen periaatteita. Yhtiön kestävyysrapor-
tointiin liittyvät sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan prosessit
tuottavat riittävän varmuuden raportoinnin luotettavuudesta
ja varmistavat, että soveltuvia lakeja ja säädöksiä noudatetaan.
Ensisijainen vastuu toimintaperiaatteiden määrittelystä ja val-
vonnan järjestämisestä on yhtiön hallituksella.
Ponssen sisäinen valvonta on strategista ja realistista
toiminnan ja talouden suunnittelua sekä jatkuvaa arviointia ja
reagointia poikkeamiin. Sisäinen valvonta on kiinteä osa yhtiön
operatiivista toimintaa sisältäen kaikki toiminnan tehokkuuden,
taloudellisuuden ja tuloksellisuuden varmistavat toimintatavat.
Yhtiön hallitus määrittää vuosittain tarkastuksen painopistealu-
eet yhdessä sisäisen tarkastajan kanssa, ja sisäinen tarkastaja
raportoi hallitukselle säännöllisesti tarkastuksen tuloksista.
Kestävyysraportoinnissa sisäinen valvonta perustuu riskien tun-
nistamiseen ja analysointiin sekä niihin liittyviin valvontatoimiin.
Riskienhallinta tarkoittaa Ponssella johtamisjärjestelmän
menettelytapoja, joilla tunnistetaan ja arvioidaan Ponsse-konser-
nin toimintaan liittyvää epävarmuutta, varaudutaan riskeihin ja
tartutaan mahdollisuuksiin. Riskienhallintaprosessin tavoitteena
on tukea yhtiön strategiassa määritettyjen tavoitteiden toteu-
tumista, turvata yhtiön taloudellista ja kestävää kehitystä sekä
liiketoiminnan jatkuvuutta.
Ponssen riskienhallinnassa pyritään kattavuuteen ja käytän-
nönläheisyyteen. Riskienhallinnan painopiste on ennaltaehkäisys-
sä, jossa tunnistetaan ja arvioidaan oleelliset riskit ja estetään
niiden toteutuminen. Päätökset toimenpiteistä tehdään
todennäköisyyksien ja vaikutusten pohjalta. Ensisijaisia riskienhal-
lintakeinoja ovat riskien välttäminen, pienentäminen, siirtäminen
ja hallittu hyväksyminen. Riskienhallintaprosessiin kuuluu myös
riskien jatkuva arviointi ja seuranta.
Riskienhallinnan havainnoista raportoidaan yhtiön johdolle
kaksi kertaa vuodessa osana johdon katselmuksia ja hallitukselle
osana vuosittaista strategiaprosessia. Sisäinen tarkastus tai
riskienhallinta voivat milloin tahansa nostaa havaitsemansa
riskin hallituksen tai muun johdon tietoon ja edellyttää tarvittavia
toimenpiteitä.
Kestävyysraportointiin liittyviä riskejä tunnistetaan eri
toimintojen riskienhallinta-arvioinneissa ja osana yhtiön strate-
giaprosessia. Yhtiössä on tehty erillinen kaksoisolennaisuusarvi-
ointi ja ihmisoikeusvaikutusten arviointi. Nämä arvioinnit tullaan
ottamaan osaksi strategisten riskien arviointiprosessia vuoden
2025 aikana. Lisäksi yhtiössä on tehty erillinen ilmastoriskiar-
viointi vuonna 2023. Tunnistetut riskit, hallintatoimenpiteet ja
vastuut määritellään osana riskienhallintaprosessia tai toiminto-
jen normaalia johtamista.
Kestävyysriskien hallintaa kehitetään osana riskienhallin-
nan kokonaisuutta. Yhtiön johtoryhmä arvioi kestävyysriskejä
vuosittain osana konsernin riskienhallintaprosessia. Riskiarvi-
oinnit kattavat muun muassa omaan työvoimaan, ympäristöön,
kuluttajiin ja loppukäyttäjiin sekä liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyviä riskejä. Riskiarviointitulokset käydään hallituksessa läpi
osana strategiaprosessia ja tulosten perusteella muodostetaan
konsernin merkittävimmät kestävyysriskit.
Ponssella ei ole yksityiskohtaisesti tunnistettu kestävyys-
raportointiriskejä liittyen tietojen täydellisyyteen, eheyteen,
estimointitulosten tarkkuuteen, tietojen saatavuuteen tai ajoi-
tukseen. Yhtiössä on kuitenkin tunnistettu, etteivät yhtiön kaikki
tiedonhallintajärjestelmät täysin tue tietojen saatavuutta ja
keräämistä. Raportointijärjestelmien ja niihin liittyvien sisäisten
toimintamallien kehitys jatkuu vuonna 2025.
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn
sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin
Ponssen toimielinten palkitseminen perustuu palkitsemispoli-
tiikkaan, joka hyväksyttiin yhtiön varsinaisessa yhtiökokouksessa
2024. Ponssen palkitsemispolitiikan tarkoituksena on yhden-
44
KESTÄVYYSRAPORTTI
mukaistaa osakkeenomistajien, hallituksen, toimitusjohtajan ja
henkilöstön tavoitteet omistaja-arvon kasvattamiseksi pitkällä
aikavälillä. Palkitsemispolitiikkaa valmistellessaan hallitus on
huomioinut osakkeenomistajien näkemykset sekä yhtiön tarpeet
houkutella, sitouttaa ja motivoida ylintä johtoa toteuttamaan
Ponssen liiketoimintastrategiaa.
Yhtiön palkitseminen perustuu seuraaviin keskeisiin
periaatteisiin:
— Osakkeenomistajien, hallituksen, toimitusjohtajan ja
työntekijöiden edut sovitetaan yhteen
— Palkitseminen perustuu tulokseen ja avoimuuteen
— Palkitseminen houkuttelee ja sitouttaa yhtiöön
— Palkitsemiseen linkittyy vastuullisuus osana yhtiön strategiaa
Palkitsemisen tarkoituksena on kannustaa siten, että hallituksen
vahvistamat strategiset tavoitteet saavutetaan sekä lyhyellä
aikavälillä (lyhyen aikavälin kannustimet) että pitkällä aikavälillä
(pitkän aikavälin kannustimet).
Hallituksen jäsenten palkkioista päättää yhtiökokous. Halli-
tuksen jäsenten palkitseminen koostuu hallituspalkkioista, jotka
voivat olla kiinteitä kuukausi- tai vuosipalkkioita, kokouspalkkioita
ja muita yhtiökokouksen päättämiä palkkioita. Hallituksen palkit-
semista ei ole sidottu yhtiön suoriutumiseen tai kestävyyteen
liittyviin tavoitteisiin.
Toimitusjohtajan toimisuhteen ehdoista päättää yhtiön halli-
tus. Toimitusjohtajan palkitsemiseen sovelletaan lähtökohtaisesti
samoja palkitsemisen periaatteita ja käytäntöjä kuin johtoryh-
män ja muiden Ponssen työntekijöiden palkitsemiseen, joskin
toimitusjohtajan palkitseminen eroaa määrällisesti tehtävään
liittyvien vaativien vastuiden takia. Toimitusjohtajan palkitse-
minen koostuu kiinteästä peruspalkasta, luontois- ja muista
taloudellisista eduista, muuttuvasta palkitsemisesta, kuten
lyhyen aikavälin tulospalkkiosta ja pitkän aikavälin kannustinjär-
jestelmästä, sekä lisäeläkejärjestelyistä.
Vuonna 2024 toimitusjohtajan ja johtoryhmän lyhyen aikavä-
lin tulospalkkiotavoitteet perustuivat vuoden 2024 käyttöpää-
oman tehokkuuteen liittyviin mittareihin (käyttöpääoma-%, 20 %
painoarvo ja liiketoiminnan rahavirta €, 30 % painoarvo, yh-
teensä 50 % painoarvo), yhtiön kannattavuuteen (EBIT-%, 30 %
painoarvo), henkilöstötyytyväisyyteen (eNPS, 10 % painoarvo) ja
tapaturmataajuuteen (LTIF, 10 % painoarvo).
Yhtiön hallitus päätti vuonna 2024 toimitusjohtajan suori-
teperusteisesta osakeomistusjärjestelmästä vuosille 2024–
2026. Osakeomistusjärjestelmässä on huomioitu sosiaaliseen
kestävyyteen liittyviä tavoitteita, joita ovat henkilöstötyytyväisyys
(eNPS, 10 %) ja tapaturmataajuus (LTIF, 10 %). Osakeomistus-
järjestelmä koskee toimitusjohtajan lisäksi myös muita ohjel-
maan kuuluvia työntekijöitä.
Ilmastoon liittyviä tavoitteita ei ole toistaiseksi huomioitu
hallinto-, johto- ja valvontaelinten palkitsemisessa. Palkitsemispo-
litiikka on julkaistu yhtiön internetsivuilla.
Kestävyyttä koskeva due diligence -prosessi
Ponsse noudattaa toiminnassaan asianmukaista huolellisuutta,
jonka mukaan tunnistetaan, estetään, vähennetään ja lopete-
taan sellaiset toimet, jotka aiheuttavat negatiivisia ihmisoikeus-
ja ympäristövaikutuksia yhtiön arvoketjussa.
Ponssen johto valvoo huolellisuusvelvoitteen toteutumista
ja siihen liittyvien toimenpiteiden vaikuttavuutta varmistaen,
että yrityksen prosessit ja toimintatavat ovat linjassa sääntelyn,
standardien ja yrityksen eettisten periaatteiden kanssa. Johto
asettaa tavoitteet huolellisuusvelvoitteen täyttämiseksi ja luo
mittarit, joilla seurataan velvoitteen toteutumista. Strategisten
toimenpiteiden ja tavoitteiden edistymistä ja toimintaympäristön
muutoksia seurataan kvartaaleittain strategiakatselmuksissa.
Operatiiviseen toimintaan liittyviä toimenpiteitä seurataan
johdon viikko- ja kuukausipalavereissa jatkuvan parantamisen
periaatteiden mukaisesti.
Eettiset toimintaohjeet koskevat kaikkia Ponsse-konsernissa
työskenteleviä henkilöitä kaikissa yhtiön toimintamaissa sekä
soveltuvin osin Ponsseen keskeisesti liittyviä sen ulkopuolisia
ihmisiä, yhtiöitä ja yhteisöjä heidän toimiessaan Ponssen kanssa
tai Ponssen puolesta. Jokaisella ponsselaisella on velvollisuus
toimia esimerkkinä ohjeiden noudattamisessa ja edustaa yhtiötä
esimerkillisesti. Eettisen toimintaohjeen koulutus on osa uusien
työntekijöiden perehdytysohjelmaa.
Ponssen eettisissä toimintaohjeissa ympäristövastuun
toimintatapojen lähtökohtana on kehittää ja johtaa toimintaa
ympäristö huomioiden. Se sitouttaa kaikki ponsselaiset toimi-
maan ennakoivasti välttääkseen ja vähentääkseen toiminnasta
aiheutuvia haitallisia ympäristövaikutuksia. Toimittajien eettisen
toimintaperiaatteen (Supplier Code of Conduct) mukaises-
ti toimittajien tulee noudattaa kaikkia sovellettavia lakeja ja
säännöksiä. Toimittajien tulee lisäksi varmistaa, että heidän oma
alihankinta- ja kumppaniverkostonsa toimii Ponssen tai vas-
taavan eettisen toimintaohjeen mukaisesti. Ponsse edellyttää,
että toimittajat kiinnittävät arvoketjussaan erityistä huomiota
myös ihmisoikeuksiin ja varmistaa, ettei heidän toiminnassaan
tai hankintaketjussaan ole pakkotyötä, ihmiskauppaa tai muuta
ihmisoikeuksia rikkovaa toimintaa. Ponssen toimintapolitiikan
mukaisesti jokainen ponsselainen kantaa vastuun laadun tuotta-
misesta, turvallisista toimintatavoista ja niiden kehittämisestä
sekä huomioi työnsä ympäristövaikutukset.
Ponsse Oyj:ssä ja sen maaorganisaatioissa noudatetaan
yhtiökohtaisesti johtamisjärjestelmiä, kuten ISO 9001 -laatu-
johtamisstandardia, ISO 14001 -ympäristöjohtamisstandardia,
45
YLEISET TIEDOT
ISO 45001 -työterveys- ja työturvallisuusjohtamisen standar-
dia sekä ISO 27001 -tietoturvallisuuden hallintajärjestelmien
standardia. Yhtiökohtaiset johtamisjärjestelmät löytyvät osiosta
G1- Liiketoiminnan harjoittaminen. Järjestelmien tavoitteena on
vakioida konsernin toimintaa ja varmistaa yhtiön jatkuva kehitys.
Vuonna 2024 Ponssen toimintaprosessien mukaisia sisäisiä
auditointeja sekä toimittaja- ja jakeluverkoston auditointeja
suoritettiin normaalin auditointiohjelman mukaisesti.
Ponssella ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitetta (Human
Rights Due Diligence, HRDD) koskeva prosessi on selvitetty ja
kuvattu ulkopuolisten ihmisoikeusasiantuntijoiden avulla vuoden
2023 lopulla. Prosessiin osallistettiin myös Ponssen asiantun-
tijoita. Pohjatyönä arvioitiin Ponssen toiminnan ihmisoikeus-
vaikutuksia ja -riskejä sekä täsmennettiin arvoketjun keskei-
simpiä ihmisoikeusteemoja ja -normeja (Human Rights Impact
Assessment, HRIA). Vaikutusarvioinnin tuloksena täsmennettiin
Ponssen ihmisoikeusvastuun sisäisiä prosesseja, seurantaa
ja viestintää sekä arvioitiin kehityskohteita. Ihmisoikeusvaiku-
tusten arviontiprosessista on kerrottu lisää osiossa S1- Oma
työvoima.
Ponsse-huoltopalveluverkostoa auditoidaan säännöllisesti
Ponssen oman sisäisen auditointiohjelman ESW:n mukaisesti
(Effectice and Safe Workshop). Auditointiohjelman turvalli-
suusosio pitää sisällään muun muassa turvallisuuskoulutukset,
hätätilanteisiin varautumisen, turvallisuuden mittarit, turvalli-
suushavainnot ja -kävelyt sekä tapaturmatutkinnan osa-alueet.
Auditointipoikkeamat raportoidaan ja niiden vaatimia korjaavia
toimenpiteitä seurataan globaalisti.
Ponssen toimipisteiden ympäristövastuuseen liittyviä pro-
sesseja tarkastellaan osana Ponssen sisäisiä ESW-auditointeja.
Näissä tarkastellaan muun muassa, onko toimipisteellä käytössä
öljynerotuskaivot, mihin jätevesi lasketaan, miten kemikaaleja
säilytetään ja löytyykö niiden säilytys- ja käyttöpaikoilta hätäoh-
jeistukset vuototilanteita varten.
Ponsse Oyj noudattaa asianmukaista huolellisuutta vali-
tessaan liikekumppaneitaan. Toimittajien taustatarkastuksiin
hyödynnetään ulkopuolisen palveluntarjoajan data- ja analytiikka-
palvelua, jolla varmistetaan liikekumppaneiden taustat ajantasai-
sesti ja riskiperusteisesti osana liiketoimintaprosesseja. Palvelun
avulla voidaan selvittää riskit kauppapakotteiden, korruption,
rahanpesun, ihmisoikeusloukkauksien ja erilaisten väärinkäytös-
ten osalta. Toimittajien taustatarkastuksista on kerrottu lisää
osiossa G1- Liiketoiminnan harjoittaminen.
Ponsse noudattaa materiaalihankinnoissaan asianmukais-
ta huolellisuutta. Toimittajilta varmistetaan mahdollisimman
kattavasti, että komponenteissa käytetyt konfliktimineraalit (tina,
volframi, tantaali ja kulta) on hankittu vastuullisesti, eivätkä ne
edistä konflikteja tai muuta vastaavaa laitonta toimintaa.
Due dilligence -prosessin keskeiset osatekijät Kohdat kestävyysraportissa
Due diligence -prosessin sisällyttäminen hallintoon,
strategiaan ja liiketoimintamalliin
• Ponssen johtamisjärjestelmät ja politiikat ohjaavat noudattamaan huolellisuutta toiminnassa:
• Code of Conduct, sivu 92
• Supplier Code of Conduct, sivu 92
• Hankintapolitiikka, sivu 92
• Toimintapolitiikka, sivu 92
• Työterveys- ja turvallisuuspolitiikka, sivu 79
• Johtamisjärjestelmien auditoinnit, sivu 92
Vuorovaikutus vaikutusten kohteena olevien
sidosryhmien kanssa kaikissa due diligence
-prosessin keskeisissä vaiheissa
• Ihmisoikeusvaikutusten arviointi (S1, Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Ponssella, sivu 79)
• Toimittajien taustatarkastukset (G1, Tunnemme liikekumppanimme, sivu 95)
• Sisäiset ESW-auditoinnit (E4, Toimipisteet biodiversiteettiherkkien alueiden läheisyydessä, sivu
67; S1, Työturvallisuuden edistäminen, sivu 81)
Haitallisten vaikutusten tunnistaminen ja arviointi • Ihmisoikeusvaikutusten arviointi (S1, Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Ponssella, sivu 79)
• Kaksoisolennaisuusarviointi (ESRS 2, Kestävyysaiheiden tunnistaminen ja arviointi, sivu 47)
• Konserniriskien arviointi (ESRS 2, Kestävyysraportoinnin riskienhallinta ja sisäinen valvonta,
sivu 43)
• Johtamisjärjestelmät (G1, Toimintaperiaatteet, sivu 92)
Toimet haitallisten vaikutusten torjumiseksi • Ponssen ESW-auditoinnit (E4, Toimipisteet biodiversiteettiherkkien alueiden läheisyydessä,
sivu 67; S1, Työturvallisuuden edistäminen, sivu 81)
• Sisäiset taustatarkastukset (G1, Tunnemme liikekumppanimme, sivu 95)
Kyseisten toimien tuloksellisuuden seuranta ja
viestintä
• Sisäiset ESW-auditoinnit (E4, Toimipisteet biodiversiteettiherkkien alueiden läheisyydessä, sivu
67; S1, Työturvallisuuden edistäminen, sivu 81)
46
KESTÄVYYSRAPORTTI
Sidosryhmien edut ja näkemykset
Ponssen tärkeimmät sidosryhmät on esitetty alla olevassa taulukossa. Taulukossa on kuvattu sidosryhmien kanssa tehtävää yhteis-
työtä ja sitä, kuinka eri sidosryhmien edut ja näkemykset vaikuttavat Ponssen liiketoimintamalliin ja strategiaan.
Sidosryhmä Yhteistyö sidosryhmien kanssa Vaikutus yrityksen liiketoimintamalliin ja strategiaan
• Asiakkaat • Asiakaspalauteprosessit
• Asiakasseminaarit ja koulutus
• Tuotekehitysprojektien idearyhmät ja
tuotetestaus
• Asiakkaiden suositteluhalukkuuden ja
-tyytyväisyyden mittaus
• Tapahtumat ja asiakasvierailut
• Sidosryhmähaastattelut
• Uudet innovaatiot, jotka edistävät puunkorjuun ja siihen liittyvän teknologian
ympäristöystävällisyyttä
• Tuoteturvallisuuden kehitys
• Uudet tuotteet, tuoteominaisuudet ja palvelut, jotka parantavat
metsäkoneen tuottavuutta, taloudellisuutta, käytettävyyttä ja ergonomiaa
• Metsäyhtiöt ja
metsänomistajat
• Yhteistyökokoukset
• Tuotekehitysyhteistyö
• Kestävän metsänhoidon tarpeiden tunnistaminen tuote- ja
palvelukehityksessä
• Teollisen puunkorjuun tuottavuuden ja raaka-aineen optimoinnin kehitys
• Henkilöstö • Henkilöstötapahtumat ja -tilaisuudet
• Henkilöstökoulutukset
• Henkilöstökyselyt
• Sidosryhmähaastattelut
• Työturvallisuushavainnot
• Jatkuvan parantamisen aloitteet
• Yhteistyöjohtoryhmä ja
luottamushenkilöyhteistyö
• Vahva arvopohjainen yrityskulttuuri, joka tuottaa asiakaslähtöisiä ratkaisuja
ja edistää työntekijöiden hyvinvointia
• Edistykselliset tuote- ja palveluratkaisut
• Tuotannon tehokkuus ja laatu
• Työympäristön turvallisuus
• Yritysmaine
• Eettinen ja toimintaympäristön muutoksiin sopeutuva liiketoiminta
• Ponsse-verkoston
jälleenmyyjät ja
sopimushuoltajat
• Yhteistyö- ja strategiakokoukset
• Asiakaspalautteen käsittelyprosessi
• Tapahtumat ja -tilaisuudet
• Koulutus ja tekninen neuvonta
• Tuotekehitysprojektit ja tuotetestaus
• Asiakastyytyväisyys ja myynnin kasvu
• Edistykselliset tuote- ja palveluratkaisut, joissa huomioidaan
markkinakohtaiset asiakastarpeet ja Ponsse-verkoston asiantuntemus
• Markkinatuntemuksen kasvu
• Alihankkijat ja
toimittajat
• Toimittajapäivät ja -tapaamiset
• Tuotekehitysyhteistyö
• Hankeyhteistyöt
• Sidosryhmähaastattelut
• Vastuullisiin toimintatapoihin ja niiden kehittämiseen sitoutunut toimitusketju
• Uudet materiaaliratkaisut ja tuotteiden kehitys
• Resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen perustuvien ratkaisujen kehitys
• Valmistettavuuden parantaminen
• Omistajat • Yhtiökokous
• Aktiivinen vuoropuhelu ja tapaamiset
• Pääoma ja liiketoiminnan jatkuvuus
• Strateginen ohjaus ja neuvonta
• Pitkäjänteinen tulevaisuuden visio ja suunta
• Tuki kasvulle ja kehitykselle
• Yritysmaine ja verkostoituminen
• Paikallisyhteisöt,
järjestöt
• Aktiivinen vuoropuhelu ja tapaamiset
• Paikallisyhteisön toimintaan
osallistuminen
• Sponsorointiyhteistyö
• Työnantaja- ja yritysmaine
• Infrastruktuurin kehittäminen
• Joustavat toimitila- ja tonttiratkaisut
• Liiketoimintaa tukeva palvelu- ja koulutustarjonta
• Työvoiman saatavuus
• Lainsäätäjät ja
viranomaiset
• Aktiivinen vuoropuhelu ja tapaamiset • Taloudelliset vaikutukset, kuten vero-, tulli- ja työnantajamaksut
• Ympäristö- ja tuoteturvallisuuden kehitys
• Työsuhteisiin liittyvät säännöt
• Koulut ja
oppilaitokset
• Yhteistyösopimukset
• Tutkimus- ja kehitysprojektit
• Harjoittelu- ja opinnäytetyöt
• Tapahtumat ja vierailut
• Toiminnan ja ratkaisujen kehitys
• Työntekijöiden ammattitaidon kehitys
• Työntekijöiden saatavuus, esimerkiksi Ponsse-polku- ja Ponsse Pro
-koulutusohjelmien kautta
• Rahoittajat,
sijoittajat ja
analyytikot
• Yhtiökokous
• Aktiivinen vuoropuhelu ja tapaamiset
• Sijoittajatapahtumat
• Kestävyystavoitteiden ja -riskien arviointi
• Kestävän liiketoiminnan edistäminen
• Media • Mediatilaisuudet ja -tapaamiset
• Avoin kommunikaatio
• Ajantasainen ja läpinäkyvä viestintä yhtiön liiketoiminnasta ja
tuoteratkaisuista
• Yritysmaine
• Työnhakijat • Rekrytointitapahtumat ja -haastattelut
• Työnhakijatyytyväisyyden mittaus NPS
• Työnantajakuva
47
YLEISET TIEDOT
Ponsselle on keskeisen tärkeää toimia rehellisesti, eettisesti
ja yhteisöllisesti. Hyvä hallintotapa ja eettiset periaatteet antavat
reunaehdot ihmisten yhdenvertaiseen kohteluun, kestävään
liiketoimintaan ja hyvään yhteistyöhön.
Luottamus Ponssen ja sen sidosryhmien välillä perustuu avoi-
meen ja pitkäjänteiseen yhteistyöhön. Tavoitteena on ymmärtää
yhtiön menestyksen kannalta keskeisten sidosryhmien näke-
myksiä ja odotuksia ja kehittää yhtiön toimintaa sen mukaisesti.
Yhtiö käy aktiivista vuoropuhelua sidosryhmien kanssa ja tarjoaa
yhtiön toiminnasta ajankohtaista tietoa markkinasäännösten
mukaisesti. Ponssen tärkeimmät sidosryhmät ovat asiakkaat
ja ponsselaiset koko Ponsse-verkostossa. Asiakkaat halutaan
tuntea henkilökohtaisesti ja huomioida Ponssen toiminnassa
myös heidän perheensä ja omat sidosryhmänsä. Ponsse-verkos-
tolla tarkoitetaan sekä Ponssen omia maaorganisaatioita että
jälleenmyyjiä, joita pyritään aina kohtelemaan yhdenvertaisesti
omien maaorganisaatioiden rinnalla.
Vuonna 2024 toteutettiin osana kaksoisolennaisuusarvioin-
tia sidosryhmähaastatteluita, jotka täydensivät vuoden 2022
olennaisuusarviointia. Haastateltavat kuuluivat seuraaviin sidos-
ryhmiin: henkilöstö, viranomaiset, omistajat, arvoketjun työnte-
kijät ja metsänomistajat. Sidosryhmähaastatteluiden tuloksia
hyödynnetiin Ponssen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
arvioinnissa.
Sidosryhmäyhteistyöstä on kerrottu lisää osioissa S1- Oma
työvoima, S4- Kuluttajat ja loppukäyttäjät sekä G1- Liiketoiminnan
harjoittaminen.
Kestävyyteen liittyvät olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet sekä niiden hallinta
Kestävyysaiheiden tunnistaminen ja arviointi
Ponsse uudisti vuonna 2024 olennaisten kestävyyteen liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointiaan. Arviointi
toteutettiin kestävyysraportointidirektiivin (CSRD) vaatimus-
ten mukaisena kaksoisolennaisuusarviointina, jossa selvitettiin
yhtiön kestävyyteen liittyvä olennainen vaikuttavuus ja taloudel-
linen olennaisuus. Osana yhtiön riskienhallintaprosessia tehdyn
kaksoisolennaisuusarvioinnin tavoitteena oli tunnistaa ja arvioida
Ponssen toimintaan liittyvät olennaiset vaikutukset yhteiskun-
taan, sidosryhmiin ja ympäristöön sekä kestävyyteen liittyvät ris-
kit ja mahdollisuudet, joilla on taloudellisia vaikutuksia Ponsselle.
Lisäksi tavoitteena oli tukea Ponssen vastuullisuustyön kehittä-
mistä ja strategista suunnittelua.
Kaksoisolennaisuusarvioinnin avulla tunnistetaan ja prio-
risoidaan tärkeimmät taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön
liittyvät kestävän kehityksen aiheet, joilla on suurin vaikutus ja
strateginen arvo sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Ponsse pri-
orisoi negatiiviset vaikutukset niiden suhteellisen vakavuuden ja
todennäköisyyden perusteella sekä positiiviset vaikutukset niiden
suhteellisen laajuuden ja todennäköisyyden perusteella. Kestä-
vän kehityksen mukaisen liiketoimintastrategian rakentamisen
kannalta on tärkeää ymmärtää mitä taloudellisia, ympäristöön
liittyviä ja sosiaalisia aiheita yhtiössä on otettava huomioon ja
priorisoitava. Yhtiön liiketoimintamallissa ja strategiassa on
huomioitu esimerkiksi ilmastonmuutos, jonka pohjalta Ponsse
on kehittänyt sähköiseen voimalinjaan perustuvan PONSSE EV1-
kuormatraktori konseptin.
Keskeisten kestävyysaiheiden arviointi tehdään vuosittain
Ponssen strategiapäivityksen yhteydessä. Vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia on tunnistettu sekä Ponssen oman toiminnan,
että arvoketjun alku- ja loppupään osalta. Näin pyritään ymmär-
tämään mitkä vaikutukset johtuvat Ponssen strategiasta ja liike-
toimintamallista ja mitkä sen liiketoimintasuhteiden luonteesta.
Kaksoisolennaisuusarviointi toteutettiin ulkopuolisen kump-
panin avustuksella ja aloitettiin Ponssen arvoketjun määritykses-
tä, joka on kuvattu sivulla 42. Arvoketjun määrityksen jälkeen
toteutettiin sidosryhmähaastatteluita, joiden avulla kerättiin
sisäisten ja ulkoisten sidosryhmien näkemyksiä yhtiön keskeisis-
tä vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista. Kaksoisolennai-
suusarvioinnin yhteydessä toteutetut sidosryhmähaastattelut
täydensivät aikaisemmin, vuosina 2021–2022 tehtyjä sidosryh-
mähaastatteluita. Haastateltaviin sidosryhmiin kuuluivat omien
ja arvoketjun työntekijöiden lisäksi muun muassa sijoittajat,
asiakkaat, yksityiset metsänomistajat sekä kansalaisjärjestöt.
Sidosryhmähaastatteluiden tuloksia hyödynnettiin Ponssen
kaksoisolennaisuusarvioinnissa.
Ponssen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointi
toteutettiin sisäisessä johdon työpajassa. Ponssen positiivisia
ja negatiivisia vaikutuksia arvioitiin perustuen mittakaavaan,
laajuuteen, korjattavuuteen ja todennäköisyyteen. Kestävyyteen
liittyviä taloudellisia riskejä ja mahdollisuuksia arvioitiin myynnin,
kustannusten, investointien ja rahoituksen näkökulmista. Arvioin-
ti tehtiin käyttäen asteikkoa, jossa lyhyellä aikavälillä tarkoitetaan
alle vuoden, keskipitkällä aikavälillä 1–5 vuoden ja pitkällä aikavä-
lillä yli viiden vuoden aikajaksoa.
Kaksoisolennaisuusarvioinnissa on otettu huomioon ESRS -
-standardin lista kestävyysseikoista (ESRS 1, Lisäys A, AR 16).
Vaikka kaksoisolennaisuusarviointi tehtiin aihekohtaisella tasolla,
on Ponsselle olennaiset osa-aiheet ja osaosa-aiheet huomioi-
tu aihekohtaisia arvioita tehdessä. Arvioinnissa on huomioitu
vaikutusten riippuvuudet riskeihin ja mahdollisuuksiin. Kaksois-
olennaisuusarviointi on tehty koko Ponsse-konsernin tasolla.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnissa on käytetty
olennaisuuden kynnysarvoa. Ponssen asiantuntijat ja johto ovat
analysoineet kynnysarvoja ja valinneet olennaisimmat vaikutuk-
48
KESTÄVYYSRAPORTTI
set, riskit ja mahdollisuudet, jotka ovat yhtiön kannalta vakavim-
mat ja huomionarvoisimmat. Arvioimme, että olennaisimmat
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet alkavat arvosta kolme (3),
arviointiasteikolla 1–5. Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien
odotetut taloudelliset vaikutukset tullaan arvioimaan vuoden
2025 aikana. Strategian ja liiketoimintamallin resilienssianalyy-
siä ei ole toteutettu raportointivuonna 2024. Ponsse kartoittaa
vuoden 2025 aikana valmiuksia toteuttaa strategian ja liiketoi-
mintamallin resilienssianalyysi.
Ponssen olennaiset kestävyysaiheet
Kaksoisolennaisuusarvioinnin tulosten perusteella Ponsselle
olennaisimmiksi kestävyysaiheiksi nousivat E1- Ilmastonmuutos,
E4- Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit, E5- Resurssi-
en käyttö ja kiertotalous, S1- Oma työvoima, S4- Kuluttajat ja
loppukäyttäjät sekä G1-Liiketoiminnan harjoittaminen. Olennaiset
kestävyysaiheet on raportoitu osana kestävyysraporttia.
Tunnistimme kaksoisolennaisuusarvioinnissa vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia myös liittyen pilaantumiseen, vesiva-
roihin ja merten luonnonvaroihin, arvoketjun työntekijöihin sekä
vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin. Arvioimme kuitenkin,
etteivät edellä mainittuihin aiheisiin liittyvät vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet ole Ponssen toiminnassa olennaisia suhteessa
muihin kestävyysaiheisiin.
Ponssen vaikutuksia pilaantumiseen ovat esimerkiksi
öljypäästöt maastoon ja VOC-päästöt ilmaan, jotka nähdään
jokseenkin merkittävinä, mutta kohdistuvat hyvin rajatulle alueel-
le. Öljypäästöjen korjaaminen on maastossa hankalaa, mutta
PONSSE-metsäkoneissa voidaan käyttää myös ympäristölle vä-
hemmän haitallisia biopohjaisia voiteluaineita. Aiheesta nousevat
taloudelliset riskit ovat pieniä ja mahdollisuudet hyvin pieniä.
Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyen yhtiön arvoket-
jun alkupään materiaalien jalostustoiminnot käyttävät runsaasti
vettä, mutta veden käyttö on paikallista ja rajautuu jalostuksen
lähiympäristöön ja lähiympäristöjen vesistöihin. Ponssen omat
tuotanto- ja huoltoprosessit eivät ole vesi-intensiivisiä. Aiheesta
nousevat taloudelliset riskit ja mahdollisuudet on arvioitu vähäi-
siksi.
Ponssen arvoketjun työntekijät sisältävät Ponssen toimittaja-
ja alihankintaverkoston, koneiden jälleenmyynnin ja sopimushuol-
tajien työntekijät. Ponssen vaikutukset arvoketjun työntekijöihin
ovat paikallisia ja lähes puolet yhtiön tuotannon hankinnoista
tehdään 25 kilometrin säteellä Vieremän tehtaasta. Vaikutukset
metsäkoneen kuljettajiin on huomioitu aiheessa S4- Kuluttajat
ja loppukäyttäjät. Arvoketjun työntekijöiden taloudelliset riskit ja
mahdollisuudet on arvioitu melko pieniksi.
Ponssen negatiiviset vaikutukset vaikutusten kohteena oleviin
yhteisöihin ovat välillisiä arvoketjussa tapahtuvan toiminnan
kautta. Arvoketjun hakkuutoiminnoilla voi olla kielteisiä vaiku-
tuksia paikallisyhteisöihin, eikä Ponssella ole tietoa, onko sen
arvoketjussa toimintaa alkuperäiskansojen alueella, esimerkiksi
Etelä-Amerikan alueella. Negatiiviset vaikutukset arvioitiin maltil-
lisiksi ja keskitetyiksi. Aiheen taloudelliset riskit liittyvät tehtaan
lähiympäristöön, kuten ympäristöön ja liikenneturvallisuuteen
sekä niistä syntyviin kuluihin. Nämä riskit arvioitiin vähäisiksi.
Kaksoisolennaisuusarvioinnin lopputulokset on esitetty
sivulla 49.
OLENNAISUUSMATRIISI
Taloudellinen olennaisuus
Vaikuttavuus
Taloudelliset mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset
Taloudelliset riskit
Negatiiviset vaikutukset Olennaisuuden raja-arvo = 3
E3
E3
E2
E2
E1
E1
E5
E5
E4
E4
S3
S3
S2
S2
S1
S1
S4
S4
G1
G1
-5 -4 -3 -2 -1 0 1 2 3 4 5
5
4
3
2
1
0
-1
-2
-3
-4
-5
49
YLEISET TIEDOT
50
KESTÄVYYSRAPORTTI
YMPÄRISTÖTIEDOT
EU:n taksonomia-asetuksen mukainen selvitys
Johdanto
Ympäristön kannalta kestävien taloudellisten liiketoimintojen
luokitusjärjestelmä, EU:n taksonomia-asetus, edellyttää Ponssel-
ta taloudellisten toimintojen arviointia kolmen eri tunnusluvun
kautta. Taksonomia-asetuksen ja sen ilmasto- ja ympäristöta-
voitteiden teknisen kriteeristön mukaisesti raportoinnin piirissä
olevien yritysten tulee vuosittain julkaista kestävien toimintojen
osuus liikevaihdosta, pääomamenoista ja toimintamenoista.
Taksonomiasääntely perustuu Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetukseen (EU) 2020/852 (annettu 18.6.2020)
kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen
(EU) 2019/2088 muuttamisesta (taksonomia-asetus).
Ilmastonmuutoksen hillinnän ja ilmastonmuutokseen sopeu-
tumisen kriteeristöt on julkaistu delegoidulla ilmastosäädöksellä
4.6.2021. Ilmastotavoitteita täydentävä delegoitu asetus on
julkaistu 9.3.2022 ja kohdennetut muutokset ilmastoasetukseen
kesäkuussa 2023. Ympäristöä koskeva delegoitu asetus on
julkaistu 27.6.2023.
Taksonomia-asetuksessa määritellään kuusi eri
ympäristötavoitetta:
1. Ilmastonmuutoksen hillitseminen
2. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
3. Vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja
suojelu
4. Siirtyminen kiertotalouteen
5. Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen
6. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja
ennallistaminen
Taksonomiakelpoisuuden tulkinta
Taksonomiakelpoisella toiminnalla tarkoitetaan sellaista talou-
dellista toimintaa, jolle annetaan taksonomia-asetuksessa
tarkemmat tekniset arviointikriteerit. Vuoden 2024 taksonomia-
raportoinnissa yritysten edellytetään julkaisevan tiedot taksono-
miakelpoisten taloudellisten toimintojen osuudesta liikevaihdosta,
pääomamenoista ja toimintamenoista kaikkien kuuden ympäris-
tötavoitteen osalta. Yritysten tulee julkaista tiedot myös liiketoi-
mintojen taksonomian mukaisuudesta ilmastotavoitteiden lisäksi
ensimmäistä kertaa neljän muun ympäristötavoitteen osalta.
Ponssen taksonomiakelpoisuutta on arvioitu hyödyntäen talou-
dellisten toimintojen kuvauksia ja niissä annettuja NACE-koodeja
31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta. Arviointi koskee myös
Ponssen tytäryhtiöitä. Ponssen liiketoiminta kuuluu taksonomia-
luokkaan 3.6 Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus ja
toimintaan liittyvät ainakin seuraavat EU:n toimialaluokituksen
(EU 1893/2006) mukaiset NACE-koodit: C22, C25, C26, C27
ja C28.
Taksonomian mukaisuuden arviointi
Taksonomian mukaisuudella tarkoitetaan, että taksonomiakelpoi-
set toiminnot edistävät merkittävästi yhtä tai useampaa ympäris-
tötavoitetta, täyttävät yksityiskohtaiset tekniset arviointikriteerit,
eivät aiheuta haittaa muille ympäristötavoitteille (do no significant
harm) ja noudattavat taksonomia-asetuksessa määriteltyjä vähim-
mäistason sosiaalisia suojatoimia (minimum social safeguards).
Taksonomian mukaisen, taksonomiakelpoisen ja ei-taksono-
miakelpoisen toiminnan osuus kokonaisliikevaihdosta, pääoma-
menoista ja toimintamenoista esitellään jäljempänä omissa
taulukoissaan.
Taksonomiakelpoisten ja taksonomian mukaisten liiketoiminto-
jen arvioinnissa käytiin läpi Ponssen ja sen tytäryhtiöiden harjoit-
tama liiketoiminta ja tunnistettiin taksonomiakelpoiset ja taksono-
mian mukaiset aktiviteetit.
Kaksoislaskenta ei muodostu riskiksi taksonomiakelpoisten
aktiviteettien määrän ollessa rajallinen. Raportoitu liikevaihto
perustuu taloudellisen raportoinnin ulkoisiin tuloihin. Pääoma-
menot ja toimintamenot perustuvat taloudelliseen raportointiin,
jonka tiedot kerätään toimintaa harjoittavilta konserniyhtiöiltä.
Tuotekehitysprojekteja seurataan omilla projektitunnuksillaan.
Sosiaalisen vastuun vaatimukset
Taksonomian mukaisuus edellyttää yritysten noudattavan seuraa-
via sosiaalisen vastuun vaatimuksia, joihin Ponsse Oyj on eetti-
sessä toimintaohjeessaan (Code of Conduct) julkisesti sitoutunut.
EU-taksonomia ...........................................................................................................................50
E1 – Ilmastonmuutos ..............................................................................................................57
E4 – Biologinen moni muotoisuus ja ekosysteemit ..................................................... 64
E5 – Resurssienkäyttö ja kiertotalous ............................................................................68
51
YMPÄRISTÖTIEDOT
— OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (OECD
Guidelines for Multinational Enterprises)
— YK:n liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat periaatteet
(UN Guiding Principles on Business and Human Rights)
— ILO:n työelämän perusperiaatteet ja oikeuksien julistus
(Declaration of the International Labour Organisation on
Fundamental Principles and Rights at Work)
— YK:n kansainvälinen ihmisoikeusohjelma (International Bill of
Human Rights)
Ponsse on toteuttanut emoyhtiön ja ulkomaisten maaorganisaa-
tioiden osalta ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin ulkopuolisten
ihmisoikeusasiantuntijoiden avulla. Yhtiön eettinen toimintaohje
koskee kaikkia ponsselaisia sekä Ponsseen keskeisesti liittyviä
ulkopuolisia ihmisiä, yhtiöitä ja yhteisöjä. Eettisen toimintaohjeen
velvoitteet sisältyvät myös Ponssen toimittajia velvoittavaan
Supplier Code of Conductiin. Ponsse on sitoutunut noudat-
tamaan toiminnassaan hyviä hallintotapoja ja aina sen maan
lainsäädäntöä ja määräyksiä, jossa toimitaan. Ponsse-konsernin
emoyhtiö Ponsse Oyj on listattu Helsingin pörssissä (NASDAQ
Helsinki Oy) ja noudattaa Suomessa kulloinkin voimassa olevia
osakeyhtiön hallintoon liittyviä lakeja ja määräyksiä.
Liikevaihto
Taksonomiaraportoinnissa määritelty liikevaihto on laskettu
noudattaen samoja periaatteita kuin IFRS:ssä eli se sisältää
kaikki yhtiön liiketoimintaan liittyvät tuotteiden ja palveluiden
myynnistä saadut tuotot. Taksonomiaraportoinnissa esitetty
kokonaisliikevaihto vastaa konsernitilinpäätöksessä esitettyä
liikevaihtoa.
Ponsse on tunnistanut taksonomiakelpoiseksi liikevaihdoksi:
— Ponssen varaosien kunnostukseen liittyvän liikevaihdon
— Ponssen vaihtokoneiden liikevaihdon
— Epec Oy:n PDU-tuotteen liikevaihdon
— Yhteensä 121 849 238 euroa
Ponssen kiertotalousosaaminen on vahvaa erityisesti varaosa- ja
vaihtokoneliiketoiminnassa. Ponsse myy ja kunnostaa vaihtoko-
neita kaikilla markkina-alueillaan ja yhä useammalla markkinalla
myös varaosia. Kunnostetut ja uudelleenkäytetyt varaosat tuke-
vat Ponssen tavoitteita materiaalitehokkuuden kehittämisessä
ja hiilineutraalisuuden tavoittamisessa.
Vuoden 2024 taksonomiaraportoinnissa on tunnistettu
taksonomiakelpoiseksi liikevaihdoksi Ponssen varaosien kunnos-
tukseen liittyvä liikevaihto, joka kuuluu taksonomia-aktiviteettiin
5.1 Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus. Ponssen
vaihtokoneliiketoiminta on katsottu kuuluvan aktiviteettiin 5.4
Käytettyjen tavaroiden myynti. Ponssella on tunnistettu, että
taksonomian mukaisuus vaatii Suomen toiminnoissa käyttöön-
otetun jätesuunnitelman globaalia jalkautusta, jota tullaan
kehittämään vuoden 2025 aikana.
Ponssen teknologiayhtiö Epec Oy:n liiketoiminta perustuu
pääosin hyötyajoneuvojen ja työkoneiden sähköistymisen mah-
dollistaviin ratkaisuihin ja yhtiön liiketoiminnan on arvioitu olevan
osittain taksonomiakelpoista. Epec Flow Power Distribution
Unit (PDU) -yksikkö mahdollistaa sähkömoottoreiden, akkujen ja
erilaisten toimilaitteiden yhdistämisen. Vuonna 2024 taksono-
miaraportoinnissa on raportoitu PDU-tuotteen taksonomiakel-
poinen liikevaihto. Epec Oy:n liikevaihtoa ei tällä hetkellä pystytä
arvioimaan riittävällä tarkkuudella taksonomian mukaiseksi, sillä
mukaisuuden kaikkien kriteerien täyttäminen vaatii vielä jatkotoi-
menpiteitä. PDU-tuotteen on katsottu kuuluvan taksonomialuok-
kaan 3.6 Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus.
Pääomamenot
Taksonomiakelpoisiin pääomamenoihin on sisällytetty aineet-
tomien ja aineellisten hyödykkeiden lisäykset ennen poistoja,
arvonalentumisia tai käyvän arvon muutoksia tilikauden aikana.
Raportoitavat luvut on käsitelty soveltaen IAS 16 Aineelliset
hyödykkeet, IAS 38 Aineettomat hyödykkeet ja IFRS 16 Vuokra-
sopimukset -standardeja.
Ponssen liiketoiminta perustuu tavaralajimenetelmän met-
säkoneiden suunnitteluun, huoltoon ja valmistukseen. Yhtiön
toiminnasta syntyvät päästöt eivät ole merkittäviä, mutta inno-
vatiivisella tuotekehityksellä voidaan vaikuttaa metsäkoneiden
käytöstä syntyviin päästöihin. Merkittävä osa tuotekehitykseen
kohdistuvista investoinneista mahdollistaa tulevaisuudessa
entistä vähäpäästöisemmän puunkorjuun.
Pääomamenojen osalta on tunnistettu taksonomiakelpoisiksi
kuluiksi:
— PONSSE EV1 -kuormatraktorin aktivoidut tuotekehityskulut
— Epec Oy:n PDU-tuotteen aktivoidut tuotekehityskulut
— LED-valaistuksen ja kiinteistöautomatiikan investointikustan-
nukset
— Sähkö- ja hybridiautojen sekä sähkötrukkien investoinnit
— Yhteensä 1 151 893 euroa
Pääomamenojen osalta on tunnistettu taksonomian mukaisiksi
kuluiksi:
— Vieremän tehtaan biokaasuinvestointi
— Aurinkopaneelien investointikustannukset
— Sähköautojen latauspisteiden investointikustannukset
— Yhteensä 255 463 euroa
Ponsse lanseerasi syksyllä 2022 sähköisen voimalinjan omaa-
van konseptikoneen, PONSSE EV1 -kuormatraktorin. Sähköisen
voimansiirron konseptikone on edelleen tuotekehitysvaiheessa
ja sen lopullinen päästövähennyspotentiaali ei vielä ole tiedossa.
Osana tuotekehitysprosessia koneelle on tehty LCA-elinkaari-
52
KESTÄVYYSRAPORTTI
laskenta ja konseptikoneen polttoaineen kulutusta on tutkittu
kenttätesteissä. Tämänhetkisessä konseptikoneessa on päästy
25 prosentin polttoaineen kulutuksen pienentämiseen ja siten
päästövähennyksiin. Tavoitteena on tarkentaa arviota vuoden
2025 aikana. Konsepti merkitsee merkittäviä päästövähennyk-
siä puunkorjuun polttoainekulutuksen pienentyessä ja on askel
kohti metsäkoneiden nollapäästöisyyttä. Tuotekehityskulut koos-
tuvat koneen tuotekehitykseen liittyvistä, taseelle aktivoiduista
kuluista, joita seurataan omalla projektitunnuksella.
Pääomamenoina on raportoitu lisäksi PDU-tuotekehityskulut,
jotka liittyvät PDU-tuotteen tuotekehitykseen. Tuotekehitys-
kulut koostuvat projektille aktivoiduista kuluista, joita seurataan
omalla projektitunnuksella. EV1- ja PDU- tuotekehityskulujen
on tunnistettu kuuluvan taksonomia-aktiviteettiin 3.6 Muiden
vähähiilisten teknologioiden valmistus.
Ponssen Vieremän tehtaalla siirryttiin uusiutuvan biokaasun
käyttöön heinäkuussa 2024. Uusiutuva biokaasu korvaa maa-
laamossa käytetyn nestekaasun ja on merkittävä askel Ponssen
tuotannon hiilineutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Biokaasu-
investointi käsittää kaasuputkiston ja -polttimot, joiden on tun-
nistettu kuuluvan aktiviteettiin 7.6 Uusiutuviin energia lähteisiin
liittyvien teknologioiden asennus, huolto ja korjaus.
Vuonna 2024 Ponssen kiinteistöihin tehtiin energiatehok-
kuutta parantavia investointeja, kuten aurinkopaneelien ja
kiinteistöautomatiikan asennusta, valaistuksen vaihtoa LED-va-
loiksi ja sähköautojen latauspisteiden asentamista kuuteen eri
kiinteistöön. LED-valaistuksen ja kiinteistöautomatiikan menojen
on katsottu kuuluvan aktiviteettiin 7.3 Energiatehokkuuslaittei-
den asennus, huolto ja korjaus. Aurinkopaneelien investointikus-
tannusten on tunnistettu kuuluvan aktiviteettiin 7.6 Uusiutuviin
energialähteisiin liittyvien teknologioiden asennus, huolto ja
korjaus. Sähköautojen latauspisteiden investointien on tunnistet-
tu kuuluvan aktiviteettiin 7.4 Sähköajoneuvojen latausasemien
asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa.
Vuonna 2024 Ponsse-konsernissa investoitiin kuusi sähkö- ja
hybridiautoa ja yksi sähkötrukki. Sähkö- ja hybridautojen sekä
sähkötrukkien on katsottu kuuluvan aktiviteettiin 6.5 Moottori-
pyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva
liikenne. Vuonna 2023 Epec Oy:n tehdasinvestointi raportoitiin
osana pääomamenoja. Epec muutti pääkonttorinsa ja tuotanton-
sa uusiin tiloihin loppuvuodesta 2023, eikä tehdasinvestoinnin
osalta ole raportoitavaa vuonna 2024.
Taksonomian mukaisten pääomamenojen kriteerit täyttyvät
aurinkopaneelien, sähköautojen latauspisteiden ja biokaasuinves-
toinnin osalta. Luokitusjärjestelmän mukaisuutta ei voitu muilta
osin raportoida, sillä riittävää tietoa toimittajien DNSH-kriteerien
(do no significant harm) ja sosiaalisten suojatoimien (minimum
social safeguards) täyttymisestä ei ollut saatavilla.
Toimintamenot
Taksonomiakelpoisiin toimintamenoihin on sisällytetty suorat
menot, jotka liittyvät tutkimukseen ja kehitykseen, rakennusten
kunnostamiseen sekä huoltoon ja korjaukseen.
Operatiivisten kulujen osalta taksonomiakelpoisiksi kuluiksi on
tunnistettu:
— Forward’27-kehityshankkeen kulut
— PONSSE EV1 -kuormatraktorin tutkimuskulut
— Yhteensä 721 745 euroa
Taksonomiakelpoisiksi toimintamenoiksi on tunnistettu takso-
nomiakriteerit täyttävät tutkimuskulut. Business Finland myönsi
maaliskuussa 2023 Ponssen ja Epecin Forward’27-ohjelmalle
10 miljoonan euron rahoituksen veturiyritysten haastekilpailus-
sa. Viisivuotinen Forward’27 on niin sanottu veturihanke, jonka
ympärille rakennetaan yhteistyöyritysten ja -tahojen tutkimus-
ekosysteemi. Yhdessä toimijat pyrkivät kohti ohjelman tavoittei-
ta, jotka ovat liikkuvien työkoneiden merkittävät päästövähennyk-
set, niiden energiankulutuksen vähentäminen ja tuottavuuden
parantaminen. Forward’27-projektiin ja PONSSE EV1 -kuorma-
traktoriin liittyvät tuotekehityskulut on luokiteltu aktiviteetti-
luokkaan 3.6 Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus.
Vuonna 2023 uusiutuvaa sähköä käyttävät junakuljetukset
sekä ydinvoimalla ja uusiutuvilla energianlähteillä valmistetun
sähkön ostot huomioitiin osana toimintamenoja. Arviota tarken-
nettiin vuoden 2024 aikana, minkä pohjalta kuljetus- ja sähkö-
kustannukset on jätetty taksonomiaraportoinnin ulkopuolelle.
Taksonomian mukaisten toimintamenojen kriteerit eivät
täyttyneet tunnistettujen operatiivisten kulujen osalta. Luokitus-
järjestelmän mukaisuutta ei voitu raportoida, sillä riittävää tietoa
toimittajien DNSH-kriteerien (Do No Significant Harm) täyttymi-
sestä ei ollut saatavilla.
Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvistä tuotteista
tai palveluista saatu osuus liikevaihdosta – vuoden 2024 tiedot
Tilikausi 2024 2024 Merkittävän edistämisen kriteerit
”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit
(DNSH: Does Not Significantly Harm)
Taloudelliset
toiminnat (1)
Koodi (a) (2)
Liikevaihto (3)
Osuus liikevaihdosta,
vuosi 2024 (4)
Ilmastonmuutoksen
hillintä (5)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen (6)
Vesi (7)
Ympäristön
pilaantuminen (8)
Kiertotalous (9)
Biologinen
monimuotoisuus (10)
Ilmastonmuutoksen
hillintä (11)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen (12)
Vesi (13)
Ympäristön
pilaantuminen (14)
Kiertotalous (15)
Biologinen
monimuotoisuus (16)
Vähimmäistason
suojatoimet (17)
Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1)
tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.)
osuus liikevaihdosta, vuosi 2023
Luokka
mahdollistava toiminta (19)
Luokka
siirtymätoiminta (20)
Tek sti EUR %
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S (b)
(c)
K; E;
E/S
(b) (c) K/E K/E K/E K/E K/E K/E K/E % M T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Ympäristön kannalta kestävistä
(luokitusjärjestelmän mukaisista)
toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) - € 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % K 0 %
Josta mahdollistavat toiminnat - € 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % K 0 % M
Josta siirtymätoiminnat - € 0 % 0 % K 0 % T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat(g)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
3.6 Muiden vähähiilisten
teknologioiden valmistus
CCM
3.6 95 317 € 0,013 % KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL 0,002 %
5.1 Korjaus, kunnostaminen ja
uudelleenvalmistus
CE
5.1 2 201 944 € 0,3 % E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL KEL E/KEL 0,2 %
5.4 Käytettyjen tavaroiden
myynti
CE
5.4 119 551 977 € 15,9 % E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL KEL E/KEL 13,8 %
Luokitusjärjestelmäkelpoisista
muttei ympäristön kannalta
kestävistä (muista kuin luokitus-
järjestelmän mukaisista)
toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) 121 849 238 € 16,2 % 0,08 % 0 % 0 % 0 % 99,92 % 0 % 13,9 %
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisista
toiminnoista saatu liikevaihto
(A.1+A.2) 121 849 238 € 16,2 % 0,10 % 0 % 0 % 0 % 99,90 % 0 % 13,9 %
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista
toiminnoista saatu liikevaihto 628 577 311 € 83,8 %
YHTEENSÄ 750 426 549 € 100%
53
YMPÄRISTÖTIEDOT
Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvien tuotteiden
ja palvelujen osuus pääomamenoista – vuoden 2024 tiedot
Tilikausi 2024 2024 Merkittävän edistämisen kriteerit
”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit
(DNSH: Does Not Significantly Harm)
Taloudelliset
toiminnat (1)
Koodi (a) (2)
Pääomamenot (3)
Osuus pääomamenoista,
vuosi 2024 (4)
Ilmastonmuutoksen
hillintä (5)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen (6)
Vesi (7)
Ympäristön
pilaantuminen (8)
Kiertotalous (9)
Biologinen
monimuotoisuus (10)
Ilmastonmuutoksen
hillintä (11)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen (12)
Vesi (13)
Ympäristön
pilaantuminen (14)
Kiertotalous (15)
Biologinen
monimuotoisuus (16)
Vähimmäistason
suojatoimet (17)
Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1)
tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.)
osuus pääomamenoista, vuosi 2023
Luokka
mahdollistava toiminta (19)
Luokka
siirtymätoiminta (20)
Tek sti EUR %
K; E;
E/S (b)
(c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S (b)
(c)
K; E;
E/S
(b) (c) K/E K/E K/E K/E K/E K/E K/E % M T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄ KELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
7.4 Sähköajoneuvojen lataus-
asemien asennus, huolto ja
korjaus rakennuksissa
CCM
7.4 42 255 € 0,2 % E/S E/S E/S E/S E/S E/S K 0 %
7.6 Uusiutuviin energialäh-
teisiin liittyvien teknologioiden
asennus, huolto ja korjaus
CCM
7.6 213 208 € 1,0 % E/S E/S E/S E/S E/S E/S K 0 %
Ympäristön kannalta kestävien
(luokitusjärjestelmän mukaisten)
toimintojen pääomamenot (A.1) 255 463,00 € 1,2 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % K 0 %
Joista mahdollistavat toiminnat - € 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % K 0 % M
Joista siirtymätoiminnat - € 0 % 0 % K 0 % T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat (g)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
3.6 Muiden vähähiilisten
teknologioiden valmistus
CCM
3.6 848 518 € 3,9 % KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL 5,1 %
6.5 Moottoripyörillä, henkilö-
autoilla ja kevyillä hyötyajo-
neuvoilla tapahtuva liikenne
CCM
6.5 237 076 € 1,1 % KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL 0,0 %
7.3 Energiatehokkuus-
laitteiden asennus, huolto ja
korjaus
CCM
7.3 66 299 € 0,3 % KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL 0,5 %
Luokitusjärjestelmä kelpois ten
muttei ympäristön kannalta
kestävien (muiden kuin luokitus-
järjestelmän mukaisten)
toimintojen pääomamenot (A.2) 1 151 893 € 5,3 % 100 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 6,5 %
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen pääomamenot
(A.1+A.2) 1 151 893 € 5,3 % 100 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 6,5 %
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄ KELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen pääomamenot 20 436 437 € 94,7 %
YHTEENSÄ 21 588 330 € 100%
54
KESTÄVYYSRAPORTTI
Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja
palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista – vuoden 2024 tiedot
Tilikausi 2024 2024 Merkittävän edistämisen kriteerit
”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit
(DNSH: Does Not Significantly Harm)
Taloudelliset
toiminnat (1)
Koodi (a) (2)
Toimintamenot (3)
Osuus toimintamenoista,
vuosi 2024 (4)
Ilmastonmuutoksen
hillintä (5)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen (6)
Vesi (7)
Ympäristön
pilaantuminen (8)
Kiertotalous (9)
Biologinen
monimuotoisuus (10)
Ilmastonmuutoksen
hillintä (11)
Ilmastonmuutokseen
sopeutuminen (12)
Vesi (13)
Ympäristön
pilaantuminen (14)
Kiertotalous (15)
Biologinen
monimuotoisuus (16)
Vähimmäistason
suojatoimet (17)
Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1)
tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.)
osuus toimintamenoista, vuosi 2023
Luokka
mahdollistava toiminta (19)
Luokka
siirtymätoiminta (20)
Tek sti EUR %
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S
(b) (c)
K; E;
E/S (b)
(c)
K; E;
E/S
(b) (c) K/E K/E K/E K/E K/E K/E K/E % M T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄ KELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Ympäristön kannalta kestävien
(luokitusjärjestelmän mukaisten)
toimintojen toimintamenot (A.1) - € 0,0 % 0,0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % K K K K K K K 0,0 %
Joista mahdollistavat toiminnat - € 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % K 0,0 % M
Joista siirtymätoiminnat - € 0 % 0 % K 0,0 % T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat (g)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
KEL;
E/KEL
(f)
3.6 Muiden vähähiilisten
teknologioiden valmistus
CCM
3.6 721 745 € 3,93 % KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL E/KEL 0,42 %
Luokitusjärjestelmäkelpoisten
mutta ei ympäristön kannalta
kestävien (muiden kuin luokitus-
järjestelmän mukaisten)
toimintojen toimintamenot (A.2) 721 745 € 3,93 % 100 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0,98 %
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen toimintamenot
(A.1+A.2) 721 745 € 3,93 % 100 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0,98 %
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄ KELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten
toimintojen toimintamenot 17 628 789 € 96,1 %
YHTEENSÄ 18 350 534 € 100%
55
YMPÄRISTÖTIEDOT
56
KESTÄVYYSRAPORTTI
Rivi
Ydinenergiaan liittyvät toiminnot
1. Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä,
demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta
aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
EI
2. Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten
rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten
sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on
tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
EI
3. Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista
toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä
niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
EI
Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot
4. Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten
rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
EI
5. Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai
jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen
toimintaan liittyviä vastuita.
EI
6. Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien
laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.
EI
57
YMPÄRISTÖTIEDOT
E1 – Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Puunkorjuun tehokasta suunnittelua
tukevat ratkaisut ja palvelut, joilla
voidaan pienentää metsäkoneiden
käytönaikaisia päästöjä. (T)
Arvoketjun loppupää • Karttaratkaisut mahdollistavat metsäkoneen käytön optimoinnin ja
ajourasuunnittelun, mikä parantaa työn energiatehokkuutta.
• PONSSE High-Precision Positioning -ratkaisu tuottaa kaadetuista puista sijainti-
tietoa, jota voidaan hyödyntää myös tulevien hakkuiden suunnittelussa.
• Metsäkoneen käytön optimointia opetetaan kuljettajakoulutuksessa: miten
tehokkuus maksimoidaan mahdollisimman pienellä polttoaineen kulutuksella.
• Tavaralajimenetelmään siirtymiseen liittyvissä koulutuksissa keskitytään
hakkuusuunnittelussa huomioitaviin seikkoihin, kuten tuottavuuteen, ajokertoihin
ja polttoaineen kulutuksen minimointiin.
Metsäkoneiden sähköistäminen ja
hyötysuhteen parantaminen energian-
lähteestä huolimatta. (P)
Arvoketjun loppupää • Sähköistäminen, energiatehokkuuden parantaminen ja energian talteenoton
tutkiminen on huomioitu tuotekehitysstrategiassa.
• Metsäkoneiden hyötysuhteen kehittäminen parantamalla hydrauliikkaa ja
käyttämällä uudemman päästöluokan moottoreita.
• Teknologiset ratkaisut, joilla polttoaineen kulutusta pienennetään, kuten PONSSE
EV1 -sähkökonekonsepti ja PONSSE Synchrowinch -vinssiratkaisu, joka pienentää
polttoaineen kulutusta rinnetyöskentelyssä.
Negatiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Ponssen omat ja arvoketjun päästöt,
merkittävimpänä metsäkoneiden
käytönaikaiset, polttoaineen
kulutuksesta aiheutuvat päästöt. (T)
Oma toiminta ja
arvoketjun loppupää
• Päästövähennystavoitteet on asetettu omasta toiminnasta ja ostetusta
energiasta syntyville päästöille.
• Päästövähennystoimenpiteiden toteuttaminen.
• Metsäkoneiden polttoaineen kulutuksen pienentäminen, energiatehokkuuden
parantaminen ja vähäpäästöisten tuoteratkaisujen kehittäminen.
Puunkorjuu vaikuttaa metsien
hiilinieluihin ennen seuraavan
puusukupolven kasvua. (T)
Arvoketjun loppupää • Ponsse valmistaa, kehittää ja myy tavaralajimenetelmän metsäkoneita, jotka
optimoivat puuraaka-aineen käytön ja minimoivat hukan määrän.
• Tavaralajimenetelmän metsäkoneet sopivat myös harvennus- ja
poimintahakkuisiin.
• Kehitetään ratkaisuja, joilla mahdollistetaan korjattavan puun käytön maksimointi
minimilatvaläpimittaan saakka.
PONSSE-metsäkoneiden
valmistamiseen käytetään
paljon terästä, joka on hyvin
päästöintensiivistä. (T)
Arvoketjun alkupää
ja oma toiminta
• Materiaalin käyttöä optimoidaan laskennan ja simuloinnin avulla parantaen mate-
riaalitehokkuutta.
• Teräkselle tutkitaan korvaavia materiaaleja teknisesti järkevissä kohteissa.
• Komponenttien raaka-aineista osa on kierrätettyä, esimerkiksi teräsvaluista 97
prosenttia on peräisin kierrätetystä materiaalista.
• Yhteistyösopimus fossiilivapaan teräksen käytön vaiheittaisesta aloittamisesta
vuodesta 2026 alkaen, fossiilivapaan teräksen materiaalikonsepti, kuormatrakto-
rin kuormatila, esiteltiin vuonna 2024.
58
KESTÄVYYSRAPORTTI
Taloudelliset mahdollisuudet Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Uusien teknologioiden kehitys,
resurssitehokkuuden parantaminen ja
toiminnan kehittäminen.
Oma toiminta ja
arvoketjun loppupää
• Nykyisen tuotetarjooman jatkuvaa tuottavuuden ja tehokkuuden parantamista.
• Kuljettajaa avustavien toimintojen kehittäminen tuottavuuden parantamiseksi, ku-
ten PONSSE Active Crane, joka auttaa kuljettajia parantamaan työn tehokkuutta.
• Hankeyhteistyöt, kuten FORWARD’27-ekosysteemihanke.
Uusien innovaatioiden kysyntä, kuten
palonsammutuksen ja nollapäästöisen
puunkorjuun mahdollistavat tuotteet.
Oma toiminta ja
arvoketjun loppupää
• Ponsse on aktiivisessa vuorovaikutuksessa asiakkaiden kanssa heidän tarpeis-
taan.
• Kehitetään innovatiivisia tuoteratkaisuja, kuten PONSSE Firefighting Equipment ja
EV1-sähkökonekonsepti.
Arvon luominen yhteiskuntaan ja
kilpailuetu vastuullisesti tuotetuilla,
innovatiivisilla ratkaisuilla, jotka vähen-
tävät ympäristövaikutuksia.
Oma toiminta ja
arvoketjun loppupää
• Vastuullisten ratkaisujen kehittäminen, kuten PONSSE Active Speed ja PONSSE
Active Crane.
• Kehitetään strategista osaamista työkoneiden sähköistämiseen.
• Tuotantoteknologioiden kehitys.
• Yhteistyö korkeakoulujen, yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa.
Puunkorjuuta tehostamaan kehitetyt
IT-palvelut ja datankeruu.
Oma toiminta ja
arvoketjun loppupää
• PONSSE Manager 2.0 välittää tietoa metsäkoneen tuottavuudesta ja
polttoaineen kulutuksesta.
• Etädiagnostiikka mahdollistaa ennakoivat huoltokutsut ja turhien huoltoajojen
välttämisen.
• Kartta- ja navigointiteknologioiden kehittäminen sekä paikannusratkaisujen
tarkkuuden parantaminen.
• Thinning Density Assistant -teknologiakonsepti opastaa kuljettajaa reaaliajassa
saavuttamaan parhaan harvennustiheyden ja optimoimaan ajouraverkostoa.
Taloudelliset riskit Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Ilmastonmuutoksen hillintä ja
vähähiilisyyteen siirtyminen
aiheuttavat merkittäviä vaatimuksia
sekä uudistustarpeita tuote- ja
teknologiaratkaisuihin.
Oma toiminta • Läheinen asiakas- ja sidosryhmäyhteistyö varmistaa oikeansuuntaisen ja
tulevaisuuden tarpeita vastaavan teknologiakehityksen.
• Seuraamalla lainsäädännön kehitystä ja tulevia vaatimuksia, joihin pyritään
vastaamaan etukäteen.
• Tutkimusyhteistyöhankkeisiin osallistuminen ja toimialayhteistyö.
Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet on tunnistettu osana yhtiön kaksoisolennai-
suusarviointia, jonka tulokset huomioidaan konsernin riskienhal-
lintaprosessissa. Kestävyysaiheiden olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi on
kuvattu sivulla 47. Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -taulu-
kossa on merkitty, onko tunnistettu vaikutus todellinen (T) vai
potentiaalinen (P). Ainut olennaiseksi tunnistettu ilmastoon
liittyvä riski on siirtymäriski, jossa ilmastonmuutoksen hillintä
ja vähähiilisyyteen siirtyminen aiheuttavat merkittäviä vaati-
muksia sekä uudistustarpeita tuote- ja teknologiaratkaisuihin.
Arvioinnissa ei ole hyödynnetty skenaarioanalyysiä.
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu
arvioiden laajasti Ponssen omaa toimintaa ja arvoketjua. Päästö-
lähteiden tunnistamiseksi on hyödynnetty saatavilla olevaa tietoa
aiemmista kasvihuonekaasupäästölaskennoista ja muutamalle
tuotteelle tehdyistä elinkaarimallinnuksista. Omiin toimintoihin
kohdistuvia fyysisiä riskejä on tunnistettu WWF:n Risk Filter
-työkalun avulla.
Ilmastonmuutokseen liittyvät positiiviset vaikutukset ja
mahdollisuudet pohjautuvat yhtiön strategiaan. Pitkällä aikavälillä
Ponsse pyrkii kohti hiilineutraaliutta operatiivisessa toiminnas-
saan ja ratkaisuissaan. Strategisina vastuullisuustavoitteina
toimintaa pyritään kehittämään luontoympäristö huomioiden
ja innovoimaan ratkaisuja, jotka pienentävät metsäkoneiden
ympäristövaikutuksia. Vastuullisuus ohjaa Ponssen liiketoimintaa
antaen sille suunnan ja varmistaen yhtiön menestyksen myös
tulevaisuudessa. Negatiiviset vaikutukset ja riskit liittyvät vahvas-
ti liiketoiminta-alaan, jolla Ponsse toimii. Ponssen strategian tai
liiketoimintamallin resilienssiä suhteessa ilmastonmuutokseen ei
ole arvioitu.
59
YMPÄRISTÖTIEDOT
Ilmastoon liittyvät tavoitteet ja edistyminen
Tavoite Tavoite 2030 Tilanne 2024 Vuosi 2023 Toimenpiteet 2024
Markkinaperusteisten Scope 1 & 2
-päästöjen vähentäminen 42 prosentilla
-42 %
(-1 850 tCO
2
e)
-10 %
(-451 tCO
2
e)
4 404 tCO
2
e • Maalaamon polttoaineen vaihto
biokaasuksi
• Vähäpäästöisten ajoneuvojen hankinta
• Koeajossa kuluvan polttoainemäärän
tarkennus
Uusiutuvan energian ja ydinvoiman
osuuden kasvattaminen 95 prosenttiin
käytetystä sähköstä ja lämmöstä
95 % 92,3 % 90,9 % • Jatkettiin Suomen toimipisteiden
siirtämistä vihreän kaukolämmön
käyttöön
Tavoitteissa edistyminen raportointikaudella
Ilmastoon liittyvät tavoitteet koskevat koko konsernia. Scope 1 &
2 -päästövähennystavoite on yhteensopiva ilmaston lämpenemi-
sen rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Tavoitteen määrittä-
miseen on käytetty SBTi:n (Science Based Target initiative) tar-
joamaa laskuria ja monialaista (Absolute Contraction Approach,
ACA) päästövähennysten kehityspolkua. Tavoitteet eivät ole
ulkopuolisen tahon varmistamia. Näiden lisäksi Ponssella on
sisäisesti seurattavia toimintokohtaisia tavoitteita, jotka tukevat
konsernitason tavoitteiden saavuttamisessa. Ponsse laski
arvoketjusta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt ensimmäistä
kertaa vuoden 2024 aikana vuoden 2023 tiedoista, eikä päästö-
vähennystavoitetta niihin liittyen ole vielä asetettu. Arvoketjun
päästövähennystavoite, Scope 3, pyritään asettamaan vuoden
2025 aikana. Tavoitteissa edistymistä ja toimenpiteiden vaikut-
tavuutta seurataan ja arvioidaan kerran kvartaalissa pidettäväs-
sä ympäristöohjausryhmässä.
Scope 1 & 2 -päästöjen vähennys
Scope 1 & 2 -päästövähennystavoitetta muokattiin vuoden
2024 aikana vastaamaan CSRD:n vaatimuksia. Uuden tavoit-
teen perusvuotena käytetään vuotta 2023, jolloin markkina-
perusteiset oman toiminnan ja ostetun energian päästöt olivat
4 404 tCO
2
e. Scope 1 -päästöjen osuus oli perusvuonna 89
prosenttia ja Scope 2 -päästöjen osuus 11 prosenttia. Tarvetta
johtaa perusvuoden arvoa monen vuoden keskiarvosta ei ole
nähty, sillä vuosina 2021–2023 tavoitteen kattavien päästöjen
vaihtelu on ollut pientä. Tavoitteen kattaviin päästöihin vuosikoh-
taista vaihtelua voi aiheuttaa myyntimäärän ja liiketoimintakoon
vaihtelu markkinatilanteen mukaan. Tavoite on todettu saavu-
tettavissa olevaksi nykyisin saatavilla teknologioilla, eikä vuosi-
kohtaisella päästövaihtelulla pitäisi olla merkittäviä vaikutuksia
tavoitteen saavuttamiseen.
Tavoitteena on vähentää markkinaperusteisia Scope 1 & 2
-päästöjä 42 prosenttia (1 850 tCO
2
e) perusvuodesta 2023
vuoteen 2030 mennessä. Tämä tarkoittaisi 6 prosentin lineaa-
rista vuotuista vähennystä verrattuna perusvuoteen 2023
(264 tCO
2
e).
Markkinaperusteiset Scope 1 & 2 päästöt päästölähteittäin
Liikkuva
poltto
Kiinteä poltto
Karkaus- ja
prosessipää
stöt
Sähkö
Lämpö
2024
3220
236
40
192
264
MARKKINAPERUSTEISET SCOPE 1 & 2
PÄÄSTÖT PÄÄSTÖLÄHTEITTÄIN, TCO
2
e
Liikkuva poltto, 3 220
Kiinteä poltto, 236
Karkaus- ja
prosessipäästöt, 40
Sähkö, 192
Lämpö, 264
27
Markkinaperusteiset Scope 1 & 2 päästöt markkinasegmenteittäin
Pohjoismaat
ja Baltia
Keski- ja Etelä-
Eurooppa
Aasia,
Australia ja
Afrikka
Pohjois-
Amerikka
Etelä-
Amerikka
2024
1431
467
55
1063
937
MARKKINAPERUSTEISET SCOPE 1 & 2
PÄÄSTÖT MARKKINASEGMENTEITTÄIN, TCO
2
e
Pohjoismaat ja Baltia, 1 431
Keski- ja Etelä-Eurooppa, 467
Aasia, Australia ja Afrikka, 55
Pohjois-Amerikka, 1 063
Etelä-Amerikka, 937
28
60
KESTÄVYYSRAPORTTI
Ponssen markkinaperusteiset Scope 1 & 2 -päästöt vähe-
nivät vuonna 2024 10 prosenttia (451 tCO
2
e) perusvuoteen
2023 verrattuna. Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt vähenivät
11 prosenttia (442 tCO
2
e) ja markkinaperusteiset Scope 2
-päästöt 2 prosenttia (9 tCO
2
e).
Raportointivuoden aikana tavoitetta edistettiin lisäämällä
uusiutuvan energian käyttöä ja sähköistämällä ajoneuvoja.
Vieremän tehtaan pintakäsittelyprosessissa käytetty nestekaa-
su vaihdettiin heinäkuussa biokaasuksi. Pintakäsittelyn poltto-
aineen vaihdolla saavutettu päästövähennys oli vuonna 2024
66 tCO
2
e, koska muutos tehtiin vuoden puolivälissä. Vuodelle
2025 odotetaan jäävän tästä 112 tCO
2
e päästövähennyksiä.
Lisäksi polttoaineen vaihdon vaatimat uudet kaasupolttimet ovat
säädettävyytensä ansiosta aiempia energiatehokkaammat.
Raportointivuoden aikana Ponsse hankki yhteensä kuusi
vähäpäästöistä hybridi- ja sähköajoneuvoa, jonka lisäksi hankit-
tiin yksi sähkötrukki. Biokaasumuutoksen ja vähäpäästöisten
ajoneuvojen investointikulut on huomioitu osana EU-taksonomia-
raportointia sivulla 50.
Lisäksi tehtaalta valmistuvien metsäkoneiden koeajossa
aiheutuvaa polttoaineen kulutusta tarkennettiin, mikä pienensi
päästöjä 255 tCO
2
e. Käytetyn lämmön päästöjen vähentämis-
toimet on kuvattu seuraavan tavoitteen alla. Muut muutokset
Scope 1 & 2 -päästöissä liittyvät normaaleihin vuosikohtaisiin
muutoksiin liiketoiminnan laajuudessa ja tuotantomäärissä.
Uusiutuvan energian ja ydinvoiman osuuden kasvatus
Päästövähennystavoitteiden lisäksi Ponsse on asettanut tavoit-
teen uusiutuvan energian ja ydinvoiman osuuden kasvattami-
seksi 95 prosenttiin käytetystä sähköstä ja lämmöstä vuoteen
2030 mennessä. Tavoite sisältää myös lämmitystarkoituksiin
käytetyt polttoaineet.
Vuonna 2024 Ponssen käyttämän uusiutuvan energian ja
ydinvoiman osuus kasvoi 92,3 prosenttiin käytetystä sähköstä
ja lämmöstä eli 1,4 prosenttiyksikköä edellisvuodesta. Rapor-
tointivuoden aikana Suomen huoltopalvelukeskusten siirtämistä
uusiutuvan, alkuperätaatun kaukolämmön käyttöön jatkettiin.
Kaukolämpömuutos vähensi päästöjä 40 tCO
2
e, mikä huomioi
sekä raportointivuonna että vuoden 2023 loppupuolella tehdyt
muutokset ostettuun kaukolämpöön. Ponssen Ilomantsin toi-
mipisteellä öljylämmitys vaihdettiin ilmalämpöpumppuihin, mikä
tuotti 17 tCO
2
e päästövähennykset.
Lisäksi vuoden 2023 lopulla asennetut aurinkopaneelit tuotti-
vat sähköä koko vuodelta, minkä ansiosta Ponssen oma uusiutu-
van energian tuotanto yli kolminkertaistui edellisvuodesta.
Toimintaperiaatteet
Ponssen ilmastonmuutokseen liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mah-
dollisuuksia hallitaan ylätasolla konsernin toimintapolitiikassa,
eettisessä toimintaohjeessa, hankintapolitiikassa ja toimittajien
eettisissä toimintaohjeissa kuvatuilla toimintaperiaatteilla. Nämä
on kuvattu tarkemmin osiossa G1- Liiketoiminnan harjoittaminen.
Ponssen ilmastonmuutokseen liittyvät toimintaperiaatteet koh-
distuvat erityisesti ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja energia-
tehokkuuteen. Ne eivät ota suoranaisesti kantaa ilmastonmuu-
tokseen sopeutumiseen tai uusiutuvan energian käyttöönottoon.
Ponssen liiketoimintaa ja tuotteiden kehitystä ohjaa vastuul-
lisuus yhtiön toimintapolitiikan mukaisesti. Strategisia ympäris-
töön liittyviä vastuullisuustavoitteita ovat toiminnan kehittäminen
luontoympäristö huomioiden sekä kestävien ja luontoa kunnioit-
tavien ratkaisujen innovointi. Olennaista on tuntea toiminnan
ympäristövaikutukset ja toimia systemaattisesti niiden paranta-
miseksi. Tuotekehityksessä tulee pyrkiä kehittämään ratkaisuja,
jotka pienentävät metsäkoneiden ympäristövaikutuksia. Ponssen
pitkän aikavälin tavoitteena on pyrkiä toiminnassa hiilineutraaliu-
teen. Hiilineutraaliustavoite tarkoittaa Ponssella sitä, että yhtiö
pyrkii toiminnassaan ja tuotekehityksessään kohti PONSSE-tuot-
teiden ja toiminnan nollapäästöisyyttä.
Ponssen eettiset toimintaohjeet sitouttavat yhtiön työntekijät
ennakoiviin toimiin ja minimoimaan toiminnasta aiheutuvia hai-
tallisia ympäristövaikutuksia. Tästä nousevia toimintatapoja ovat
päätöksenteossa huomion kiinnittäminen ilmastonmuutokseen
vaikuttaviin toimiin, ympäristömyönteisten ratkaisujen kehittämi-
nen, ostettavien tuotteiden valinta niiden ympäristövaikutukset
huomioiden ja energiaa säästävien toimintatapojen valitseminen.
Hankintapolitiikan ja toimittajien eettisten toimintaohjeiden
mukaisesti toimittajia suositellaan seuraamaan ja vähentämään
toiminnastaan ja arvoketjustaan aiheutuvia kasvihuonekaasu-
päästöjä. Toimittajien tulisi pyrkiä parantamaan toimintojensa
energiatehokkuutta ja huomioimaan tuotteidensa koko elinkaa-
ren ympäristövaikutukset.
Ponssen emoyhtiön energiatoimia ohjaa energiatehokkuus-
sopimus, jossa Ponsse sitoutuu teknologiateollisuuden toimenpi-
deohjelmaan. Sopimus velvoittaa yrityksiä asettamaan toiminnal-
leen energiansäästötavoitteen, tehostamaan energiankäyttöään
ja toteuttamaan toimenpiteitä.
Toimenpiteet
Tuotteiden käytönaikaisten päästöjen vähentäminen
Metsäkoneiden polttoaineen kulutuksen pienentäminen on Pons-
sen tuotekehityksessä jatkuvan kehitystyön kohde. Voimalinjarat-
kaisujen energiatehokkuutta ja koneiden polttoainetehokkuutta
eli polttoaineen kulutusta suhteessa korjattuun puumäärään
61
YMPÄRISTÖTIEDOT
pyritään parantamaan. Koneiden hyötysuhdetta kehitetään
parantamalla hydrauliikkaa ja käyttämällä uudemman päästö-
luokan moottoreita. Myös uusiutuvien polttoaineiden käyttö
PONSSE-metsäkoneissa on mahdollistettu tuotekehityksen
ansiosta. Uusiutuvien polttoaineiden käyttö pienentää koneiden
käytöstä aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.
Koneiden päästöjä voidaan vähentää merkittävästi tekno-
logiaratkaisuilla. Vuonna 2022 Ponsse lanseerasi markkinoille
ensimmäisen sähköiseen voimalinjaan perustuvan metsäkoneen
teknologiakonseptin, PONSSE EV1 -kuormatraktorin. Konsepti
on tärkeä askel kohti vähäpäästöisempää puunkorjuuta, vaikka
metsäkone tulee kaupallisesti saataville vasta myöhemmin.
EV1-konseptikoneessa ajovoimansiirto toimii pelkästään akuista
saatavalla energialla. Akkua ladataan Range Extenderin avulla,
joka on vielä tässä vaiheessa kehitystyötä polttomoottorikäyt-
töinen. Testauksen aikana teknologialla on saavutettu selkeää
polttoaineen kulutuksen vähenemistä verrattuna vastaavan
kokoluokan kuormatraktoreihin. Teknologialanseeraus on yksi
sähköisen voimansiirron ratkaisu. PONSSE EV1:n kehitykseen
käytetyt resurssit raportointivuoden aikana on tunnistettu osa-
na EU-taksonomiaraportointia sivulla 50.
Käytönaikaisiin päästöihin vaikuttaa myös metsäkoneen käyt-
tö. Ponsse järjestää kuljettajille metsäkoneiden käyttökoulutusta
koneen luovutuksen yhteydessä, jolloin heitä opastetaan koneen
käytön optimointiin ja tuotoksen maksimointiin mahdollisimman
pienellä polttoaineen kulutuksella. Lisäksi yritysasiakkaille tar-
jotaan tavaralajimenetelmään siirtymiseen liittyvää koulutusta,
jossa keskitytään siihen, miten hakkuut suunnitellaan huomioiden
tehokkuus, ajokerrat ja siten mahdollisimman vähäinen polttoai-
neen kulutus.
Oman toiminnan, ostetun energian ja
arvoketjun päästöjen pienentäminen
Ponssea koskevat EU:n Pariisin ilmastosopimuksen yhdenmu-
kaistetut vertailuarvot, ja asetettu päästövähennystavoite on
yhteensopiva Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa, jotka
pyrkivät rajoittamaan ilmaston lämpenemisen 1,5 celsiusastee-
seen. Ponssella on rakennettu sisäistä päästövähennystoimenpi-
teiden tiekarttaa aiemmin asetetun Scope 1 & 2 -päästövähen-
nystavoitteen saavuttamiseksi. Tiekarttaa tullaan päivittämään
vastaamaan uutta, tarkennettua tavoitetta. Ponssen arvoketjun
Scope 3 -päästöt laskettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2024
vuoden 2023 tiedoilla. Työtä arvoketjun päästöjen osalta
jatketaan vuoden 2025 aikana asettamalla Scope 3 -päästövä-
hennystavoitteet ja luomalla päästövähennystiekartta toimista,
jotka toteuttamalla tavoite pystytään saavuttamaan. Valmista
siirtymäsuunnitelmaa ei vielä ole, mutta sellainen pyritään
tekemään tulevan vuoden 2025 aikana. Tuleviin toimenpiteisiin
liittyviä merkittäviä resursseja ei ole vielä tiedossa.
Ponssen ja sen teknologiayhtiö Epec Oy:n yhteisessä
FORWARD’27-ekosysteemihankkeessa tutkitaan ratkaisuja
liikkuvien työkoneiden päästöjen ja energiankulutuksen pienentä-
miseksi sekä tuottavuuden parantamiseksi. Raportointivuonna
käynnissä olleen viisivuotisen hankkeen tarkoituksena on kehit-
tää uusia teknologisia ratkaisuja liikkuviin työkoneisiin haastavis-
sa olosuhteissa ja tukea raskaskoneteollisuutta vastuullisuus-
muutoksessa. Hankkeessa tarkastellaan autonomisia ja dataan
perustuvia ratkaisuja, kestäviä energianlähteitä ja kestävää
toimitusketjua. Hankkeessa tutkitaan ja kehitetään raskaiden
koneiden ratkaisuja, jotka keskittyvät kestäviin energialähteisiin
ja voimansiirron energiatehokkuuteen. Toimitusketjun osalta
hankkeessa keskitytään kestäviin materiaaleihin, toimitusket-
jun digitalisointiin, kestäviin ratkaisuihin ja kiertotalouteen.
FORWARD’27-ekosysteemihankkeen tutkimuskulut on huomioi-
tu EU-taksonomiaraportoinnissa sivulla 50.
Raportointivuoden aikana lanseerattiin materiaalikonsepti,
jossa PONSSE Buffalo -kuormatraktorin kuormatila valmistettiin
SSAB:n fossiilittomasta teräksestä materiaalitestausta varten
ja sitä jatketaan osana FORWARD’27-hanketta. Ponsse on sopi-
nut fossiilittoman teräksen käytön vaiheittaisesta aloittamisesta
vuodesta 2026 alkaen.
Uusien innovatiivisten ja vastuullisten
ratkaisujen kehittäminen
Ponsse on sitoutunut kehittämään kestävän kehityksen mukai-
sia, innovatiivisia puunkorjuuratkaisuja. Sidosryhmien odotusten
mukaisesti ympäristönäkökohdat ovat nousseet merkittäviksi
tuotekehitystä ohjaaviksi tekijöiksi.
Raportointivuonna 2024 Ponsse lanseerasi PONSSE Active
Speed -toiminnon. Sen avulla harvesteripään syöttönopeutta
voidaan säätää puulajin ja runkojen läpimitan mukaan. Toiminto
parantaa sahaustehoa ja tuottavuutta. PONSSE Active Crane
-järjestelmä parantaa nosturin hallintaa ja tehostaa työskente-
lyä. Järjestelmä mahdollistaa kuljettajan keskittymisen erityisesti
työskentelyn laatuun ja tehokkuuteen sen sijaan, että kuljettajan
huomio keskittyisi täysin nosturin hallintaan. Järjestelmä auttaa
kohti taloudellista ja konetta säästävää työtapaa.
PONSSE Firefighting Equipment -ratkaisu mahdollistaa
metsäkoneen käytön maastosammutusyksikkönä. Metsäkoneet
auttavat saavuttamaan sammutuskäytössä maasto- ja metsä-
palopaikat, jotka usein sijaitsevat vaikeasti sammutettavissa ja
saavutettavissa paikoissa.
Kuljettajien puunkorjuutyötä tuetaan myös digitaalisilla
ratkaisuilla. Vuonna 2024 lanseeratun PONSSE Manager
2.0 -alustaratkaisun avulla käyttäjille välitetään tietoa metsä-
koneiden tuottavuudesta ja polttoaineen kulutuksesta, ja sen
karttaratkaisut avustavat metsäkoneen käytön optimoinnissa ja
ajourasuunnittelussa.
62
KESTÄVYYSRAPORTTI
Ilmastoon liittyvät mittarit
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä, MWh 2024 2023 Muutos %
Hiilestä ja hiilituotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus 0 0 -
Raakaöljystä ja öljytuotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus 13 689 14 789 -7 %
Maakaasusta peräisin olevan polttoaineen kulutus 933 800 17 %
Muista fossiilisista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus 0 0 -
Ostetun tai hankitun fossiilisista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus 735 1 212 -39 %
Fossiilisen energian kokonaiskulutus 15 358 16 801 -9 %
Fossiilisten energianlähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % 40 % 42 % -
Ydinvoimaan perustuvista lähteistä peräisin olevan energian kulutus 9 962 10 097 -1 %
Ydinvoimaan perustuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % 26 % 26 % -
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan polttoaineen kulutus 2 722 2 870 -5 %
Ostetun tai hankitun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus 9 599 9 629 -0,3 %
Itse tuotetun, muusta kuin polttoaineesta peräisin olevan uusiutuvan energian kulutus 602 179 237 %
Uusiutuvan energian kokonaiskulutus 12 922 12 677 2 %
Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % 34 % 32 % -
Energian kokonaiskulutus 38 242 39 575 -3 %
Energiaintensiteetti
Kokonaisenergian kulutus suhteessa liikevaihtoon, MWh/MEUR 51,0 48,2 6%
Kasvihuonekaasupäästöt, tCO2e 2024 2023 Muutos %
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen Scope 1 -bruttopäästöt 3 497 3 939 -11 %
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien Scope 1 kasvihuonekaasupäästöjen
prosenttiosuus, %
0 % 0 % -
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset Scope 2 -bruttopäästöt 8 044 8 308 -3 %
Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset Scope 2 -bruttopäästöt 456 466 -2 %
Merkittävät Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen epäsuorat Scope 3 -kokonaisbruttopäästöt merkittävistä kategorioista 1 134 778 1 415 362 -20 %
1. Ostetut tuotteet ja palvelut 226 832 195 608 16 %
11. Myytyjen tuotteiden käyttö 737 778 1 026 820 -28 %
12. Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa 170 168 192 935 -12 %
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) 1 146 319 1 427 608 -20 %
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) 1 138 732 1 419 766 -20 %
Kasvihuonekaasuintensiteetti
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt suhteessa liikevaihtoon, tCO
2
e/MEUR 1 528 1 737 -12 %
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt suhteessa liikevaihtoon, tCO
2
e/MEUR 1 517 1 728 -12 %
Muutokset Scope 1 -päästöissä johtuvat fossiilisten polttoainei-
den käytön vähentymisestä. Scope 2 -päästöt ovat pienentyneet
uusiutuvan energian osuuden kasvaessa. Arvoketjun Scope
3 -päästöjen pienentyminen johtuu pääasiassa edellisvuotta
pienemmistä valmistusmääristä. Lisäksi koneista saatava poltto-
aineenkulutustieto tarkentuu jatkuvasti ja tarkentaa myytyjen
tuotteiden käytön päästöjä. Ostettujen tuotteiden kustannuspe-
rusteisesti lasketut päästöt kasvoivat, kun hankintakategoria-
jaottelua tarkennettiin.
63
YMPÄRISTÖTIEDOT
MITTAREIDEN LAADINTAPERIAATTEET
Uusiutuvien polttoaineiden kulutuksessa on raportoitu myös polttoaine-
seosten bio-osuudet. Uusiutuvista lähteistä peräisin olevasta sähköstä ja
lämmöstä 34 prosentilla on alkuperätakuu (Guarantee of Origin, GO) ja 18
prosentilla uusiutuvan energian ostosopimus. Ydinvoimasta peräisin olevas
-
ta energiasta 99 prosentilla on alkuperätakuu.
Ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat, joita käytetään energia- ja päästö-
intensiteetin määrittämiseen, ovat maa- ja metsätalouskoneiden valmis
-
tus, kulkuneuvojen huolto ja elektroniikkakomponenttien valmistus. Kaikki
Ponssen toiminnot kuuluvat näihin aloihin, joten intensiteetti kattaa koko
konsernin. Energia- ja päästöintensiteetin laskennassa määritelty liikevaihto
on laskettu noudattaen samoja periaatteita kuin IFRS:ssä eli se sisältää kaik
-
ki yhtiön liiketoimintaan liittyvät tuotteiden ja palveluiden myynnistä saadut
tuotot. Laskennassa käytetty kokonaisliikevaihto vastaa konsernitilinpäätök
-
sessä esitettyä liikevaihtoa.
Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan konsernitasolla ja laskenta sisältää kaikki
Ponssen omistamat maaorganisaatiot. Laskenta perustuu kansainvälisen
GHG-protokollan (GHG Protocol) Corporate Standard ja Corporate Value
Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard -standardeihin. Lasken
-
nassa huomioidaan kaikki GHG-protokollan kattamat kasvihuonekaasut eli
CO
2
, CH4, N2O, HFC-yhdisteet, PFC-yhdisteet, SF6 ja NF3, jotka on muun-
nettu hiilidioksidiekvivalenteiksi (CO
2
e). Muunnoksissa käytetään IPCC:n 6.
raportin (AR6) mukaisia sadan vuoden lämmityspotentiaalikertoimia (GWP).
Laskennassa käytetään operatiivista kontrollia. Ponssen ympäristöraportoin
-
nin ulkopuolelle on jätetty Ponssen Brasilian maaorganisaation, Ponsse Latin
America Ltda:n, Full Service -kohteet Belo Orientessa, Eunápolissa, Telêma
-
co Borbassa ja Lençóis Paulistassa, joissa asiakkaiden tiloissa tapahtuvassa
Full Service -toiminnassa operatiivinen määräysvalta on asiakkailla.
Raportointi sisältää Ponssen omien toimintojen suorat kasvihuonekaasu
-
päästöt (Scope 1), ostetun energian tuotannosta aiheutuvat epäsuorat kas-
vihuonekaasupäästöt (Scope 2) sekä Ponsselle merkityksellisten arvoketjun
päästökategorioiden kasvihuonekaasupäästöt (Scope 3).
Scope 1 -päästöissä on huomioitu kiinteän poltto, liikkuvan poltto, prosessi-
ja karkauspäästöt. Laskennan päästökertoimet on otettu VTT:n LIPASTO-
tietokannasta, Tilastokeskuksen Polttoaineluokituksesta ja EcoInvent-
päästötietokannasta. Muutoksena aiempiin vuosiin, vuoden 2024 Scope
1 -laskentaan lisättiin hitsauskaasuista aiheutuvat päästöt, mutta näiden
vaikutus Scope 1 -päästöihin on minimaalinen.
Scope 2 -päästöt lasketaan kahdella tavalla. Sijaintiperusteinen lukema saa
-
daan käyttämällä maakohtaisia energiaverkon jäännösjakaumia. Markkina-
perusteisessa laskennassa huomioidaan taas energiantuottajien tarjoamat
päästökertoimet, joita täydennetään tarvittaessa kansallisilla jäännösjakau-
man päästökertoimilla. Päästölaskennassa on käytetty AIB:n, EcoInventin ja
muista kansallisista lähteistä saatuja maakohtaisia päästökertoimia.
Ponsselle merkittäviksi Scope 3 -kategorioiksi on määritelty kaikki ne kate
-
goriat, joiden vaikutus arvoketjun päästöihin on yli viisi prosenttia. Ponsselle
merkittäviksi kategorioiksi on määritelty 1. Ostetut tuotteet ja palvelut,
12. Myytyjen tuotteiden käyttö ja 13. Myytyjen tuotteiden loppukäsittely.
Nämä kategoriat kattoivat 98 prosenttia Ponssen arvoketjun kasvihuone
-
kaasupäästöistä vuonna 2023. Scope 3 -laskennan ulkopuolelle on jätetty
polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat, tuotantoketjun alkupään
kuljetukset ja jakelu, toiminnasta muodostuva jäte, liiketoimintaan liittyvä
matkustaminen, työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne ja kuljetukset
tuotantoketjun loppupäässä, sillä näistä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästö
-
jen määrät eivät ole olleet merkittäviä. Lisäksi myytyjen tuotteiden jalostus,
tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät ja franchising on jätetty
laskennasta pois, sillä Ponssella ei ole tällaista toimintaa. Kategorioiden
investoinnit ja tuotantohyödykkeet, merkitys kokonaisuuteen on arvioitu
pieneksi, eikä niitä ole huomioitu raportoinnissa. Koko kasvihuonekaasuin
-
ventaario lasketaan joka kolmas vuosi, seuraavan kerran vuoden 2026
tiedoilla. Ostettujen tuotteiden ja palveluiden päästöt lasketaan kustannus
-
perusteisesti. Myytyihin tuotteisiin liittyvien päästöjen laskennassa käytetään
Ponssen sisäisistä järjestelmistä saatavaa dataa. Päästökertoimien lähteinä
toimivat Defra, EcoInvent, LIPASTO ja Polttoaineluokitus.
Biogeeniset hiilidioksidipäästöt syntyvät käytetyistä uusiutuvista energian-
lähteistä, polttoaineista ja polttoaineseosten bio-osuuksista. Vuonna
2024 biogeeniset Scope 1 -päästöt olivat 678 tCO
2
e, biogeeniset Scope
2 -päästöt 3 310 tCO
2
e ja biogeeniset Scope 3 -päästöt 30 286 tCO
2
e.
Biogeeniset Scope 3 -päästöt syntyvät arvoketjun loppupäässä kategoriassa
12. Myytyjen tuotteiden käyttö, jossa polttoaineseosten bio-osuudet on
huomioitu.
Ponsse ei käytä päästöhyvityksiä, eikä yhtiö sovella sisäisen hiilen hinnoittelu-
järjestelmiä.
Tiedot perustuvat toimintakertomuksen allekirjoitushetkellä saatavilla oleviin
tietoihin ja niitä päivitetään takautuvasti.
64
KESTÄVYYSRAPORTTI
E4 – Biologinen moni muotoisuus ja ekosysteemit
Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
PONSSE-metsäkoneet soveltuvat
eri puunkorjuumenetelmiin ja sekä
jaksolliseen että jatkuvapeitteiseen
metsän kasvatukseen. (T)
Arvoketjun
loppupää
• CTL-menetelmän (cut-to-length) eli tavaralajimenetelmän metsäkoneiden kehittäminen,
valmistus, myynti ja huolto.
• CTL-menetelmä mahdollistaa poiminta- ja harvennushakkuut.
PONSSE-metsäkoneet perustuvat
tavaralajimenetelmään (cut-to-
length, CTL), jossa puuraaka-aine
hyödynnetään mahdollisimman
tehokkaasti ja hukka minimoidaan. (T)
Arvoketjun
loppupää
• CTL-menetelmässä puut käsitellään jo metsässä käyttökohteen mukaan ja eri rungon-
osat saadaan hyödynnettyä parhaalla tavalla.
• Mittauksen ansiosta tiedetään rungon mitat ja puuraaka-aineen tarkka määrä, mikä
mahdollistaa katkottavien tavaralajien optimoinnin.
PONSSE-metsäkoneissa voidaan
käyttää karttaohjelmia, joilla koneiden
kuljettajille pystytään näyttämään
metsäluonnon herkät alueet. (T)
Arvoketjun
loppupää
• PONSSE-metsäkoneissa on Opti-tietojärjestelmä, joka mahdollistaa karttaohjelmien
käytön.
• Rajapintojen kehitys, jotta järjestelmiä voidaan yhdistää eri markkina-alueilla paikalliseen
tietoon.
• Metsäkoneen kuljettajalle voidaan näyttää karttasovelluksissa suojeltavat, erityisen
arvokkaat ja muut huomioitavat alueet.
Ponssella on koulutustarjontansa
kautta hyvät mahdollisuudet vaikuttaa
puunkorjuualan toimijoihin myös luon-
non monimuotoisuusasioissa. (P)
Arvoketjun
loppupää
• Koulutuksella kasvatetaan tietoisuutta metsäkoneiden käytön optimoinnista niiden
tuotoksen maksimoimiseksi ja korjuusta aiheutuvien luontovaikutusten minimoimiseksi.
• Koulutussimulaattoreilla voidaan harjoitella koneen käytön optimointia, kuten
harvennustiheyden saavuttamista ja ajourasuunnittelua juuristovaurioiden
ehkäisemiseksi.
• Ponsse tarjoaa yritysasiakkaille tavaralajimenetelmään siirtymiseen liittyvää koulutusta,
jossa hakkuut ja ajokerrat suunnitellaan tehokkaasti ympäristövaikutuksia vähentäen.
PONSSE-metsäkoneilla tuotetaan
uusiutuvaa puuraaka-ainetta
metsäteollisuuden, rakentamisen ja
muiden alojen tarpeisiin. (T)
Arvoketjun
loppupää
• CTL-menetelmän metsäkoneiden avulla voidaan optimoida puuraaka-aineen saanti ja
minimoida hukan määrä.
• Runkojen mittaus mahdollistaa tarkat mitta- ja raaka-ainetiedot, minkä avulla optimoi-
daan katkottavat tavaralajit.
• Korjattavan puun saannin maksimointiin tarkoitetut ratkaisut mahdollistavat puun
hyödyntämisen minimilatvamittaan saakka.
Negatiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Metsäkoneiden käyttö voi aiheuttaa
ajourapainumia, maan tiivistymistä ja
eroosiota. (T)
Arvoketjun
loppupää
• Metsäkoneiden pintapaineen pienentäminen tuoteratkaisuilla: 8-pyöräiset metsä-
koneet, tasainen painojakauma, leveämmät renkaat ja telavarustus.
• Sopiva puunkorjuukalusto eri maaperä- ja vesitalouskohteisiin.
• CTL-koulutuksella lisätään tietoisuutta oikea-aikaisen puunkorjuun vaikutuksesta
ajourapainumiin ja siitä, kuinka leimikon maalaji, vesitalous ja muut olosuhteet tulisi
huomioida korjuun suunnittelussa.
• Metsäkoneissa näytettävät karttaohjelmat auttavat kuljettajaa tunnistamaan
maastotyypit ja -piirteet.
• PONSSE Scale, langaton kuormainvaakajärjestelmä, tarjoaa kuljettajalle reaaliaikaista
tietoa kuorman painosta.
• PONSSE Synchrowinch -vinssiratkaisu mahdollistaa puunkorjuun haastavassa
rinnemaastossa ja vähentää ajourapainumia samalla pienentäen eroosioriskiä.
Puunkorjuun muut vaikutukset
luontoon (T)
Arvoketjun
loppupää
• Ponsse kehittää erilaisia ja eri kokoluokan tuoteratkaisuja erilaisiin käyttötarkoituksiin.
• Biohajoavat kemikaalit ja niiden käytön mahdollistaminen PONSSE-metsäkoneissa
pienentävät luontovaikutuksia mahdollisissa vuototilanteissa.
• Ponssen tarjoamilla koulutuksilla voidaan lisätä kuljettajien tietoisuutta ympäristö-
vaikutusten minimoimisesta.
• PONSSE-simulaattoreilla voidaan harjoitella ajourasuunnittelua.
65
YMPÄRISTÖTIEDOT
Taloudelliset mahdollisuudet Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
CTL-puunkorjuumenetelmä luo
kilpailuetua.
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Ponsse keskittyy CTL-menetelmän metsäkoneiden myyntiin, huoltoon, valmistukseen ja
teknologiaan.
• Ponsse tarjoaa koulutuksia metsäkoneen käyttöön ja CTL-menetelmän käyttöönottoon.
• CTL-menetelmän metsäkoneiden myynnin kasvun mahdollisuus kokorunkomenetelmä-
valtaisilla markkina-alueilla.
• Ponsse on mukana tutkimushankkeissa, joissa CTL-menetelmän kehittämistä ja vaiku-
tuksia tarkastellaan.
Puuraaka-aineen vastuullisuuden
ja monimuotoisuuden
todentamisratkaisujen kehittäminen.
Arvoketjun
loppupää
• Metsäkoneen paikannustarkkuuden kehittäminen.
• Langaton tiedonsiirto ja tiedonsiirron mahdollistaminen eri metsäyhtiöiden ja asiakkai-
den logistiikkajärjestelmiin.
• Thinning Density Assistant -teknologiakonsepti mittaa metsään jäävän puuston määrää
korjatun puuston lisäksi.
• High-Precision Positioning -ratkaisun avulla pystytään todentamaan kaadetun puun
sijainti.
Kuljettajaa avustavien järjestelmien
kehittäminen.
Arvoketjun
loppupää
• Kartta- ja navigointiteknologioiden kehittäminen sekä paikannusratkaisujen tarkkuuden
parantaminen.
• Lidar-teknologiaa hyödyntävä Thinning Density Assistant -teknologiakonsepti opastaa
kuljettajaa reaaliajassa saavuttamaan parhaan harvennustiheyden ja optimoimaan
ajouraverkostoa.
• High-Precision Positioning -ratkaisu, jonka avulla koneen kuljettaja näkee koneen
ja harvesteripään tarkan sijainnin karttanäkymässä mahdollistaen arvokkaiden
luontokohteiden huomioimisen ja sen todentamisen.
Innovatiivisten, kestävää
metsänhoitoa edistävien ja
luontoympäristöä säästävien
tuotteiden ja palveluiden kehittäminen.
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Luontoympäristöä säästävien ja monimuotoisuutta tukevien tuotteiden kehittäminen,
esimerkkinä PONSSE Firefighting Equipment -ratkaisu maasto- ja metsäpalojen
sammuttamiseen.
• Tutkimushankkeisiin ja hankeyhteistöihin osallistuminen, kuten Luomuhakkuu-projekti.
Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät olen-
naiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu osana
yhtiön kaksoisolennaisuusarviointia, jonka tulokset huomioidaan
konsernin riskienhallintaprosessissa. Kestävyysaiheiden olen-
naisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosessi on kuvattu sivulla 47. Vaikutukset, riskit ja mah-
dollisuudet -taulukkoon on merkitty, onko tunnistettu vaikutus
todellinen (T) vai potentiaalinen (P).
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistet-
tu arvioiden laajasti Ponssen omaa toimintaa ja siihen liittyvää
arvoketjua. Omiin toimintoihin kohdistuvia fyysisiä riskejä on
tunnistettu WWF:n Risk Filter -työkalun avulla. Riippuvuudeksi
on tunnistettu Ponssen vaikutus ilmastonmuutokseen, mikä
on yksi biologista monimuotoisuutta vähentävä tekijä. Ponssen
vaikutukset ilmastonmuutokseen on kuvattu sivulla 57. Biodiver-
siteettivaikutuksia voi syntyä tuotteiden käytön mukaan riippuen
siitä, missä koneita käytetään. Tuotteille tehdyissä elinkaarimal-
linnuksissa on tutkittu myös koneiden vaikutuksia resurssien
ja fossiilisten polttoaineiden ehtymiseen, rehevöitymiseen ja
happamoitumiseen.
Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemiin liittyvistä
vaikutuksista CTL-menetelmään liitännäiset vaikutukset nousevat
yhtiön liiketoimintamallista, sillä Ponsse on keskittynyt tavara-
lajimenetelmän metsäkoneiden kehittämiseen, valmistamiseen
ja myyntiin. Negatiiviset vaikutukset liittyvät yhtiön toimialaan.
Ponssen strategisten vastuullisuustavoitteiden mukaisesti se
innovoi kestäviä ja luontoa kunnioittavia ratkaisuja. Ponssella on
tunnistettu, että digilisaatioon, datapohjaisiin ja kuljettajaa avus-
taviin ratkaisuihin liittyy mahdollisuuksia tukea talousmetsien
biologista monimuotoisuutta. Konsernin strategiassa kestävä
kehitys ja vastuullisuus on linjattu tulevaisuuden menestysteki-
jöiksi ja toiminnan jatkuvuuden edellytyksiksi. Ponssen strategian
tai liiketoimintamallin resilienssiä suhteessa biologiseen moni-
muotoisuuteen tai ekosysteemeihin ei ole arvioitu.
Biologiseen monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin liittyvät tavoitteet ja edistyminen
Ponsse ei ole asettanut biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä
tavoitteita. Vuoden 2025 aikana yhtiössä kartoitetaan, voidaan-
ko biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä tulossuuntautuneita
ja mitattavissa olevia tavoitteita asettaa. Vaikka tavoitteita ei ole
asetettu, Ponsse pyrkii aktiivisesti pienentämään luontovaikutuk-
siaan toimintaperiaatteidensa ja strategisten vastuullisuusta-
voitteidensa mukaisesti.
Toimintaperiaatteet
Ponssen biologiseen monimuotoisuutteen liittyviä vaikutuksia,
riskejä ja mahdollisuuksia hallitaan konsernin toimintapolitiikassa
66
KESTÄVYYSRAPORTTI
ja eettisessä toimintaohjeessa kuvatuilla toimintaperiaatteilla.
Yhtiön toimintapolitiikka ja eettinen toimintaohje on kuvattu
tarkemmin osiossa G1-Liiketoiminnan harjoittaminen. Ponssen
toimintapolitiikka ja eettiset toimintaohjeet eivät suoranaisesti
ota kantaa biodiversiteettivaikutuksiin vaan huomioivat luontovai-
kutukset ylätasolla.
Toimintapolitiikassa sitoudutaan kehittämään kestäviä ja
luontoa kunnioittavia innovatiivisia puunkorjuuratkaisuja sekä ke-
hittämään toimintaa luontoympäristö huomioiden. Innovatiivisilla
tuoteratkaisuilla pyritään pienentämään koneiden ympäristövai-
kutuksia ja mahdollistamaan kestävän metsätalouden toteutu-
minen. Kaiken lähtökohtana on toiminnan ympäristövaikutusten
tunnistaminen ja systemaattinen toiminta niiden parantamiseksi.
Ponssen eettisissä toimintaohjeissa ympäristövastuun
toimintatapojen lähtökohtana on kehittää ja johtaa toimintaa
ympäristö huomioiden. Se sitouttaa kaikki ponsselaiset toimi-
maan ennakoivasti välttääkseen ja vähentääkseen toiminnasta
aiheutuvia haitallisia ympäristövaikutuksia. Eettisestä toimintaoh-
jeesta nousevia toimintatapoja ovat päätöksenteossa huomion
kiinnittäminen luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvaroihin
vaikuttaviin toimiin, ympäristömyönteisten ja luontoa säästävien
ratkaisujen kehittäminen ja toimiminen tavoilla, jotka säästävät
luonnonvaroja.
PONSSE-metsäkoneet koeajetaan valmistuksen jälkeen
metsäalueilla, joilla on sekä PEFC (Programme for the Endor-
sement of Forest Certification) että FSC (Forest Stewardship
Council) -metsäsertifioinnit. Sertifioinnit ohjaavat koehakkuiden
toimintaa. Niiden mukaisesti korjuualueilla suoja-alueet liputetaan
ja merkitään karttaohjelmiin, jätetään vaatimuksen mukaisesti
tekopökkelöitä ja säästö- ja jättöpuita sekä huomioidaan lintujen
pesintäaikoja hakkuiden ajoituksessa. Koeajotyömailla on ohjeis-
tetut käytännöt siitä, kuinka ympäristövahinkotilanteissa toimi-
taan. Kuljettajilla on aina mukanaan torjuntakalusto mahdollisten
kemikaalivuotojen varalta. Koeajetut koneet pestään toimitusva-
rustelussa ennen niiden toimittamista asiakkaalle, jotta estetään
mahdollisten vieraslajien leviäminen koneiden mukana.
Toimenpiteet
Tavaralajimenetelmän metsäkoneet
Ponsse keskittyy tavaralajimenetelmän (CTL, cut-to-length)
metsäkoneratkaisujen kehittämiseen, valmistukseen, myyntiin ja
huoltoon. CTL on puunkorjuumenetelmä, jolla tuotetaan jatko-
jalostuksen käyttöön optimoitua ja ennalta annettuihin mittoihin
katkottua puutavaraa tai puuraaka-ainetta. PONSSE-metsäko-
neita voidaan käyttää sekä harvennus- että uudistushakkuisiin.
Tämän lisäksi tuotteet soveltuvat myös jatkuvan kasvatuksen
hakkuutapaan.
Tavaralajimenetelmän puunkorjuun koneketju koostuu
kahdesta metsäkoneesta, harvesterista ja kuormatraktorista.
Harvesterit kaatavat, karsivat, mittaavat, optimoivat ja katkovat
rungot jo metsässä suoraan jatkojalostajan tilaamiksi tavara-
lajeiksi. Tavaralajit ovat eri käyttötarkoitukseen meneviä pöllejä
kuten saha-, vaneri- ja pikkutukkeja sekä kuitu- ja energiapuuta.
Harvesteri optimoi rungon ja katkoo sen määrämittoihin. Näin
puuraaka-aine hyödynnetään mahdollisimman tarkasti ja hukka
minimoidaan. PONSSE-metsäkoneissa on pyritty maksimoimaan
korjattavan puun käyttöä entisestään esimerkiksi mahdollis-
tamalla pienemmät latvaläpimitat. Lopuksi kuormatraktori
kuljettaa valmiiksi katkotut tavaralajit metsäautotien varteen
jatkokuljetusta varten.
Kuljettajaa avustavien ja puuraaka-aineen
vastuullisuuden seurantaratkaisujen kehittäminen
Kuljettajaa avustavia järjestelmiä ja puuston seurantaratkaisuja
pyritään kehittämään erilaisten tietojärjestelmien ja paikan-
nusteknologioiden avulla. PONSSE-metsäkoneet on varustettu
Opti-tietojärjestelmällä, joka mahdollistaa karttaohjelmien käytön
koneissa. Koneiden kuljettajille voidaan karttasovelluksissa
näyttää esimerkiksi suojeltavat, erityisen arvokkaat ja muut
huomioitavat alueet. Ponssella kehitetään uusia rajapintoja, jotta
järjestelmiä voidaan yhdistää entistä paremmin eri markkina-
alueilla paikalliseen tietoon. Vuoden 2024 aikana karttaohjelmaa
kehitettiin lisäämällä tuki tekoaluekohtaisiin standardimuotoisiin
karttatiedostoihin. Samalla mahdollistettiin useamman lisäkar-
tan yhtäaikainen käyttö ja hakkuun aikana havaittujen kohteiden
tallentaminen sijaintitiedostoon.
Ponssen Thinning Density Assistant -teknologiakonsepti mit-
taa korjatun puuston lisäksi metsään jäävän puuston määrää. Se
opastaa kuljettajaa reaaliajassa saavuttamaan parhaan harven-
nustiheyden ja optimoimaan ajourat. Raportointivuoden aikana
teknologiakonseptin kehittämistä on jatkettu metsätesteillä.
Raportointivuonna lanseerattiin PONSSE High-Precision
Positioning -ratkaisu, jonka avulla koneen kuljettaja näkee sekä
koneen että harvesteripään tarkan sijainnin. Ratkaisu antaa
harvesterin ja harvesteripään tarkan sijaintitiedon 0,5 metrin
tarkkuudella, ja jokaisen kannon sijainti voidaan tallettaa tuotan-
totiedostoon. Ratkaisun avulla kuljettajalle voidaan näyttää sekä
puunkorjuualueet että vältettävät alueet ja mahdollistaa koneen
ja korjattujen puiden sijainnin todentamisen.
Maastovaikutusten pienentäminen tuoteratkaisuilla
Ponssen tuotevalikoimasta löytyy erilaisia ja eri kokoluokan
metsäkoneita erilaisia käyttötarkoituksia varten. Metsäkoneen
ajourapainumat pyritään pitämään mahdollisimman pieninä.
Koneiden maahan kohdistamaa pintapainetta pyritään
pienentämään tuoteratkaisuilla, kuten kahdeksanpyöräisillä
PONSSE-metsäkoneilla, joissa painojakauma on tasainen. Myös
leveämmillä renkailla ja teloilla voidaan vaikuttaa huomattavasti
ajourapainumiin.
67
YMPÄRISTÖTIEDOT
Metsäkoneissa näytettävät karttaohjelmat avustavat
kuljettajaa tunnistamaan maastotyypit ja -piirteet, jolloin ajouria
ja kuormaa voidaan suunnitella maastovaurioita välttäen.
Raportointivuoden aikana lanseerattiin PONSSE Scale -järjes-
telmä, joka tarjoaa kuljettajalle reaaliaikaista luotettavaa tietoa
kuorman painosta.
PONSSE Synchrowinch -vinssiratkaisu mahdollistaa puunkor-
juun myös jyrkissä rinnemaastoissa vähentäen ajourapainumia
ja pienentäen eroosioriskiä. Ratkaisussa vinssi avustaa metsäko-
netta liikkumaan rinteessä ja vähentää maanpinnan rikkoutumis-
ta. Vinssin avulla myös koneen tuotos paranee ja polttoaineen
kulutus pienenee verrattuna rinnekorjuuseen ilman vinssiä.
Kuljettaja- ja CTL-koulutus
Ponsse järjestää metsäkoneiden kuljettajille koulutuksia, joissa
kasvatetaan kuljettajien tietoisuutta koneiden käytön optimoin-
nin vaikutuksesta puunkorjuutyön tuotokseen ja luontovaikutus-
ten minimointiin. Kuljettajakoulutuksen lisäksi yritysasiakkaille
tarjotaan tavaralajimenetelmään siirtymiseen liittyvää koulu-
tusta, jossa keskitytään puunkorjuun suunnitteluun huomioiden
tehokkuus, ajokerrat ja mahdollisimman vähäiset ympäristö-
vaikutukset. Lisäksi koulutetaan oikea-aikaisen puunkorjuun
merkityksestä maastovaikutusten vähentämisessä sekä siitä,
kuinka maaperä, vesitalous ja muut olosuhteet tulisi huomioida
hakkuusuunnittelussa.
Metsäkoneen käytön optimointia voidaan harjoitella koulu-
tussimulaattoreilla. Simulaattoriharjoituksissa opetetaan muun
muassa harvennustiheyden oikeaa toteutumista, suositusten
mukaista kantojen pituutta ja sitä kuinka kuljettajan tulee huo-
mioida etäisyys pystypuihin juuristovaurioiden ehkäisemiseksi.
Ponsse osallistui raportointivuonna Helsingin yliopiston met-
sätieteiden osaston johtamaan Luomuhakkuu-projektiin. Vuoden
lopulla päättyneessä kolmivuotisessa tutkimushankkeessa
keskityttiin luonnonmukaiseen täsmäpuuhakkuuseen eli luomu-
hakkuuseen. Täsmäpuuhakkuussa huomioidaan luonnon omat
erityispiirteet, ja päätökset puuvalinnasta sekä metsänkäsitte-
lymenetelmästä tehdään mikrokuviotasolla. Tutkimusprojektin
tavoitteena oli kehittää, testata ja jalkauttaa käytäntöön mene-
telmiä, joiden avulla metsäalan toimijat voivat toteuttaa luonnon-
mukaista täsmäpuuhakkuuta. Projektissa luotiin PONSSE-simu-
laattoreihin tarkempia todellisten metsien oppimisympäristöjä
eli digitaalisia kaksosia simulaattorikoulutusta varten. Uudella
oppimisympäristöllä tähdätään erityisesti monimuotoisen ja
ilmastoystävällisen metsänhoidon opettamiseen.
Toimipisteet biodiversiteettiherkkien
alueiden läheisyydessä
Kaksi Ponssen toimipistettä sijaitsee biodiversiteettiherkillä
alueilla ja yhdeksän toimipistettä herkkien alueiden läheisyy-
dessä. Näiden 11 toimipisteen läheisyydessä on yhteensä 18
eri biodiversiteettiherkkää aluetta, joista yksi on keskeinen
biodiversiteettialue, kolme EU:n luontodirektiivin nojalla suojel-
tua Natura2000-aluetta ja loput kansallisesti suojeltuja alueita.
Toimipisteillä ei ole havaittu olevan kielteisiä vaikutuksia biodiver-
siteettiherkkiin alueisiin tai vaikutusta uhanalaisiin lajeihin. Näin
ollen ei ole todettu tarvetta toteuttaa biologiseen monimuotoi-
suuteen liittyviä lieventäviä toimenpiteitä.
Toimipisteiden mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin on tunnistet-
tu öljyvuodot. Toimipisteillä säilytetään metsäkoneiden huollos-
sa tarvittavia öljyjä, minkä lisäksi öljyä on huoltoon tuoduissa
koneissa ja jäteöljysäiliöissä. Toimipisteillä olevissa metsäko-
neissa havaitut öljyvuodot pyritään korjaamaan mahdollisimman
nopeasti ja koneet pyritään säilyttämään mahdollisuuksien
mukaan sisätiloissa. Jäteöljysäiliöiden vuotojen mahdollisuus mi-
nimoidaan ylitäytönestimillä ja mahdollisten öljyvuotojen vaikutuk-
set valuma-altailla. Käytännöt vaihtelevat toimipistekohtaisesti.
Öljyjen säilytys- ja käyttöpaikoissa on saatavilla imeytysaineita ja
ohjeistukset mahdollisia vuototilanteita varten.
Muita negatiivisia vaikutuksia on mahdollista syntyä jätevedes-
tä. Toimipisteiden jätevesi ohjataan pääsääntöisesti kunnalliseen
jäteviemäriverkostoon öljynerotuskaivojen kautta. Öljynero-
tuskaivojen säiliöt tyhjennetään säännöllisesti ja osa niistä on
varustettu hälytyksellä. Viranomaiset seuraavat jäteveden laatua
satunnaisilla vesinäytteillä.
Toimipisteiden prosesseja tarkastellaan osana Ponssen sisäi-
siä ESW-auditointeja (Effectice and Safe Workshop). Auditoin-
neissa tarkastetaan muun muassa, onko toimipisteellä käytössä
öljynerotuskaivot, minne jätevesi lasketaan, miten kemikaaleja
säilytetään sekä löytyykö niiden säilytys- ja käyttöpaikoilta hätäoh-
jeistukset mahdollisia vuototilanteita varten.
ARVIOINTIPERIAATTEET
Toimipisteen on katsottu sijaitsevan lähellä biodiversiteettiherkkää
aluetta, jos alue sijaitsee yhden kilometrin säteellä toimipisteestä.
Parhaan ymmärryksemme mukaan toimipisteiden vaikutukset ylettyvät
enintään yhden kilometrin päähän. Mahdollisissa suuremmissa vuoto
-
tilanteissa öljy etenee maaperässä noin muutaman metrin syvyyteen,
jolloin pilaantunut maa-aines poistetaan, toimitetaan asianmukaiseen
jatkokäsittelyyn ja korvataan puhtaalla maa-aineksella. Käytettävä vesi
tulee pääasiassa kunnallisvesiverkostosta ja jätevesi ohjataan kunnalli
-
seen jätevesiviemäriin öljynerotuksen kautta. Veden käyttö on Ponssen
toiminnassa vähäistä. Vaaralliset jätteet kerätään erilleen ja toimitetaan
käsiteltäviksi jätehuoltoyritysten kautta. Ponssen toimipisteet sijaitsevat
yleensä kaavoitetuilla teollisuusalueilla.
Biodiversiteettiherkkien alueiden tarkasteluun on käytetty seuraavia
lähteitä: Key Biodiversity Areas map, EEA:n Natura2000 viewer, EEA:n
European Protected Sites, USGS:n Protected Areas, Protected Plane
-
tin Protected Areas (WDPA) ja UNESCO:n World Heritage viewer.
68
KESTÄVYYSRAPORTTI
E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Resurssien ja materiaalien kulutusta
vähennetään tarjoamalla kunnostettuja ja
uudelleen käytettyjä varaosia. (T)
Arvoketjun
alkupää ja oma
toiminta
• Verkostoa kouluttamalla lisätään tarjonnan hyödyntämistä ja kunnostettavien
runkojen saatavuutta.
• Auktorisoidun Reman-konseptin avulla toimintaa voidaan laajentaa halutuille
markkina-alueille.
Pakkausjätettä vähennetään
kiertopakkausten, pakkaussuunnittelun ja
komponenttien kuljetustelineiden avulla. (T)
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Kiertopakkausten ja kuljetustelineiden käyttö Suomessa Ponssen ja suurimpien
tavarantoimittajien välillä sekä osassa Reman-osien toimituksia vähentää
pakkausjätettä ja materiaalihukkaa suojaamalla herkästi vahingoittuvia tuotteita.
Puuraaka-aineen saantoa optimoidaan
tavaralajimenetelmän avulla. (T)
Arvoketjun
loppupää
• PONSSE-metsäkoneilla korjatun puun katkontaa optimoidaan tietokoneen las-
kennan ja tarkan pituusmittauksen avulla puun loppukäytön mukaisesti.
Negatiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Koneiden valmistuksessa kulutetaan
materiaaleja ja luonnonvaroja. (T)
Koko arvoketju • Materiaalitarvetta vähennetään optimoimalla konerakenteita tuotekehityksessä.
• Muoviosille haetaan korvaajaa uusiutuvista raaka-aineista valmistetuista osista.
• Tehtaalla syntyvää hukkaa vähennetään jatkuvalla parantamisella.
Taloudelliset mahdollisuudet Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Kiertotalouden hyödyntäminen ja
kehittäminen liiketoiminnassa luo uusia
markkinoita ja resurssitehokuutta.
Oma toiminta • Kunnostustoiminnan kasvattaminen maaorganisaatioissa.
• Vaihtokoneiden purkutoiminnan ja osien uudelleenkäytön jalostamisen
systematisointi.
Palvelusopimukset ja digitaaliset palvelut
tukevat tuotteen elinkaaren pidentämistä.
Oma toiminta • PONSSE Full Service tarjoaa räätälöidyn ratkaisun koneiden huoltoon. Jatkuvan
kunnossapidon palvelu tähtää koneiden sovittuun käyttöasteeseen ilman
odottamattomia katkoja.
• Huoltosopimusten myötä toteutuva säännöllinen ennakoiva huolto jatkaa
tuotteiden ja komponenttien käyttöikää.
• Digitaaliset palvelut mahdollistavat etädiagnostiikan, ajantasaisen datan ja
ennakoivan huoltokutsun hyödyntämisen ympäristövaikutusten vähentämisessä,
huoltotyön tehostamisessa ja palvelun sujuvuuden kehittämisessä.
Olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu osana yhtiön
kaksoisolennaisuusarviointia, jonka tulokset huomioidaan kon-
sernin riskienhallintaprosessissa. Kestävyysaiheiden olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointi-
prosessi on kuvattu sivulla 47.
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -taulukossa on merkitty,
onko tunnistettu vaikutus todellinen (T) vai potentiaalinen (P).
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistet-
tu arvioiden laajasti Ponssen omaa toimintaa ja siihen liittyvää
arvoketjua. Tunnistetut näkökohdat linkittyvät yhtiön strategiaan,
jossa liiketoimintamallien rinnalla tarkastellaan toimintaympäris-
tön trendejä ja alan ajureita. Kiertotalous linkittyy myös Ponssen
tulevaisuuden visioon, joka korostaa vastuullisuuteen keskittyviä
innovaatioita ja terveitä metsiä tulevaisuuden perustana. Pons-
sen vastuullisuusstrategia ohjaa myös välttämään luontoympä-
ristön rasittamista.
Varaosien kunnostuksella ja uudelleenkäytöllä saavutettavan
resurssitehokkuuden, kiertotalouden liiketoimintamahdollisuuk-
sien ja taloudellisten vaikutusten välillä on selkeä riippuvuus.
69
YMPÄRISTÖTIEDOT
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet ja edistyminen
Tavoite Tavoitevuosi Tulos 2024 Perusvuosi 2023 Tavoitteissa edistyminen 2024
Kierrätysasteen nosto
70 prosenttiin
2030 57,9 % 51,3 % • Jätehuollon nykytilakartoitus ja ohjeiden päivittäminen
Suomen toiminnoissa
• Lajittelun tehostaminen
• Jäteraportoinnin yhtenäistäminen Suomessa
Seka- ja energiajätteen
määrän vähentäminen
40 prosentilla
2030 -10,5 %
(-83 t)
792 t • Lajittelun tarkentaminen ja tehostaminen
• Jätemäärän vähentäminen vaihtoehtoisilla toimintatavoilla
Huoltosopimuskattavuus
90 % uuskonemyynnissä
2030 50 % 47 % • Aktiivinen sopimustarjonta
• Koulutusten systematisointi
Tavoitteissa edistyminen raportointikaudella
Kiertotalouteen ja resurssien käyttöön liittyvät tavoitteet on
asetettu yhtiön toimintapolitiikan mukaisesti. Toimintapolitiikassa
sitoudutaan kehittämään toimintaa luontoympäristö huomioiden
sekä tunnistamaan toiminnan ympäristövaikutukset ja toimimaan
systemaattisesti niiden parantamiseksi. Ympäristövaikutukseksi
on tunnistettu toiminnassa syntyvät jätteet. Asetetut tavoitteet
liittyvät resurssien ulosvirtaukseen: jätteiden kierrätykseen sekä
energiajakeen ja sekajätteen määrän vähentämiseen. Jätetavoit-
teet koskevat koko konsernia. Arvovirrassa tavoitteet kohdistu-
vat yrityksen omaan toimintaan kattaen tuotteen valmistuksen
ja sen käytön aikaiset huollot. Jätehierarkian näkökulmasta
tavoitteet kuuluvat jätteiden synnyn ehkäisemiseen ja kierrätyk-
seen. Jätetavoitteet pohjautuvat lainsäädäntöön etusijajärjestyk-
sen ja erilliskeräysvelvoitteen osalta, mutta Ponsse on asettanut
kansallista tavoitetta korkeamman kierrätysastetavoitteen.
Toimintaperiaatteita päivitetään säännöllisesti. Kiertotaloutta
tukevia toimintatapoja ja niiden kehittymistä seurataan laatu- ja
huoltopalveluverkoston ESW-auditoinneilla. Toimenpiteiden vai-
kuttavuutta ja tavoitteissa edistymistä seurataan kvartaaleittain
yhtiön ympäristöohjausryhmässä.
Kierrätysasteen nostaminen 70 prosenttiin
Kierrätysaste vuonna 2024 oli 57,9 prosenttia. Perusvuoteen
2023 verrattuna kierrätysaste nousi 6,6 prosenttiyksikköä.
Jätehuollon käytäntöjä yhtenäistettiin Suomessa keskittämällä
palveluiden hankinta yhdelle kumppanille. Muutos sujuvoittaa
tiedon kokoamista ja raportointia. Yhtenäinen data helpottaa
seurantaa ja lisää toiminnan ohjausmahdollisuutta. Suomen
toimintoihin tehtiin yhdessä jätehuoltokumppanin kanssa nyky-
tilakartoitus, jonka pohjalta lisättiin ja tehostettiin lajittelumah-
dollisuuksia ja laaditaan jätehuolto-ohje. Lajittelua ja kierrätystä
tehostettiin lisäämällä muovin ja biojätteen erilliskeräystä ja
ohjaamalla puujätettä energiahyödyntämisen sijaan uudelleen-
käyttöön. Toimenpiteiden vaikutusten odotetaan näkyvän selvem-
min tulevalla raportointikaudella, sillä osa toimista toteutettiin
raportointikauden lopussa. Metalliosien uudelleenkäyttöä lisättiin
laajentamalla kunnostettavien komponenttien valikoimaa.
Seka- ja energiajätteen vähentäminen 40 prosentilla
Seka- ja energiajätteen määrä vuonna 2024 laski perusvuoteen
2023 nähden 10,5 prosenttia (-83 t). Kierrätystä tehostettiin
lisäämällä muovin ja biojätteen erilliskeräystä ja ohjaamalla
puujätettä energiahyödyntämisen sijaan aiempaa enemmän
uudelleenkäyttöön. Vieremän tehtaalla siirryttiin käyttämään
kankaisia, uudelleenkäytettäviä käsipyyhkeitä käsipyyhepaperin
sijaan. Kertakäyttöastioiden käyttöä henkilöstöravintolassa ja
muissa taukotiloissa vähennettiin.
Huoltosopimuskattavuuden nostaminen
90 prosenttiin uuskonemyynnissä
Huoltosopimustavoitteen aktiivinen viestintä ja seuranta nos-
tivat esiin kehityskohteet ja ohjasivat huoltosopimustoiminnan
kasvua. Raportointikaudella huoltosopimuksia tarjottiin uusko-
nemyynnin yhteydessä järjestelmällisesti enemmän. Lisäksi ver-
kostolle suunnattuja koulutuksia systematisoitiin ja tarkennettiin
sisäisiä koulutuspolkuja eri ammattiryhmille. Huoltosopimusten
kattavuutta seurataan yhtiön toiminnanohjausjärjestelmässä ja
asiakkuudenhallintajärjestelmässä.
Toimintaperiaatteet
Ponsse on kuvannut yhtiön toimintapolitiikassa ja eettisessä
toimintaohjeessa resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyviä
toimintaperiaatteita, jotka se on ottanut käyttöön hallitakseen
resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyviä olennaisia vaiku-
tuksia, riskejä ja mahdollisuuksia.
Toimintapolitiikassa sitoudutaan kehittämään ja valmista-
maan kestävän kehityksen mukaisia, innovatiivisia puunkorjuu-
ratkaisuja sekä innovoimaan kestäviä ja luontoa kunnioittavia
ratkaisuja mahdollistaen siten kestävän metsätalouden toteutu-
70
KESTÄVYYSRAPORTTI
minen. Kiertotalousajattelun mukaisesti Ponsse ottaa vastuun
koneen elinkaaresta ja pidentää sitä huoltopalveluilla. Ponsse
kehittää tuote- ja palveluratkaisuja, jotka edistävät kiertotaloutta
ja pienentävät koneen ympäristövaikutuksia. Toimintaa sitou-
dutaan kehittämään luontoympäristö huomioiden: tunnetaan
toiminnan ympäristövaikutukset, toimitaan systemaattisesti
negatiivisten vaikutusten minimoimiseksi ja pyritään toiminnas-
sa hiilineutraaliuteen ja materiaalitehokkuuteen. Hiilineutraalius-
tavoite tarkoittaa Ponssella sitä, että yhtiö pyrkii toiminnassaan
ja tuotekehityksessään kohti PONSSE-tuotteiden ja toiminnan
nollapäästöisyyttä.
Eettiset toimintaohjeet kuvaavat yhtiön yleisiä ympäristövas-
tuun periaatteita, mutta niissä ei ole suoraa liitäntää resurssien
käyttöön ja kiertotalouteen. Ohjeet sitouttavat kaikki ponsselai-
set ympäristölakien noudattamiseen ja yrityksen toiminnasta
aiheutuvien ympäristövaikutusten tunnistamiseen ja hallitsemi-
seen. Olennaisena osana ympäristövastuuta ehkäistään ja vä-
hennetään yrityksen toiminnasta aiheutuvia haitallisia vaikutuk-
sia luontoympäristöön. Eettisessä toimintaohjeessa sitoudutaan
toimintatapoihin, jotka säästävät energiaa, materiaaleja ja
luonnonvaroja. Tämä tarkoittaa sitä, että ostettavat tuotteet
ja materiaalit valitaan niiden ympäristövaikutukset huomioiden,
ja tuotteita kehitetään liiketoiminnan ja ympäristön tavoitteet
huomioiden. Ponssen eettisestä toimintaohjeesta on kerrottu
lisää osiossa G1- Liiketoiminnan harjoittaminen.
Ponssen toimintaperiaatteissa ei ole käsitelty siirtymistä
pois primääriresursseista, kierrätetyn materiaalin käytön
lisäämistä eikä uusiutuvien luonnonvarojen kestävää hankintaa
ja käyttöä.
Toimenpiteet
Resurssien ja materiaalikulutuksen vähentäminen
Ponssella on vahva kiertotalousosaaminen varaosa- ja vaihto-
koneliiketoiminnassa. Vaihtokoneita myydään ja kunnostetaan
yhtiön kaikilla markkina-alueilla ja yhä useammalla markkinalla
kunnostetaan myös varaosia. Ammattitaitoisten asentajien
kunnostamat vaihtokoneet saavat lisää käyttöikää, kun niitä päi-
vitetään erilaisten varaosapakettien avulla vastaamaan tämän
päivän vaatimuksia.
Ponssen Reman-toiminta tarjoaa verkostolle uusien osien
lisäksi myös kunnostettuja ja uudelleenkäytettyjä varaosia.
Toiminta tukee Ponssen tavoitteita materiaalitehokkuuden
kehittämisessä ja hiilineutraaliuden saavuttamisessa. Osien uu-
delleenvalmistus palvelee asiakkaita edullisilla tuotteilla, minimoi
materiaalihävikkiä ja ratkaisee myös varaosien saatavuuteen
liittyviä haasteita. Kunnostukseen tulevat osat ovat yleensä
koneiden suurimpia ja arvokkaimpia mekaanisen voimansiir-
ron osia, kuten moottoreita tai vaihteistoja. Kunnostetuissa
varaosissa on pantti, jonka asiakas saa takaisin palauttaessaan
rikkoutuneen osan kunnostukseen. Näin varmistetaan, etteivät
varaosat päädy jätteeksi.
Kunnostusten pääpaino on mekaanisen voimansiirron osissa,
mutta Reman-valikoimaan kuuluvat myös hydrauliikkaosat ja
metsäkoneiden tietojärjestelmät. Kunnostusyksikkö toimii
yhteistyössä varaosien uusiokäyttökeskuksen kanssa, jonka
tehtävänä on vastaanottaa asiakkailta, tehtaalta ja myyntiverkos-
tosta rikkoutuneita tai muutoin palautuvia osia ja arvioida niiden
uusiokäyttömahdollisuuksia kiertotalousperiaatteiden mukai-
sesti. Molemmat yksiköt toimivat tiiviissä yhteistyössä Ponssen
vaihtokonepalvelun kanssa, missä käytetyt metsäkoneet huol-
letaan ja päivitetään jatkamaan elinkaartaan vielä useamman
omistajan käytössä. Kun kone lopulta tulee käyttöikänsä päähän,
se voidaan purkaa. Käyttökelpoiset osat kunnostetaan edullisiksi
varaosiksi ja korjauskelvottomat osat kierrätetään materiaali-
na. Yli 90 prosenttia metsäkoneen painosta on kierrätettävää
materiaalia, pääosin terästä ja valuja.
Ponsse on laajentanut kunnostustoiminnan myös maaorga-
nisaatioihinsa. Näin palvelun tuottaminen tapahtuu lähempänä
asiakasta, eikä osia tarvitse kuljettaa pitkiä matkoja uudelleen-
valmistettavaksi. Kunnostustoimintaa on lisätty myös yhteis-
työkumppaneiden kanssa, jotta saadaan enemmän kunnostus-
resurssia ja mahdollisuus laajentaa tuotevalikoimaa.
Kiertotaloustoiminnan tunnettavuutta lisätään dealereille ja
tytäryhtiöille säännöllisesti pidettävillä koulutuksilla. Koulutuksilla
lisätään verkoston tietoisuutta kunnostettujen osien valikoimas-
ta ja saatavuudesta sekä toimintamallista, jonka perusteella kun-
nostettavia aihioita kerätään. Koulutuksella pyritään lisäämään
olemassa olevan tarjonnan hyödyntämistä sekä kunnostettavien
runkojen saatavuutta.
Kunnostustoiminnan kasvattamiseksi Suomessa vuonna
2023 aloitettu aihioiden takaisinostokampanja laajennettiin
vuoden 2024 aikana Ruotsiin ja Isoon-Britanniaan. Valmisteilla
on myös kunnostettavien osien palautuslogistiikkaa tukevan tie-
tojärjestelmän, Reman Core Return -sovelluksen kehittäminen.
Kunnostettujen osien valikoimaa laajennettiin lisäämällä siihen
uusia tuotteita, kuten ajopumput ja -moottorit. Kunnostustoi-
mintaa halutaan kasvattaa edelleen myös Ponsse-verkostossa.
Laajentamisen mahdollistamiseksi uusille markkina-alueille
määritettiin auktorisoitu toimintamalli, joka sujuvoittaa toimin-
nan aloittamista. Komponenttien uudelleenkäyttömahdollisuutta
lisätään systematisoimalla vaihtokoneiden purkutoimintaa ja
osien jalostamista uudelleenkäytettäviksi. Tavoitteena on kun-
nostustoiminnan kaksinkertaistaminen tulevaisuudessa.
Palvelut tukevat elinkaaren pidentämistä
Huoltopalveluissa painotetaan ennakoivaa huoltoa, jolloin odot-
tamattomilta rikkoutumisilta vältytään ja huolto voidaan tehdä
71
YMPÄRISTÖTIEDOT
ympäristö ja työturvallisuus huomioiden. Kattavan ennakoivan
huollon takaamiseksi konsernissa on pidemmän aikavälin
tavoitteena 90 prosentin uusien koneiden huoltosopimuskatta-
vuus. Tavoitteen aikataulu tullaan määrittämään vuonna 2025.
Huoltopalveluissa raaka-ainesäästö toteutuu, kun asiakkaille
tarjotaan varaosana vain tarvittava osa, jolla vältetään isojen
kokonaisuuksien vaihtotarve.
Digitaaliset palvelut mahdollistavat etädiagnostiikan,
ajantasaisen datan ja ennakoivan huoltokutsun hyödyntämisen
ympäristövaikutusten vähentämisessä, huoltotyön tehostami-
sessa ja palvelun sujuvuuden kehittämisessä. Active Remote
Support -palvelu mahdollistaa videoyhteyden Ponssen teknisen
tuen ja metsäkoneella työskentelevän asiakkaan tai asentajan
välillä. Sovellus mahdollistaa pienempien asioiden ratkaisemi-
sen etänä, mikä vähentää huoltoautoilla ajettuja kilometrejä ja
pienentää päästöjä. Fleet Monitoring -ratkaisun avulla nähdään
ajantasainen kokonaiskuva metsässä toimivien PONSSE-metsä-
koneiden teknisestä kunnosta. Tämä yhdessä Maintenace Call
-palvelun kanssa mahdollistaa tulevien määräaikaishuoltojen ja
mahdollisten lisätöiden sujuvan suunnittelun.
Materiaalien optimaalinen käyttö
Ponsselle valmistettavissa osissa voidaan vähentää materiaali-
en tarvetta oikeilla materiaalivalinnoilla ja rakenteiden optimoin-
neilla. Tällöin materiaalit sekä niiden vahvuudet ja määrät ovat
käyttökohteeseen optimoituja. Tuotteen kestävyys varmiste-
taan lujuuslaskennan ja tuotetestauksen avulla. Uustuotepro-
sesseissa tavoitellaan lopputuotteen kehittämisen lisäksi koko
valmistusketjun optimointia. Kokonaisuuden kehittämisen pohja-
na toimii Dimension Management -ajattelu, jossa huomioidaan
valmistusjigit, kiinnittimet ja laadunvarmistukseen tarvittavat
piirteet. Muoviosien korvaamiseksi uusiutuvista raaka-aineista
valmistettavilla osilla on etsitty vaihtoehtoja ja kokeiltu sellupoh-
jaisen muovin käyttöä. Testausta jatketaan edelleen.
Hukan minimointi on tärkeä osa myös Ponssen tuottavuus-
kehitystä ja kilpailukykyä. Tehtaalla hukkaa vähennetään proses-
sien tehokkuuteen ja laatuun tähtäävin jatkuvan parantamisen
toimenpitein, joita toteutetaan vuosittain noin 1 400. Materi-
aalihukkaan voidaan vaikuttaa myös toimitusketjussa valmistus-
tekniikoiden valinnalla. Lisäksi toimittajat kehittävät jatkuvasti
omia prosessejaan hukan minimoimiseksi. Tehokas toiminta ja
tarkka materiaalin hyödyntäminen takaavat myös kustannuste-
hokkuuden tavaran toimituksessa.
Kiertopakkauksia käytetään Suomessa Ponssen ja suu-
rimpien tavarantoimittajien välillä sekä osassa Reman-osien
toimituksia. Kiertopakkaus vähentää jätettä ja suojaa herkkiä
tuotteita rikkoontumiselta vähentäen näin myös materiaali-
hukkaa.
Raaka-aineen saannon optimointi
Tavaralajimenetelmän puunkorjuu ei suoraan vaikuta Ponssen
oman toiminnan resurssivirtoihin. Sitä voidaan kuitenkin pitää
merkittävänä, sillä sen vaikutukset näkyvät pidemmällä arvo-
ketjussa, kun Ponssen tuotteilla korjattua puuta hyödynnetään
loppukäyttäjällä. PONSSE-metsäkoneilla korjatun puun katkontaa
optimoidaan tietokoneen laskennan ja tarkan pituusmittauksen
avulla puun loppukäytön mukaisesti: mitä pituuksia ja läpimittoja
puusta tarvitaan ja millä on suurin arvo. Mekaanisessa metsä-
teollisuudessa rungon katkominen oikeaan mittaan on tärkeää,
jotta raaka-aine saadaan tehokkaasti hyödynnettyä ja puusta
saadaan jalostettua korkeamman jalostusasteen tuotteita, jotka
voidaan uusiokäyttää tai kierrättää ja vasta lopuksi hyödyntää
energiaksi. Kuitupuun korjuussa tärkeintä on optimoida raaka-ai-
neen saanto siten, että puu hyödynnetään tarkasti minimi-latva-
läpimittaan saakka.
Resurssien sisäänvirtaukset
Tuotantoon ja huoltopalveluihin hankittavat
raaka-aineet ja komponentit
Tuotteiden valmistukseen käytetyt materiaalit ja kierrätettyjen
materiaalien osuudet raportointikaudella:
Materiaali Tonnia %
Kierrätetyn materiaalin
osuus t, %
Teräs 15 040 68,0 3 008 t, 20 %
Valurauta 2 106 9,5 2 043 t, 97 %
Rauta 2 221 10,0 0
Kumi, renkaat 1 644 7,4 0
Kumi, muut 212 1,0 0
Hydrauliöljy 216 1,0 0
Alumiini 326 1,5 0
Muovi 160 0,7 0
Polykarbonaatti 83 0,4 0
Polyuretaani 26 0,1 0
Lyijy 48 0,2 0
Kupari 32 0,1 0
Kaikkien raaka-aineiden osalta kierrätettyjen raaka-aineiden
osuutta ei ole tiedossa. Metallin osalta osien kierrätettyjen
raaka-aineiden osuus teräksessä on 20 prosenttia ja rauta- ja
teräsvaluissa 97 prosenttia.
Tuotteiden valmistukseen käytettävien materiaalien määrät
perustuvat valmistettujen koneiden ja irtohakkuupäiden määriin,
mallikohtaisiin tyyppipainoihin sekä harvesterin ja kuormat-
raktorin LCA-laskennoissa määritettyihin materiaalijakaumiin.
Mate riaalimäärässä ei huomioida varaosaostoja tai vaihto-
koneita. Kuormatraktorin LCA-laskenta on vuodelta 2021 ja
72
KESTÄVYYSRAPORTTI
harvesterin LCA vuodelta 2019. Elinkaariarvioinneissa koneessa
käytettävistä materiaaleista käytiin läpi 98 prosenttia ja jäljelle
jäävän kahden prosentin oletettiin jakautuvan samalla tavalla.
PONSSE Buffalo -kuormatraktorille, PONSSE Ergo -harvesterille
ja PONSSE H7-harvesteripäälle määritettyjä materiaalijakaumia
käytettiin raportoinnissa koskemaan kaikkia kuormatraktori-,
harvesteri- ja harvesteripäämalleja.
Metallin osalta raportoitu kierrätettyjen raaka-aineiden osuus
perustuu tavarantoimittajien antamiin tai julkaisemiin tietoihin.
Niiden materiaalien osalta, joista tietoa ei ole saatavilla, on kier-
rätetyn materiaalin osuus raportoitu nollana.
Ponssella on tunnistettu, että hankittavat raaka-aineet ja
komponentit sisältävät kriittisistä raaka-aineista ainakin alumiinia
ja kuparia. Harvinaisten maametallien määrästä ei ole tietoa saa-
tavilla. Tuotteessa ei tiettävästi käytetä biologisia materiaaleja.
Koneet, laitteet ja työvälineet
Vuonna 2024 tehtaalla ja Suomen huoltopalveluissa laajennettiin
yhteistyötä työvälinetoimittajan kanssa, jonka toimintamalli poh-
jaa kiertotalouteen. Työvälineet hankitaan palveluna eli käytön jäl-
keen ne palaavat toimittajalle kunnostettavaksi uudelleenkäyttöä
varten tai ne lahjoitetaan kevyempään käyttöön. Jos työvälinettä
ei enää voida käyttää uudelleen, kierrätys mahdollistaa materiaa-
lien uudelleenkäytön. Työvälinepalvelun avulla voidaan optimoida
käytössä olevat työvälineet ja jatkaa niiden käyttöikää.
Palvelumallin lisäksi toimintoihin on hankittu kuluneen kauden
aikana myös muita työ- ja apuvälineitä ja kalusteita. Kaikki hanki-
tut laitteet ovat sähkökäyttöisiä ja niiden materiaali on pääosin
metallia tai komposiittia. Kalusteet ovat pääosin metallia.
Työvaatteet palveluna
Suomen tuotanto- ja huoltopalveluhenkilöstön työvaatteet hanki-
taan palveluna. Ponssen työvaatepalvelukumppanin tuotteet on
suunniteltu pitkäikäisiksi ja valmistettu kestävistä materiaaleista.
Vaatteet on myös helppo korjata ja käyttää uudelleen eri tarkoi-
tuksiin. Tekstiilejä pestäessä optimoidaan veden ja energian ku-
lutusta. Elinkaarensa lopussa tekstiilit kierrätetään ja ne saavat
uuden elämän joko toisena tuotteena tai uutena materiaalina.
Toimintamalli vähentää materiaalin kulutusta ja syntyvää jätettä.
IT-laitteet
Ponsse hankkii IT-laitteet ja puhelimet yhteistyökumppaneiden
kautta, jotka auttavat yhtiötä huolehtimaan myös tietoturvasta.
Yhteisenä tavoitteena on, että laitteet ovat käytössä mahdolli-
simman pitkään ja niiden sisältämät raaka-aineet kierrätetään
käytön päätyttyä. Leasingjakson päätyttyä yhteistyökumppanit
huolehtivat laitteiden kunnostamisesta ja ohjaavat hyväkuntoiset
laitteet uudelleenkäyttöön. Mikäli laitteet eivät sovellu uudelleen-
käyttöön, ne kierrätetään ja hyödynnetään materiaalina.
Kunnostustoiminnan materiaalit
Kaikki Ponssen kunnostus- ja uusiokäyttötoiminnan materiaa-
lit ovat muiden toimintojen hylkäämää tai heille tarpeetonta
materiaalia, joka ilman kunnostustoimintaa voisi päätyä jätteeksi.
Kunnostus kaksinkertaistaa komponentin käyttöiän. Materiaa-
lisäästöä syntyy, kun kunnostamisen myötä ei tarvitse tuottaa
uutta tilalle. Saapuva tavara tarkastetaan ja toimitetaan myytä-
väksi tai huollossa käytettäväksi, ja tarvittaessa osia päivitetään
ja kunnostetaan.
Ponssen palveluverkostosta palautuu Ponssen logistiikka-
keskukseen käyttämättömiä osia, mikäli niille ei ole verkostossa
tarvetta. Palautuksiin sisältyvät myös tuotemuutosten yhteydes-
sä toisilla komponenteilla korvatutut osat, jotka voidaan päivittää
käyttökelpoisiksi. Palautusvirtaa hallitaan erillisillä toimintaohjeilla.
Tehtaalta kunnostustoimintaan tulee lievästi vahingoittuneita
osia, jotka ovat käyttökelpoisia ja toimivia, mutta joita ei voida
käyttää tehdasasennuksessa. Myös kuljetuksessa rikkoontunei-
ta uusia osia kunnostetaan. Testauksessa käytetyt erikoisosat
voivat jäädä tarpeettomiksi, jolloin varaosien uusiokäyttökeskuk-
sessa niistä muokataan perustuotteisiin sopivia tai ne puretaan
hyödynnettäviksi muissa asennuksissa.
Kaikkien Reman-tuotteiksi valittujen komponenttien aihiot
tulevat maailmalta varaosien uusiokäyttökeskukseen, missä ne
varastoidaan ja ohjataan kunnostukseen.
Kunnostettavat osat ovat pääasiassa terästä. Vastaanotettu-
jen aihioiden määrää ei pystytä tällä hetkellä tilastoimaan.
Pakkaukset
Vuonna 2024 Suomessa hankittiin pakkausmateriaaleja 412
tonnia, josta puuta oli 321 (77,8 %), pahvia 46 (11,2 %), muovia
34 (8,2 %), metallia 11 (2,8 %) tonnia. Pakkausmateriaaleissa
käytetyn kierrätetyn raaka-aineen osuus saatiin selvitettyä vain
osasta muovipakkauksia. Näissä kierrätetyn raaka-aineen osuus
vaihteli 0–100 prosentin välillä. Muiden pakkausmateriaalien
osalta kierrätetyn materiaalin osuutta ei ole tiedossa.
Kaikki pakkausmateriaalit ovat kierrätettäviä. Pakkausma-
teriaaleissa ei tiettävästi ole käytetty harvinaisia maametalleja.
Kriittisistä raaka-aineista pakkauksissa on alumiinia, jonka osuus
käytetystä pakkausmateriaalista oli 0,173 tonnia (0,04 %).
Pakkausten määrät ja materiaalitiedot on koottu toimittajilta
saaduista tiedoista.
Pakkausmateriaaleja tulee myös hankittavien tuotteiden
mukana. Pakkauksiin vaikutetaan sopimuksin ja toimitusehdoin.
Käytettävä pakkaustapa ja -materiaali määräytyvät toimitettavan
tuotteen ominaisuuksien ja logistiikkajärjestelyjen mukaan. Tuot-
teet pyritään pakkaamaan siten, että tuotteilla on riittävä suoja,
mutta pakkausmateriaalia ei käytetä liikaa.
Hankittavat tuotteet kuljetetaan pääsääntöisesti kuormalavoil-
la. Tuotteen ominaisuuksien mukaan pakkaukseen voi kuulua lisäk-
73
YMPÄRISTÖTIEDOT
si muovi- tai pahvilaatikoita, muovipusseja, kalvoja tai metallisia
tai muovisia kiristyspantoja.
Kiertäviä muovilaatikoita käytetään ison volyymin toimittajilla
Suomessa ja lähellä sijaitsevilla toimittajilla, jolloin laatikoiden
paluukuljetus on kannattavaa. Kiertopakkauksina käytetään
myös erilaisia metallisia telineitä ja puusta tai vanerista tehtyjä
laatikoita. Kiertopakkausten käyttö vähentää pakkausjätettä ja
tuotekohtaisesti suunnitellut pakkaukset vähentävät tuotteiden
kuljetusvaurioita säästäen siten materiaalia. Kiertopakkauksia
käytetään Ponssen ja toimittajien välillä Suomessa. Tyypilliset
kiertopakkauksissa kuljetettavat tuotteet ovat ominaisuuksil-
taan sellaisia, ettei niitä voida toimittaa standardipakkauskoos-
sa tai -materiaaleissa.
Pakkausten päämateriaalit ovat puu, muovi ja pahvi, kierto-
pakkauksissa yleisiä ovat muovilaatikot tai pakkausmateriaalina
teräs, vaneri, puu tai vaahtomuovi (polyeteeni).
Resurssien ulosvirtaukset
Tuotteisiin käytetyt raaka-aineet ja komponentit
Vieremän tehdas valmistaa metsäkoneita ja niihin liittyviä
komponentteja. Harvesterille ja kuormatraktorille tehtyihin
LCA-laskentoihin pohjautuen valmistettavien koneiden raken-
teista noin 63,5 prosenttia on terästä, 18,5 prosenttia rautaa
tai valurautaa, 7 prosenttia kumia ja 1,1 prosenttia muovia.
On tunnistettu, että tuotteet sisältävät kriittisistä raaka-ai-
neista ainakin alumiinia (1,4 %) ja kuparia (0,3 %). Teräksen ja
muiden metallien suuri osuus metsäkoneiden raaka-aineesta
mahdollistaa tuotteen elinkaaren päättyessä materiaalien
hyvän kierrätettävyyden. Renkaiden kierrätys takaa myös kumin
kierrätyksen. Renkaiden kierrätys vaihtelee markkina-alueittain.
Suomessa käytetyistä renkaista kierrätetään 100 prosenttia
ja muualla Euroopassa 95 prosenttia (lähde: European Tyre &
Rubber Manufacturers’ Assosiation, ETRMA).
Pakkaukset
Logistiikkakeskus pakkaa ja toimittaa tuotteita ja komponentteja
Ponssen palveluverkostolle. Ponsselta lähtevissä tavaratoimi-
tuksissa pääasialliset pakkausmateriaalit ovat puu, pahvi, muovi
ja rauta. Käytetyt pakkaukset ovat suurelta osin uudelleenkäy-
tettäviä tai niiden materiaali voidaan kierrättää.
Huoltopalvelut ja kunnostustoiminta
Kunnostustoiminnan ulosvirtaus eli tarkastetut ja kunnostetut
osat toimitetaan keskusvarastoon, jossa ne ovat koko verkoston
käytettävissä ja tilattavissa. Vuonna 2024 Suomessa kunnos-
tettiin tai tuotettiin uudelleenkäytettäviksi yhteensä 196 333
kiloa varaosia. Määrä kasvoi edellisvuoteen verrattuna 21
prosenttia. Ponsse North American toiminnoissa kunnostettiin
varaosia vastaavasti 21 398 kiloa, toiminnan kasvaessa 103
prosenttia.
Huoltopalveluiden ulosvirtaus tarkoittaa Ponssella kunnostet-
tuja vaihtokoneita, huollossa asennettuja osia ja komponentteja
sekä vaihdettavia ja lisättäviä nesteitä sekä varaosina toimitettu-
ja komponentteja.
Jätevesi
Tehtaalla vettä käytetään kappaleiden pesuun ennen niiden
pintakäsittelyä. Toinen veden käyttökohde on metsäkoneiden
pesu toimitusvarustelussa ennen koneiden toimitusta asiakkail-
le. Muut jätevedet vastaavat talousjätevettä. Huoltopalveluissa
ja maaorganisaatioissa suurin jätevesimäärä syntyy metsäko-
neiden pesusta. Jätevedet johdetaan kunnallisiin viemäreihin ja
jäteveden käsittelyyn.
Tuotteiden odotettu käyttöikä ja kestävyys
Metsäkone on lähtökohtaisesti pitkäikäinen tuote, joka suunnitel-
laan kestämään aikaa ja käyttöä. Ponssen tuotteiden suunnit-
telussa lähtökohtana on tuotteiden kestävyys ja pitkä käyttöikä.
Metsäkoneet suunnitellaan huollettavuus huomioiden ja huollon
sujuvuus testataan ja varmistetaan tuotekatselmuksissa. Tuot-
teen rinnalle suunnitellaan ja tarjotaan kattavat huoltopalvelut,
jotka tehostavat tuotteen käyttöä ja jatkavat sen elinkaarta.
Metsäkoneet koostuvat runkorakenteista ja niihin lisättävistä
komponenteista, mikä mahdollistaa tuotteen elinkaaren jatkami-
sen yksittäisiä komponentteja vaihtamalla. Yksittäiset vaihdet-
tavat komponentit voivat olla uusia tai kunnostettuja. Runkojen
hitsatut teräsrakenteet ovat vauriotapauksissa korjattavissa.
Lopputuotteen rakenne mahdollistaa remanufacturing-liike-
toiminnan harjoittamisen. Rakenteet mahdollistavat tuotteen
purkamisen ja kierrättämisen uudelleenkäyttöä varten osina tai
materiaalina.
Tuotteiden päivitettävyys pidetään mahdollisimman korkeana
ja jälkimarkkinoinnin kautta asiakkaille tarjotaan tehopaketteja.
Tehopaketit ovat helposti asennettavia varaosakokonaisuuksia,
joiden avulla myös vanhempiin konemalleihin voidaan tuoda uusia
ominaisuuksia koneiden tuottavuuden ja toiminnan parantami-
seksi.
Tuotteiden elinikää jatketaan myös tuotteistamalla vaihtoko-
neita uudelleen kattavan kunnostustyön kautta.
Koneiden käyttöikä on keskimäärin 20 000–25 000 tuntia.
Koneiden vuosittaiset käyttötunnit ja vaihtoväli riippuvat markki-
na-alueen toimintatavoista.
Raportointivuonna korjattujen vaihtokoneiden ja kunnostettu-
jen varaosien liikevaihto on esitetty osana EU-taksonomiarapor-
tointia sivulla 50.
74
KESTÄVYYSRAPORTTI
Jätteet
Jätteiden määrä, t 2024 2023 muutos
Ei-vaaralliset jätteet 2 866 3 240 -12 %
Loppukäsittelystä
muualle ohjattu
1 628 1 945 -16 %
Valmistelu uudelleen-
käyttöä varten
659 668 -1 %
Kierrätys 969 972 -0,3 %
Muu hyödyntäminen 0 304 -100 %
Loppukäsittelyyn ohjattu 1 238 1 295 -4 %
Loppukäsittely polttamalla 844 732 15 %
Kaatopaikalle 394 475 -17 %
Muu loppukäsittely 0 88 -100 %
Vaaralliset jätteet 915 1 037 -12 %
Loppukäsittelystä
muualle ohjattu
577 561 3 %
Valmistelu uudelleen-
käyttöä varten
6 0 -
Kierrätys 555 552 1 %
Muu hyödyntäminen 16 9 81 %
Loppukäsittelyyn ohjattu 338 477 -29 %
Loppukäsittely polttamalla 229 233 -2 %
Kaatopaikalle 75 114 -34 %
Muu loppukäsittely 34 130 -74 %
Kokonaisjätemäärä 3 782 4 277 -12 %
Kierrättämätön jäte, koko-
naismäärä ja %-osuus
1 592 t
42,1 %
2 085 t
48,7 %
-24 %
-6,6 %
-yksikköä
Kokonaisjätemäärä oli 3 782 tonnia, josta 74 prosenttia syntyi
Suomessa, 44 prosenttia Vieremän tehtaalla ja 30 prosenttia
Suomen huoltopalveluissa. Tehtaan suurimmat jätejakeet olivat
puu 1 016 tonnia ja metalli 277 tonnia.
Suuri vaarallisen jätteen määrä selittyy huolloissa vaihdet-
tavilla osilla ja kemikaaleilla, esimerkkeinä öljyt, jäähdytysnes-
teet, lyijyakut, käytetyt hydrauliikkaletkut ja öljyn suodattimet.
Huoltopalveluissa metsäkoneita pestäessä syntyy myös öljyistä
maa-ainesta ja öljynerotuskaivolietettä. Vaarallisesta jätteestä
kierrätettiin 61 prosenttia.
Kierrätysastetta nostaa kuormalavojen uudelleenkäyt-
tö. Merkittäviä kierrätettäviä jäte-eriä ovat pahvi, metalli ja
käytetyt voiteluaineet, joiden materiaalit hyödynnetään uusissa
tuotteissa.
LASKENTAPERIAATTEET
Kunnostustoiminnan volyymia kuvaava tieto on koottu toiminnanohjaus-
järjestelmään avatuille työtilauksille kirjatuista osista ja materiaaleista.
Yhteistyökumppaneiden kunnostamien varaosien materiaalitiedot on
saatu ostotilauksista.
Pakkausmateriaalitiedot on koottu toimittajilta saaduista hankintarapor
-
teista. Ponssen tuotteiden osalta pakkaustiedot on laskettu tuotteiden
myyntimäärästä sekä pakkauksen materiaali- ja painotiedoista. Tavaran
-
toimittajien raportit sisältävät tiedon pakkausmateriaalista ja painosta.
Vain osa toimittajista raportoi kierrätetyn raaka-aineen osuudet ma
-
teriaalissa. Pakkausmateriaalien kierrätettävyys on arvioitu vastaavan
materiaalin yleisen kierrätettävyyden perusteella.
Jätetiedot on suurimmaksi osaksi saatu jätehuoltoyhtiöiden raporteista.
Ellei saatavilla ole ollut tarkkoja tietoja, jätteiden painot on arvioitu kerto
-
malla jäteastioiden tyhjennyskerrat astiakokoon perustuvalla jätejakeen
painokertoimella. Kertoimet on otettu Helsingin seudun ympäristöpal
-
velukuntayhtymän ja Suomen ympäristökeskuksen julkaisuista. Myös
jätteiden käsittelytavat on koottu jätehuoltoyhtiöiden raporteista. Mikäli
jätteenkäsittelytapa ei ole ollut tiedossa, on raportoinnissa valittu vaihto
-
ehto ”loppusijoitus kaatopaikalle”. Raportoinnin ja laskennan ulkopuolelle
on jätetty asiakkaiden tiloissa tapahtuva Full Service -toiminta: Ponsse
Latin America Ltda:n Full Service -kohteet Belo Orientessa, Eunápolissa,
Telêmaco Borbassa ja Lençóis Paulistassa.
Vaaralliset jätteet tonneina
Jäteöljy
Saastunut
maa-aines ja
öljyliete
Kiinteä
öljyinen jäte
Lyijyakut
Nestemäin
en jäte
Muut
2024
498
155
104
32
100
26
VAARALLISET JÄTTEET, TONNIA
Jäteöljy, 498
Saastunut maa-aines
ja öljyliete, 155
Kiinteä öljyinen jäte, 104
Lyijyakut, 32
Nestemäinen jäte, 100
Muut, 26
26
Jätteet tonneina
Seka- ja
energiajäte
Metalliromu
Puu
Paperi ja
pahvi
Muovi
Hiekanerot
uskaivojen
liete
Muut
2024
709
586
1189
247
13
76
47
JÄTTEET, TONNIA
Seka- ja energiajäte, 709
Metalliromu, 586
Puu, 1 189
Paperi ja pahvi, 247
Muovi, 13
Hiekanerotuskaivojen
liete, 76
Muut, 47
Vaaralliset jätteet, 915
24
75
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
S1 – Oma työvoima
Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Yhdenvertainen ja tasa-arvoinen kohtelu
sekä monimuotoisuuden ja ihmisoikeuksien
kunnioittaminen edistävät työntekijöiden
työhyvinvointia ja työkykyä. (T)
Oma toiminta • Laadukas esihenkilötyö yhdistettynä Ponssen yhdenvertaiseen,
monimuotoiseen ja syrjimättömään yrityskulttuuriin edistää
työhyvinvointia, turvallisuutta, terveyttä ja työntekijöiden sitoutumista.
• Ponsse ei hyväksy työntekijöiden tai työnhakijoiden syrjintää
minkään henkilöön liittyvän syyn perusteella.
• Ponsse on sitoutunut ihmisoikeuksien kunnioittamiseen
koko konsernissa ja kaikissa toiminnoissa.
• Eettinen ilmoituskanava (whistleblowing) ponsselaisille
ja sidosryhmille huolenaiheiden ilmoittamiseen.
• Avoin keskustelukulttuuri ja mahdollisuus antaa
palautetta henkilöstökyselyiden kautta.
Työntekijöiden koulutuksella, työkierrolla,
työkulttuurilla sekä hyvällä esihenkilö- ja
johtamistyöllä on myönteinen vaikutus
työntekijöiden työkykyyn ja työhyvinvointiin. (T)
Oma toiminta • Laadukas perehdytys varmistaa yhteiset toimintatavat
työtehtävissä, turvallisuudessa ja käytännöissä mukaan lukien
yhtiön arvot, eettiset toimintaohjeet ja muut politiikat.
• Osaamisen, ammattitaidon ja urakehityksen
tukeminen koulutusmahdollisuuksilla.
• Yhdenvertaiset mahdollisuudet hakeutua uusiin
työtehtäviin koulutuksen ja osaamisen mukaan.
• Osaava esihenkilö- ja johtamistyö sekä johtamistyön laatua mittaavat kyselyt.
• Kehityskeskustelut kaksi kertaa vuodessa ja säännölliset henkilöstökyselyt.
• Työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen joustavilla työaikajärjestelyillä
ja myönteisellä suhtautumisella perhevapaiden käyttöön.
Psyykkisen ja fyysisen turvallisuuden
edistäminen työyhteisössä parantaa työoloja
sekä työhyvinvointia. (P)
Oma toiminta • Koko henkilöstöä koskeva eettinen toimintaohje (Code of Conduct).
• Työturvallisuuden jatkuva kehittäminen, kouluttaminen ja
mittaaminen mm. turvallisuushavainnoilla ja riskinarvioinneilla.
• Henkilöstöä kannustetaan avoimeen keskusteluun ja nostamaan esiin
huolenaiheita niiden esiintyessä tai tuen tarpeen ilmentyessä.
• Avoin keskustelu ja huolenaiheiden esille nostaminen
• Sertifioidut johtamisjärjestelmät
• Psykososiaalisten riskien tunnistaminen ja arviointi
• Kiusaamisen ja häirinnän ohjeistukset
S1 – Oma työvoima .................................................................................................................75
S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät ........................................................................................ 86
76
KESTÄVYYSRAPORTTI
Taloudelliset mahdollisuudet Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Vahva työnantajabrändi sekä osaavan
henkilöstön saatavuus ja sitoutuneisuus
parantavat työnantajakuvaa ja suorituskykyä.
Oma toiminta • Vahva maine metsäkonevalmistajana ja työnantajana Suomessa.
Tunnettuus työnantajana vaihtelee maittain ja alueittain globaalisti.
• Henkilöstötyytyväisyyden ylläpidolla ja kehittämisellä on iso merkitys
henkilöstön sitoutumiseen ja myönteiseen työantajamielikuvaan.
Hyvä yhteishenki, arvojen mukainen toiminta
ja hyvät työturvallisuustulokset parantavat
työntekijöiden tehokkuutta ja Ponssen
suorituskykyä.
Oma toiminta • Ponsse haluaa olla hyvä työpaikka, jossa on turvalliset työskentelyolosuhteet,
oikeat työkalut, yhteiset arvot ja valmentava lähiesihenkilö.
• Tapaturmista aiheutuvia sairaspoissaolopäiviä ja työkyvyttömyysjaksoja
vähennetään kehittämällä työturvallisuusprosesseja ja ottamalla
käyttöön toimenpiteitä, joilla vähennetään riskejä.
Taloudelliset riskit Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Osaavan työvoiman saanti ja sitoutuneisuus
voivat vaikuttaa negatiivisesti Ponssen
suorituskykyyn.
Työnantajamarkkinoinnin ja -viestinnän
kehittäminen vaatii resursseja ja aiheuttaa
kustannuksia.
Oma toiminta • Työvoiman saatavuutta edistetään aktiivisella oppilaitosyhteistyöllä,
rekrytointimarkkinoinnilla ja työnantajaviestinnällä.
• Vuonna 2024 toimintamallin uudistus, uusi globaali
organisaatiorakenne ja työtehtävät.
• Joustavat lähi- ja etätyön yhdistämismahdollisuudet
helpottavat työvoiman saatavuutta.
• Työnantajamarkkinointi ja -viestintä helpottaa työvoiman
saatavuutta ja kehittää positiivista työnantajamielikuvaa.
Työturvallisuuden kehittäminen ja
tuoteratkaisujen koulutus vaativat resursseja
ja aiheuttaa kustannuksia. Tapaturmat
ja työkyvyttömyysjaksot aiheuttavat
kustannuksia.
Oma toiminta • Ponssella arvioidaan aktiivisesti henkilöstön työterveyteen
ja -turvallisuuteen liittyviä riskejä ja tehdään korjaavat
toimenpiteet riskien poistamiseksi tai minimoimiseksi.
• Toimenpiteet turvallisuuden jatkuvaan parantamiseen
ja turvallisuustietoisuuden lisäämiseen.
• Panostukset tuoteturvallisuuteen ja vaatimustenmukaisuuteen
sekä tuoteratkaisujen koulutukseen.
Olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet on tunnistettu osana yhtiön kaksoisolennai-
suusarviointia, jonka tulokset huomioidaan konsernin riskienhal-
lintaprosessissa. Oman työvoiman näkemykset on huomioitu
osana kaksoisolennaisuusarvioinnin sidosryhmähaastatteluita.
Kestävyysaiheiden olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdolli-
suuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi on kuvattu sivulla 47.
Eri sidosryhmien, mukaan lukien oman työvoiman, eduista ja
näkemyksistä sekä vaikutuksista liiketoimintamalliin ja strategi-
aan on kerrottu sivulla 46. Omaan työvoimaan liittyvillä olennai-
silla vaikutuksilla on tunnistettu olevan riippuvuus taloudellisiin
mahdollisuuksiin, esimerkiksi työturvallisuuden kehittäminen
parantaa työntekijöiden tehokkuutta. Ponssen toimintaperiaat-
teet auttavat edistämään tunnistettuja positiivisia vaikutuksia
ja taloudellisia mahdollisuuksia sekä lieventämään tunnistettuja
taloudellisia riskejä. Raportoitavat tiedot kattavat kaikki Ponssen
työsuhteiset työntekijät. Ponssella ei ole tunnistettu toimintaa,
johon liittyisi merkittävää pakkotyön tai lapsityövoiman riskiä. Vai-
kutukset, riskit ja mahdollisuudet -taulukossa on merkitty, onko
tunnistettu vaikutus todellinen (T) vai potentiaalinen (P).
Omaan työvoimaan liittyvistä vaikutuksista arvojen mukainen
toiminta, ihmisten yhdenvertainen ja tasa-arvoinen kohtelu,
monimuotoisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä
työturvallisuuden jatkuva parantaminen ovat peräisin yhtiön
strategiasta sekä henkilöstön ja turvallisuuden toimintasuunni-
telmasta, ja ne tukevat vahvasti liiketoimintamallin toteutumista.
Ponssen tarkoituksena on luoda kestäviä ratkaisuja asiakkaiden
ja ympäristön hyväksi. Yhtiön missiona on menestyä yhdessä
asiakkaiden kanssa.
Ponssen liiketoimintamallin ja strategian toteutumista tuke-
vat työntekijöiden koulutus, laadukas johtaminen ja sitoutunut
henkilöstö. Vastuullisuusstrategiansa mukaisesti Ponsse haluaa
edistää ihmisten hyvinvointia ja on sitoutunut huolehtimaan hen-
kilöstöstään, asiakkaistaan ja verkostostaan. Yhtiö haluaa olla
tasa-arvoinen ja yhdenvertainen työyhteisö, jossa henkilöstöä
arvostetaan ja jossa on on turvallista työskennellä. Strategian
avulla edistetään yhtiön positiivisia vaikutuksia ja lievennetään
negatiivisten vaikutusten syntymistä.
Kestävyysriskejä arvioidaan vuosittain osana konsernin
riskienhallintaprosessia. Riskiarvioinnit kattavat myös omaan
työvoimaan liittyviä riskejä.
77
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
Omaan työvoimaan liittyvät kestävyystavoitteet ja edistyminen
Tavoite Tavoitevuosi Tulos 2024 Tulos 2023 Tavoitteissa edistyminen 2024
Tapaturmataajuus (LTIF) 0 2030 11,5 10,4 • Globaalin turvallisuustiimin muodostus
• Työturvallisuuden nykytilaselvitys ja toimenpiteet
• Työterveys- ja turvallisuuspolitiikan hyväksyminen,
käyttöönotto ja koulutus
Turvallisuushavaintojen
määrä, 8 500 kpl
2024 4 448 8 106 • Turvallisuushavainnointijärjestelmän koulutukset
• Työterveys ja -turvallisuuspolitiikan hyväksyminen,
käyttöönotto ja koulutus
Laaja henkilöstökysely Pulse
(henkilöstötyytyväisyys)
>3,75 (>75 %)
2025 4,0
(80 %)
4,09
(81,8 %)
• Tiimitason ja yritystason suunnitelmat ja toimenpiteet
Erinomainen työntekijäkoke-
mus (eNPS) >40, (asteikolla
-100–100)
2025 28 31 • Tiimitason ja yritystason suunnitelmat ja toimenpiteet
Johtamistyön laatu >3,
(asteikolla 1–4)
2025 3,24 3,20 • Esihenkilöiden koulutukset
• Ylemmän johdon koulutusohjelmat
• Henkilöstön kehityskeskustelut
Työntekijöiden vapaa-
ehtoinen vaihtuvuus <7 %
2025 8,3 8,1 • Johtamisen koulutukset
• Henkilöstökyselyn palautteet ja niistä johdetut
toimenpiteet
1.6.2024 alkaen. Uuden toimintamallin myötä muodostettiin
viisi alueorganisaatiota, jotka vastaavat myynnin ja huollon
asiakastyöstä yhdessä maaorganisaatioiden ja kunkin alueen
jälleenmyyjäverkoston kanssa.
Toimintamallimuutoksen yhteydessä muodostettiin globaalit
tukitoiminnot, jotka mahdollistavat yhtenäiset toimintatavat läpi
Ponssen organisaation. Toimintamallia edistetään yhteisten
toimintatapojen avulla.
Ponssella on tunnistettu uuden alueorganisaation hyödyt
asiakkaille sekä globaalien tukitoimintojen ja yhtenäisten toimin-
tatapojen merkitys.
Ponssella otettiin kesällä 2024 käyttöön henkilöstöhallinnon
järjestelmä henkilöstöprosessien hallinnointiin. Järjestelmä
otettiin käyttöön globaalisti kaikissa Ponssen toiminnoissa pois
lukien Ponssen tytäryhtiö Epec Oy, jossa järjestelmä otetaan
käyttöön vuoden 2025 aikana.
Globaalin henkilöstöhallintajärjestelmän käyttöönotto mah-
dollistaa paremman henkilöstödatan läpinäkyvyyden ja ajantasai-
suuden. Järjestelmä tukee myös yhtenäisten henkilöstöproses-
sien jalkauttamista Ponssen organisaatioon.
Työturvallisuus
Ponssen nolla tapaturmaa -tavoite ei toteutunut vuoden
2024 aikana. Alkuvuosi oli poikkeuksellisen haastava, mutta
riskejä vähentämällä ja turvallisuustietoisuutta lisäämällä
tuloksia pystyttiin hieman parantamaan loppuvuoden aikana.
Ennakoiva turvallisuushavaintomittari jäi myös tavoitteesta.
Tämä johtui muun muassa siitä, ettei yhtiössä enää lasketa
Tavoitteiden asettaminen
Ponssen johto osallistaa henkilöstöä vuosittaiseen strategiapro-
sessiin ja strategisten tavoitteiden määrittelyyn. Vuoden alussa
koko henkilöstö osallistuu yhtiön Suunta-päiviin, joissa käydään
läpi yhtiön strategia ja toimintojen strategisia tavoitteita. Kunkin
toiminnon johtaja vastaa oman vastuualueensa tavoiteasetan-
nasta osana yhtiön strategiaa. Ponssen yhteiset ja toimintokoh-
taiset tavoitteet jalkautetaan henkilöstölle kehityskeskustelujen
tavoiteasetannan kautta.
Vuoden 2024 loppupuolella Ponssen johtoryhmä otti toi-
mitusjohtajan johdolla käyttöön neljännesvuosittain pidettävät
strategian seurantapalaverit. Palavereissa seurataan strategian
ja strategisten tavoitteiden edistymistä konsernitasolla ja toimin-
noittain sekä arvioidaan mahdollisia esteitä, mahdollisuuksia ja
riskejä strategiaan liittyen.
Työntekijöiden edustajille ja henkilöstölle kommunikoidaan
strategian edistymisestä eri yhteistyöfoorumeissa ja viestintä-
kanavissa. Toimitusjohtajan kvartaalikatsauksiin kutsutaan koko
henkilöstö ja niissä käsitellään ajankohtaisia asioita. Vuosittaista
strategiaprosessia ja siihen liittyvää tavoitteiden asetantaa
kehitetään saadun palautteen perusteella.
Tavoitteissa edistyminen raportointikaudella
Globaali toimintamalli
Vuoden 2024 aikana Ponssella toteutettiin globaalisti toimin-
tamallin muutos. Uudistettu organisaatiorakenne tuli voimaan
78
KESTÄVYYSRAPORTTI
turvallisuushavaintoihin parannus- ja korjauspyyntöjä, jotka
saadaan esille muilla tavoin.
Kevään 2024 aikana toteutetussa toimintamalliuudistukses-
sa muodostettiin globaali turvallisuustiimi ja toteutettiin työter-
veyden ja turvallisuuden nykytila-analyysi, jonka pohjalta yhtiön
johdossa määriteltiin työterveys- ja turvallisuustyön strategia.
Ponssen uudistetussa työturvallisuusstrategiassa asetettiin
tavoitteeksi maakohtaiset lainsäädäntövaatimukset huomioivan
globaalin turvallisuusjohtamisjärjestelmän käyttöönottaminen
tulevina vuosina. Samalla sovittiin pidemmän aikavälin tavoitteis-
ta turvallisuusjohtamiselle ja sen kehitykselle. Ensimmäinen askel
globaaliin toimintamalliin siirtymisessä oli vuoden 2024 syksyllä
käyttöönotettu ja koulutettu työterveys- ja turvallisuuspolitiikka,
jossa tarkennettiin jokaisen ponsselaisen työterveys- ja turvalli-
suusvastuita.
Vuoden 2024 LTIF eli poissaoloon johtaneiden työtapatur-
mien määrä miljoonaa todellista työtuntia kohti oli 11,5. Suurin
osa vahingoista kohdistui käsiin tai sormiin, ja niistä aiheutui
useimmiten muutaman päivän poissaolo. Ponssella kiinnitettiin
vuoden 2024 loppupuolella erityistä huomiota käsivahinkoris-
keihin ja niiden juurisyihin valituissa toiminnoissa, koulutettiin
toiminnoissa työskentelevää henkilöstöä ja parannettiin suojain-
valikoimaa.
Käsivahinkoriskien lisäksi muita työympäristön vaaratekijöitä
ovat esimerkiksi melu, metallien työstöstä ja tiettyjen kemi-
kaalien käytöstä aiheutuva altistumisriski, tulityöt sekä raskaat
nostot ja tarve työskennellä maan tason yläpuolella. Näihin tilan-
teisiin liittyviä riskejä vähennettiin vuoden 2024 aikana paran-
tamalla työmenetelmiä ja -olosuhteita sekä ottamalla käyttöön
uusia suojaimia, apuvälineitä ja laitteita.
Tapaturmatilastoissa on mukana vain Ponssen oma henki-
löstö. Ponsse on asettanut tavoitteekseen seurata ulkopuolisille
työntekijöille sattuneita tapaturmia vuoden 2025 alusta alkaen.
Henkilöstötyytyväisyys ja työntekijäkokemus
Ponssen esihenkilöt keräsivät vuonna 2024 sekä tiimi- että
yritystason toimenpide-ehdotuksia henkilöstökyselyn pohjalta.
Toimenpiteitä kertyi yhteensä 251, joista 184 on tiimitasolla
ja 67 yritystasolla. 80 prosenttia tiimitason toimenpiteistä oli
vuoden lopussa valmiita tai työn alla. Myös yritystason toimenpi-
de-ehdotuksia toteutettiin.
Ponsse kannustaa ja tukee henkilöstöään aktiivisesti kehittä-
mään osaamistaan ja osallistumaan koulutuksiin. Ponsse mah-
dollistaa henkilöstön jatkuvan kehittymisen ja oppimisen muun
muassa oman koulutusportaalinsa, eAcademyn, koulutustarjon-
nan kautta ja tarjoaa koulutuksia myös jälleenmyyjilleen. Lisäksi
Ponsse tukee esimerkiksi Suomessa henkilöstön omaehtoista
tutkintoon tähtäävää opiskelua. Henkilöstön osaamisen kehit-
täminen perustuu Ponssen arvoihin, joissa korostuvat jatkuva
oppiminen ja uudistuminen.
Yhtiössä vuonna 2023 toteutetun kulttuuriselvityksen
myötä uudistettiin Ponssen arvot alkuvuodesta 2024. Ponssen
uudistuneet arvot ovat Välitämme aidosti, Teemme asiakkaalle,
Olemme sanamme mittaisia ja Uudistumme innolla. Uusittuja
arvoja tuotiin tutuiksi osana strategiaviestintää ja esihenkilöt
koulutettiin arvokorttikeskusteluiden pitämiseen. Arvokorttikes-
kustelut jatkuvat vuonna 2025.
Osana kehityskeskustelua luodaan henkilökohtainen kehitys-
suunnitelma tukemaan osaamisen kehittämistä. Kehityssuun-
nitelmaa seurataan puolivuotiskeskustelussa. Auditoitaviin ja
henkilöstölle pakollisiin koulutuksiin panostettiin laajasti vuonna
2024. Yhtiön eettiset toimintaohjeet ja niiden verkkokoulutus
uudistettiin vuoden 2024 lopussa ja ne tullaan esittelemään
henkilöstölle vuoden 2025 alussa. Vuoden 2024 aikana jul-
kaistiin Ponssen toimintapolitiikka- ja ohjausjärjestelmäkoulutus
sekä työterveys- ja turvallisuuspolitiikkakoulutukset. Samalla
kehitettiin uuden työntekijän perehdytyspolkua ja seurantaa
eAcademyssä.
Tulevina vuosina on tavoitteena kehittää ja rakentaa globaa-
lit oppimisen ja kehittymisen prosessit ja toimintatavat, jotka
tukevat Ponssen strategiaa ja vahvaa oppimiskulttuuria. Ponsse
seuraa henkilöstön kokemusta kehittymisestä ja oppimisesta
henkilöstökyselyissään.
Vuonna 2024 80 prosenttia (tulos 4,0 asteikolla 1-5) henki-
löstöstä oli tyytyväisiä Ponsseen työnantajana laajan henkilöstö-
kyselyn perusteella.
Johtaminen ja esihenkilötyö
Johtamisen kehittymistä tuettiin raportointikaudella esihenkilöil-
le suunnattujen koulutusten avulla. Uuden toimintamallin myötä
on elokuusta 2024 alkaen järjestetty kaikille esihenkilöroolissa
työskenteleville kuukausittaista koulutusta ja infoa henkilöstö-
prosesseista ja niiden johtamisesta. Suomessa esihenkilöille
järjestettiin jokavuotinen esihenkilöpäivä, jossa kommunikoitiin
Ponssen uudistetut johtamisen periaatteet, joiden viestintä
jatkuu vuoden 2025 aikana.
Vuonna 2024 Suomessa käyttöönotettiin esihenkilöille suun-
nattu työkykyjohtamisen oppimispolku.
Samalla aloitettiin kaksi globaalia ylemmän johdon koulutus-
ohjelmaa Aalto Executive Education and Professional Deve-
lopmentin tuella. Ensimmäinen koulutusohjelma kohdennettiin
Ponssen laajennetulle johtoryhmälle ja toinen 40 esihenkilölle eri
maista ja toiminnoista. Molemmat koulutusohjelmat keskittyvät
johtamisen kehittämiseen ja tukevat myös uuden toimintamallin
eteenpäinviemistä.
79
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
Työntekijöiden vapaaehtoinen vaihtuvuus
Työntekijöiden vapaaehtoista vaihtuvuutta seurataan 12 kuu-
kauden jatkuvasti päivittyvällä mittarilla. Tavoiteasetantaa on
nostettu vuoden 2024 lopussa viidestä prosentista seitsemään
prosenttiin vastaamaan paremmin toimialan ja markkinoiden
keskiarvoa. Hyvillä johtamiskäytännöillä ja laadukkaalla lähijohta-
misella halutaan sitouttaa henkilöstö Ponsseen pitkäaikaisesti.
Vapaaehtoinen vaihtuvuus vaihtelee maittain ja heijastaa pai-
kallisten työmarkkinatrendien vaikutuksia työvoiman kysyntään
ja saatavuuteen. Vapaaehtoiseen vaihtuvuuteen ei ole kohdis-
tettu erillisiä toimenpiteitä, vaan kaikki henkilöstöön ja johtami-
seen liittyvät kehitystoimet edistävät työntekijäkokemusta ja
sitoutumista.
Toimintaperiaatteet
Ponsse noudattaa toiminnassaan aina sen maan lainsäädäntöä
ja määräyksiä, jossa toimitaan. Ponssen liiketoimintaa ohjaavat
lainsäädännön ohella eettinen toimintaohje, arvot sekä politiikat
ja toimintaohjeet. Ponssen hallitus hyväksyy ja johtoryhmä käsit-
telee kaikki keskeiset Ponssen toimintaa ohjaavat politiikat ja oh-
jeet. Keskeiset politiikat päivitetään ja hyväksytään säännöllisesti
ja ne koskevat yhtiön kaikkia työntekijöitä ja toimintoja globaalisti.
Henkilöstöön ja turvallisuuteen liittyvistä ohjeista ja politiikoista
vastaa Ponssen People, Culture & Safety -organisaatio.
Ponsse varmistaa yhtenäiset vastuullisuuskäytännöt yhtiön
arvojen, eettisen toimintaohjeen (Code of Conduct) ja strategian
tuella koko konsernissa. Eettisen toimintaohjeen periaatteet
ovat yhdenmukaisia ihmisoikeuspoliittisten sitoumusten kanssa.
Ponsse ei hyväksy lapsityövoiman käyttöä eikä muita pakkotyön
muotoja missään olosuhteissa. Eettiset toimintaohjeet koskevat
kaikkia Ponsse-konsernissa työskenteleviä henkilöitä kaikissa
yhtiön toimintamaissa sekä soveltuvin osin Ponsseen keskei-
sesti liittyviä sen ulkopuolisia ihmisiä, yhtiöitä ja yhteisöjä heidän
toimiessaan Ponssen kanssa tai Ponssen puolesta. Ponssen
eettisestä toimintaohjeesta on kerrottu tarkemmin osiossa G1-
Liiketoiminnan harjoittaminen.
Eettisellä toimintaohjeella ja sisäisellä tasa-arvo- ja yhden-
vertaisuusuussuunnitelmalla varmistetaan yhdenvertainen ja
syrjimätön yrityskulttuuri, joka edistää henkilöstön hyvinvointia
ja työntekijäkokemusta, vähentää työntekijöiden vaihtuvuutta ja
auttaa osaavan työvoiman rekrytoinnissa. Suomessa käyttöön
otettu tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma kuvaa ta-
sa-arvon ja yhdenvertaisuuden tilannetta Ponssella ja sisältää
toimenpiteet niiden edistämiseksi. Tavoitteena on tasa-arvoinen
työyhteisö, jossa ei hyväksytä syrjintää, häirintää tai epäasiallista
kohtelua. Syrjintää ennaltaehkäistään työntekijöiden riittävällä
perehdytyksellä, viestimällä Ponssen arvoista ja pelisäännöis-
tä, esihenkilöiden koulutuksella sekä noudattamalla sovittuja
toimintatapoja. Henkilöstö on yrityksen tärkein voimavara, jolle
on luotava yhtäläiset mahdollisuudet, oikeudet ja velvollisuudet.
Tunnistettuja vaikutuksia edistetään eettisillä periaatteilla ja
tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmalla.
Vuonna 2024 Ponssella otettiin käyttöön uusi työterveys- ja
turvallisuuspolitiikka. Sen tavoitteena on kuvata periaatteet, joilla
täytetään Ponssen turvallisuussitoumukset ja selkeyttää jokaisen
ponsselaisen ymmärrystä omista työterveys- ja turvallisuusvas-
tuistaan. Työterveys- ja turvallisuuspolitiikan mukaisesti Ponsse
on sitoutunut globaalisti estämään tapaturmat ja ammattitau-
dit, kehittämään turvallisuustyötä, ylläpitämään työterveyden
ja työturvallisuuden hallintajärjestelmää sekä suunnittelemaan
tuotteita, jotka ovat turvallisia valmistaa, huoltaa ja käyttää.
Politiikka edellyttää myös jakamaan avoimesti tietoa työterveys-
ja turvallisuustuloksista ja parhaista käytännöistä. Se edistää
työturvallisuuteen liittyviä positiivia vaikutuksia ja taloudellisia
mahdollisuuksia sekä lieventää taloudellisia riskejä.
Tuoteturvallisuus on olennainen ja tärkeä osa Ponssen liiketoi-
mintaa. Vuonna 2024 käyttöönotetun tuoteturvallisuuspolitiikan
tavoitteena on varmistaa, että Ponssen tuotteet ovat turvallisia
käyttää koko elinkaarensa ajan, eivätkä ne vaaranna käyttäjien,
huoltohenkilöstön, työntekijöiden tai ympäristön turvallisuutta tai
terveyttä. Politiikan toimeenpano ja sen mukainen toiminta auttaa
ehkäisemään tapaturmia sekä parantamaan asiakastyytyväisyyttä
ja Ponssen tuotteiden turvallisuutta. Politiikan noudattaminen
auttaa myös vähentämään vahinkojen määrää ja odottamattomia
toimintakatkoksia suojaten yhtiön taloudellista tulosta.
Ponssen tietoturvapolitiikka varmistaa, että tietoturvan ja
-suojan vaatimustenmukaisuutta noudatetaan. Tietosuoja on koko
tiedon elinkaaren ajan varmistettu määritellyillä prosesseilla ja
toimintatavoilla.
Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Ponssella
Ponsse on sitoutunut varmistamaan ihmisoikeuksien kunnioitta-
misen koko konsernissa ja kaikissa toiminnoissa. Ihmisoikeusvas-
tuutyö pohjautuu OECD:n toimintaohjeisiin monikansallisille yrityk-
sille sekä YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin ohjaaviin
periaatteisiin ja lainsäädännön noudattamiseen. YK:n ohjaavien
periaatteiden mukaisesti Ponsse on sitoutunut kunnioittamaan
ja tukemaan kaikkia kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia
toimintapaikasta riippumatta, mukaan lukien työelämän oikeuksia.
Ponssen arvoketjussa huomioidaan ihmisoikeudet niihin liitty-
vää huolellisuusvelvoitetta noudattaen. Yhtiö on sitoutunut estä-
mään ennakolta negatiivisia ihmisoikeusvaikutuksia ja puuttumaan
tietoon tuleviin ihmisoikeuksien heikennyksiin.
Ponsse on sitoutunut kaikkia ihmisoikeuksia läpileikkaaviin
tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteisiin kaikissa tilan-
teissa. Tämä tarkoittaa ihmisten yhdenvertaista ja syrjimätöntä
kohtelua riippumatta heidän henkilökohtaisista ominaisuuksistaan
80
KESTÄVYYSRAPORTTI
kuten sukupuolesta, etnisestä taustasta, alkuperäiskansa- tai
vähemmistöstatuksesta, kielestä, uskonnosta, iästä, seksuaali-
sesta suuntautumisesta tai muusta henkilöön liittyvästä syystä.
Ponssella ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitetta (Human
Rights Due Diligence, HRDD) koskeva prosessi on selvitetty ja
kuvattu ulkopuolisten ihmisoikeusasiantuntijoiden avulla vuoden
2023 lopulla. Prosessiin osallistettiin myös Ponssen asiantun-
tijoita. Pohjatyönä arvioitiin Ponssen toiminnan ihmisoikeusvai-
kutuksia ja -riskejä sekä täsmennettiin arvoketjun keskeisimpiä
ihmisoikeusteemoja ja -normeja (Human Rights Impact As-
sessment, HRIA). Vaikutusarvioinnin tuloksena täsmennettiin
Ponssen ihmisoikeusvastuun sisäisiä prosesseja, seurantaa ja
viestintää sekä arvioitiin kehityskohteita huomioiden yrityksen ih-
misoikeusvastuun neljä keskeistä ihmisryhmää: 1) oma työyhtei-
sö, 2) asiakkaat ja loppukäyttäjät, 3) hankintaketjujen työntekijät
sekä 4) lähialueiden ja -yhteisöjen ihmiset.
Ihmisoikeusvaikutusarvioinnin mukaisesti Ponssen tulee
kiinnittää erityistä huomiota ihmisoikeusvastuun toteutumiseen
omassa työyhteisössään. Ponssen on varmistettava prosesseis-
sa ja käytännöissä ihmisoikeusvaikutusten hallinta ja kiinnitet-
tävä huomiota erityisesti työntekijöiden, mukaan lukien nuorten
työntekijöiden tai harjoittelijoiden, terveyden ja turvallisuuden
suojaamiseen. Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin perusteella
Ponssen turvallisuustiimi tarkensi ohjeistusta nuoriin työntekijöi-
hin kohdistuvista riskeistä ja heille sopivista tehtävistä. Muihin
arvioinnissa esille nousseisiin huomioihin, kuten monimuotoisuu-
den, yhdenvertaisuuden ja osallistavuuden edistämiseen, tullaan
tekemään toimenpiteitä vuoden 2025 aikana.
Yhteydenpito oman työvoiman ja työntekijöiden
edustajien kanssa
Ponsselle on tärkeää, että työntekijöiden edustajien kautta
saadaan työntekijöiden näkemys omaan työvoimaan liittyvistä
toimintatavoista ja prosesseista. Yhteistyötä työntekijöiden
edustajien kanssa tehdään aktiivisesti maissa, joissa edustuksel-
lisuus on osa paikallista toimintaa. Paikallisia lakeja ja työehto-
sopimuksia seurataan ajantasaisesti. Kaikissa toimintamaissa
henkilöstöltä kerätään palautetta vuosittaisten Pulse-henkilöstö-
kyselyiden ja suosittelumittausten kautta (eNPS).
Konsernitason hallintoedustuksesta on sovittu luottamus-
henkilöiden kanssa vuonna 2023. Konsernin yhteistyöjohto-
ryhmässä ovat mukana kaikkien Ponsse Oyj:n ja Epec Oy:n
henkilöstöryhmien edustajat. Yhteistyöjohtoryhmä kokoontuu
kvartaaleittain käsittelemään niitä henkilöstöön vaikuttavia
asioita, joista työntekijöiden edustajien tulee olla tietoisia ja joihin
heillä on mahdollisuus vaikuttaa. Konsernin johtoryhmästä ovat
mukana säännöllisesti toimitusjohtaja, talousjohtaja, henkilöstö-
johtaja, operaatioiden johtaja ja myynnin johtaja. Muut johtoryh-
män jäsenet tai asiantuntijat kutsutaan mukaan tarvittaessa.
Konsernin yhteistyöjohtoryhmässä on käsitelty myös eettinen
toimintaohje ja ihmisoikeussitoumus sekä Ponsse Oyj:n tasa-ar-
vo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma. Henkilöstöjohtaja vastaa
yhteistyöjohtoryhmän valmistelusta ja sopii yhdessä edustajien
kanssa tiedotettavat asiat.
Suomessa toimii työsuojelutoimikunnan lisäksi säännöllisesti
kokoontuva jatkuvan vuoropuhelun ryhmä, joka kokoontuu 11
kertaa vuodessa luottamushenkilöiden ja työsuojeluvaltuu-
tettujen, People Partnereiden, turvallisuusasiantuntijoiden ja
operatiivisten toimintojen edustajien kanssa. Ryhmässä käydään
aktiivista keskustelua päivittäisistä henkilöstöön ja työturvallisuu-
teen liittyvistä asioista. Työsuojelutoimikunnan ja jatkuvan vuoro-
puhelun kokoontumisista vastaa Ponssen People & Safety -tiimi.
Maaorganisaatioissa Suomen ulkopuolella toimitaan aktiivisessa
ja avoimessa keskusteluyhteydessä henkilöstön ja henkilöstön
edustajien kanssa, mikäli maassa on henkilöstöedustus.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja
kanavat huolenaiheiden esiin tuomiseksi
Ponsse pyrkii lieventämään omaan työvoimaan liittyviä negatii-
visia vaikutuksia yhtiön arvojen ja yhteisesti sovittujen toimin-
taperiaatteiden avulla. Ponsse seuraa ja kehittää jatkuvasti
työturvallisuutta, kouluttaa työntekijöitä sekä tukee esihenkilö- ja
johtamistyötä.
Ponssen eettisiä toimintatapoja tukee eettinen ilmoitus-
kanava (whistleblowing), joka antaa mahdollisuuden ilmoittaa
Ponsseen ja Ponssen toimintaan liittyvistä väärinkäytösepäi-
lyistä. Whistleblowing-kanava on kuvattu osana yhtiön eettistä
toimintaohjetta. Jokaisen ponsselaisen tulee suorittaa eettistä
toimintaohjetta koskeva koulutus.
Kun ponsselaisilla tai sidosryhmillä herää huoli eettisestä
toimintaohjeesta tai lain vastaisesta toiminnasta, siitä tulee
ilmoittaa yhtiölle. Ponsse rohkaisee työntekijöitä ilmoittamaan
huolenaiheista tai rikkomuksista ensisijaisesti lähimmälle
esihenkilölle, henkilöstöhallintoon tai yhtiön johdolle. Tarvittaes-
sa ilmoituksen voi myös tehdä anonyymisti Ponssen eettiseen
ilmoituskanavaan (whistleblowing), jota ulkopuolinen palvelun-
tarjoaja ylläpitää Ponssen verkkosivuilla yhdeksällä eri kielellä.
Ilmoituskanava on avoin myös Ponssen ulkoisille sidosryhmille.
Eettisen ilmoituskanavan ilmoitusten käsittelystä ja toimenpiteis-
tä väärinkäytösten ilmoittajien suojelemiseksi on kerrottu lisää
osiossa G1- Liiketoiminnan harjoittaminen.
Jokainen ponsselainen pystyy tekemään turvallisuushavainto-
ja yhtiön raportointijärjestelmään tai paikallisesti sovitulla tavalla.
Turvallisuushavaintojen raportointia on tuettu koulutuksen ja
viestinnän keinoin esimerkiksi toimitusjohtajan katsauksissa.
Turvallisuushavainnot ovat auttaneet tunnistamaan parantamis-
81
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
ta vaativia kohteita, toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä ja pie-
nentämään turvallisuusriskejä. Turvallisuushavaintoja käsitellään
säännöllisesti vastuutiimien toimesta ja korjaustoimenpiteiden
etenemistä seurataan.
Toimenpiteet
Yhdenvertainen ja tasa-arvoinen työyhteisö
Yhdenvertainen ja syrjimätön yrityskulttuuri edistää henkilöstön
hyvinvointia ja työntekijäkokemusta, vähentää vaihtuvuutta ja
auttaa osaavan työvoiman rekrytoinnissa. Ponssella halutaan
vahvistaa työyhteisön moninaisuutta ja siksi huomiota kiinnite-
tään yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden toteutumiseen.
Ponssen tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma käsitellään
yhtiön henkilöstöryhmässä vuosittain.
Ponssella ylläpidetään avointa keskustelukulttuuria ja henki-
löstölle tarjotaan mahdollisuus antaa palautetta henkilöstöky-
selyiden kautta. Pulse-henkilöstökyselyssä mitataan henkilöstön
kokemusta myös yhdenvertaisuudesta ja tasa-arvosta. Vuoden
2024 kyselyssä 69 prosenttia ponsselaisista koki tasa-arvon ja
yhdenvertaisuuden toteutuvan Ponssella hyvin tai erinomaisesti.
Ponssen tasa-arvoista ja yhdenvertaista työyhteisöä tukevat
arvojen mukainen toiminta, yhteiset toimintaperiaatteet, laa-
dukas esihenkilötyö yhdistettynä vahvaan yrityskulttuuriin sekä
avoimen keskustelukulttuurin ylläpitäminen.
Ponssella työn ja perhe-elämän yhteensovittamista helpote-
taan joustavilla työaikajärjestelyillä ja myönteisellä suhtautumi-
sella perhevapaiden käyttöön.
Johtamistyö ja työntekijöiden koulutus
Ponsse seuraa johtamisen ja esihenkilötyön laatua vuosittain
johtajuusarvioinnilla. Kyselyn tuloksia käytetään johtamisohjel-
mien ja -tuen kehittämisessä sekä luomaan näkökulmia esihen-
kilöiden yksilölliseen kehittymiseen. Johtajuusarviointikysely lä-
hetetään jokaiselle ponsselaiselle ja heitä pyydetään arvioimaan
omaa esihenkilöään. Arvioinnin tulosten pohjalta suunnitellaan
tarvittavia henkilökohtaisia kehitystoimenpiteitä osana kehitys-
keskusteluprosesseja.
Ponssen johtamisen periaatteet päivitettiin vuonna 2024
ja niiden pohjalta tullaan kehittämään Ponssen esihenkilötyön
koulutuksia.
Ponsse mahdollistaa työntekijän ja esihenkilön välillä kehitys-
keskustelut kaksi kertaa vuodessa ja kannustaa avoimeen vuoro-
puheluun esihenkilön ja työntekijän välillä. Ponsse tulee jatkossa
seuraamaan keskusteluiden toteutumista henkilöstöhallintajär-
jestelmässä erityisesti toimistotyötä tekevän henkilöstön osalta.
Vuoden 2025 aikana tullaan tarkentamaan kehityskeskustelui-
den sisältöä, ohjeistusta ja koulutusta.
Työturvallisuuden edistäminen
Ponssella on sertifioitu työterveyden ja -turvallisuuden ISO 45001
-johtamisjärjestelmä Suomen toiminnoissa Epec Oy:ssä sekä
Chilen ja Uruguayn maaorganisaatiossa. Turvallisuuden toiminta-
periaatteiden toteutumisesta vastaa Ponssen toimitusjohtaja
ja työturvallisuus on aktiivisesti osana Ponssen johtoryhmän ja
johdon työskentelyä.
Psyykkistä ja fyysistä turvallisuutta edistetään aktiivisella
kehitystyöllä, muun muassa arvioimalla psyykkisen ja fyysisen
turvallisuuden riskejä ja toteuttamalla korjaavia toimenpiteitä.
Lisäksi Ponssella on laadittu maakohtaisia ohjeistuksia kiusaami-
sen ja häirinnän estämiseksi. Panostukset psyykkiseen ja fyysiseen
turvallisuuteen parantavat työoloja ja työhyvinvointia, ja samalla
edistävät työntekijöiden tehokkuutta ja Ponssen taloudellista suori-
tuskykyä.
Ponsse on sitoutunut nolla tapaturmaa ja ammattitautia
-tavoitteeseen. Tavoitetta ei ole vielä saavutettu, mutta työtä
tavoitteen eteen tehdään aktiivisesti. Sattuneet tapaturmat
tutkitaan, tutkinnasta saadut opit kommunikoidaan henkilöstölle
ja toteutetaan korjaavia toimenpiteitä vastaavien tapaturmien
ehkäisemiseksi.
Ponssen koko henkilöstö on työterveystarkastusten piirissä
kunkin maan lainsäädäntövaatimusten mukaisesti. Työterveys-
huollon asiantuntemusta hyödynnetään henkilöstön työterveyden
kehittymisen seurannassa ja varhaisessa vaiheessa tarvittavien
korjaavien toimenpiteiden suunnittelussa, jotta henkilöstön työ-
kykyä voidaan ylläpitää.
Ponsse-huoltopalveluverkostoa auditoidaan säännöllisesti
Ponssen sisäisen auditointiohjelman ESW:n (Effectice and Safe
Workshop) mukaisesti. Auditointiohjelman turvallisuusosio
sisältää muun muassa turvallisuuskoulutukset, hätätilanteisiin
varautumisen, turvallisuuden mittarit, turvallisuushavainnot ja
-kävelyt sekä tapaturmatutkinnan osa-alueet. Auditointipoikkeamat
raportoidaan ja niiden vaatimia korjaavia toimenpiteitä seurataan
globaalisti.
Ponssen Vieremän tehdasta, Epec Oy:tä sekä Chilen ja Uru-
guayn maaorganisaatioita auditoidaan ISO-johtamisjärjestelmän
vaatimusten mukaisesti. Auditointeja toteutetaan vuosittain.
Hyvin toteutetuilla uusien työntekijöiden turvallisuuskoulutuksilla
varmistetaan työvoiman työkyky ja työhyvinvointi. Työturvallisuus-
koulutuksia kehitetään jatkuvasti ja koulutusten toteutumista
seurataan globaalisti.
Ponssella halutaan tarjota nuorille työntekijöille harjoittelumah-
dollisuuksia. Yhtiössä arvioidaan aina erikseen ne tehtävät, joihin
nuoria työntekijöitä voidaan sijoittaa ja varmistetaan, että maakoh-
taiset, lakisääteiset näkökulmat tulevat huomioiduiksi.
Ponssen toimintaan liittyy työterveys- ja turvallisuusriskien
lisäksi tuoteturvallisuusriskejä, joiden hallitsemiseksi on vuonna
82
KESTÄVYYSRAPORTTI
2024 otettu käyttöön tuoteturvallisuuspolitiikka. Tuoteturvalli-
suuspolitiikasta kerrotaan osiossa S4 - Kuluttajat ja loppukäyt-
täjät.
Ponssella lähestytään työturvallisuutta rakentavassa henges-
sä. Kehityskohteet tunnistetaan, niistä puhutaan avoimesti, ja
etsitään yhdessä parhaat mahdolliset tavat hallita riskejä jatkos-
sa paremmin. Ketään ei rangaista kehityskohteiden tai mahdol-
listen puutteiden esille tuomisesta. Osana Ponssen arvoja ovat
avoimuus, toisista välittäminen ja keskusteleminen.
Panostukset työturvallisuuteen ja koulutuksiin lisäävät kustan-
nuksia, mutta samanaikaisesti vähentävät sairauspoissaoloista,
tapaturmista tai henkilöstön vaihtuvuudesta aiheutuvia kustan-
nuksia. Henkilöstön sairaus- ja työkyvyttömyydestä johtuvien
poissaolojen kustannuksiin pyritään vaikuttamaan korvaavan
työn käytännöllä, mikäli paikallinen lainsäädäntö sen sallii.
Työnantajakuva ja henkilöstön sitoutuneisuus
Suomessa Ponssen vahva maine ja hyvä työnantajamielikuva
helpottavat työvoiman saatavuutta ja Ponssen houkuttelevuutta.
Monissa muissa maissa Ponsse on tunnettu hyvästä mainees-
taan lähiyhteisössään, mutta laajemmalla alueella tunnettuus
on heikompi kuin Suomessa. Aktiivinen yhteistyö lähiyhteisön ja
oppilaitosten kanssa auttaa työnantajamielikuvan luomisessa
ja työvoiman houkuttelevuuden varmistamisessa. Ponssella on
pitkiä työsuhteita ja vapaaehtoinen vaihtuvuus on globaalisti
tarkasteltuna hyvin hallinnassa. Tämä kertoo henkilöstön sitou-
tumisesta Ponsseen.
Työnantajamielikuvaa edistetään yhteistyössä viestinnän
kanssa erilaisilla artikkeleilla ja muulla viestinnällä rekrytoin-
ti-ilmoitusten lisäksi. Tietyissä työtehtävissä joustavat lähi- ja
etätyön yhdistämismahdollisuudet helpottavat työvoiman
saatavuutta.
Ponsse tekee oppilaitosyhteistyötä niin yliopisto-, ammatti-
korkeakoulu- kuin ammatillisessakin koulutuksessa. Ammatillista
osaamista koulutetaan myös Ponssen omissa toimitiloissa
Suomessa Ylä-Savon ammattiopiston Ponsse Polku -koulutus-
ohjelmassa. Ohjelmassa on koulutettu asentajia ja hitsaajia jo
yli kymmenen vuoden ajan, ja se on ollut Ponsselle merkittävä
rekrytointikanava. Vuonna 2023 aloitettiin Ponsse Pro -koulu-
tusohjelma Riverian Valtimon kampuksen kanssa. Ohjelmassa
jatkokoulutetaan asentajista metsäkonehuollon ammattilaisia,
jotka työllistyvät Ponssen eri huoltopalvelukeskuksiin.
Korkeakouluista Ponssella on Suomessa opiskelijaohjelmat
Tampereen yliopiston ja Savonia Ammattikorkeakoulun kans-
sa. Tampereen yliopiston Student Deal -ohjelma on suunnattu
automaatiotekniikan maisterivaiheen opiskelijoille, ja Savonia
Ammattikorkeakoulun Digital Professional -ohjelman kohderyh-
mänä ovat ohjelmistokehityksen opiskelijat. Myös Ponssen maa-
organisaatioissa on paikallista oppilaitosyhteistyötä. Tavoitteena
on tarjota opiskelijoille harjoittelupaikkoja, lopputyöaiheita sekä
-paikkoja sekä mahdollisuus kiinnittyä työelämään jo opintojen
aikana suorittamalla osa opinnoista työssä oppimalla.
Ponssen työnantajamielikuvaa tuki yhtiölle vuonna 2024
toistamiseen myönnetty mainepalkinto Luottamus&Maine-tut-
kimuksessa, jossa yksityissijoittajat arvioivat Ponssen Suomen
hyvämaineisimmaksi yhtiöksi.
Mittarit
TYÖSUHTEISTEN TYÖNTEKIJÖIDEN MÄÄRÄ
Sukupuoli Työsuhteisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä)
Miehet 1 773
Naiset 225
Muut 0
Ei ilmoitettu 1
Työsuhteiset työntekijät yhteensä 1 999
2024 Naiset Miehet Muut Ei ilmoitettu Yhteensä
Työsuhteisten työn tekijöiden määrä 225 1773 0 1 1 999
Vakinaisten työsuhteisten työn tekijöiden määrä 216 1748 0 1 1965
Määräaikaisten työsuhteisten työn tekijöiden määrä 9 25 0 0 34
Vaihtelevalla työajalla työsken televien määrä 0 0 0 0 0
TYÖSUHTEISTEN TYÖNTEKIJÖIDEN MÄÄRÄ MAISSA, JOISSA YLI 10 PROSENTTIA KOKONAISHENKILÖSTÖMÄÄRÄSTÄ
Maa Työsuhteisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä)
Suomi 1 150
Brasilia 446
83
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
HENKILÖSTÖMÄÄRÄ MAANTIETEELLISTEN ALUEIDEN MUKAAN
2024 Eurooppa Etelä- Amerikka Pohjois- Amerikka Aasia Yhteensä
Työsuhteisten työn tekijöiden määrä 1 318 580 77 24 1 999
Vakinaisten työ suhteisten työn tekijöiden määrä 1 287 578 77 23 1 965
Määräaikaisten työsuhteisten työn tekijöiden määrä 31 2 0 1 34
Vaihtelevalla työ ajalla työsken televien määrä 0 0 0 0 0
TYÖNTEKIJÖIDEN JAKAUTUMINEN IKÄRYHMITTÄIN
Ikäryhmä Henkilöt
Alle 30-vuotiaat 391
30–50-vuotiaat 1 199
Yli 50-vuotiaat 409
LÄHTENEIDEN TYÖSUHTEISTEN TYÖNTEKIJÖIDEN KOKONAISMÄÄRÄ JA VAIHTUVUUS
Lähteneiden työntekijöiden kokonaismäärä raportointikaudella 380
Vaihtuvuus, % 19,01 %
KOKONAISANSION SUHDE
Korkeimmin palkatun henkilön vuotuisen kokonaisansion suhde vuosipalkkojen mediaaniin (pois lukien korkeimmin palkattu henkilö) 14,08
JOHTORYHMÄN SUKUPUOLIJAKAUMA
Sukupuoli Henkilömäärä Henkilömäärä, %
Miehet 7 78 %
Naiset 2 22 %
HALLITUKSEN SUKUPUOLIJAKAUMA
Sukupuoli Henkilömäärä Henkilömäärä, %
Miehet 5 71 %
Naiset 2 29 %
NAISTEN JA MIESTEN VÄLINEN PALKKAERO
Maat Suhdeluku
Brasilia 117 %
Kiina 132 %
Suomi 102 %
Yhdysvallat 108 %
TYÖEHTOSOPIMUSNEUVOTTELUIDEN KATTAVUUS JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN VUOROPUHELU
Henkilöstömäärä
Työehto sopimuksen
piirissä olevat työntekijät
Ei työehto sopimusta
tai tyhjä arvo Työsopimuksen piirissä, %
1 999 1 819 180 91,0 %
Henkilöstömäärä (Suomi) Työehtosopimuksen piirissä olevat työntekijät Työsopimuksen piirissä olevien %-osuus
1 150 1 133 98,52 %
Henkilöstömäärä (Brasilia) Työehtosopimuksen piirissä olevat työntekijät Työsopimuksen piirissä olevien %-osuus
446 446 100 %
Henkilöstömäärä (Suomi) Työntekijöiden edustajien piirissä olevat työntekijät Työntekijöiden edustajien piirissä, %
1 150 1 133 98,52 %
84
KESTÄVYYSRAPORTTI
Työehtosopimus neuvottelujen kattavuus Työmarkkina osapuolten vuoropuhelu
Kattavuusaste:
Työsuhteiset työntekijät
– ETA-alue
Työsuhteiset työntekijät
– muu kuin ETA-alue
Edustus työpaikalla
(vain ETA-alue)
0–19 %
20–39 %
40–59 %
60–79 %
80–100 % Suomi Brasilia Suomi
RIITTÄVÄ PALKKA
Kaikille Ponssen työsuhteisille työntekijöille maksetaan elämi-
seen riittävä palkka. Elämiseen riittävän palkan indikaattorit on
laskettu vertaamalla henkilöiden palkkoja joko saatavilla olevaan
markkinadataan kyseisen alueen elämiseen riittävästä palkasta
tai paikallisesti määriteltyyn tai sovellettuun riittävän palkan
tasoon.
ETA-maiden ja ETA-alueen ulkopuolisten maiden osalta vertai-
lun pohjana on käytetty sovellettavaa työehtosopimusta niissä
maissa, joissa työehtosopimusta sovelletaan. Mikäli työehto-
sopimusta ei sovelleta, vertailun pohjana on käytetty verrokki-
ryhmien palkkatasoja tai maalle mahdollisesti julkaistua riittävän
palkan tietoa. Riittävä palkka on raportoitu 31.12.2024
tilanteesta.
PERHEVAPAAT
Kaikki Ponssen työsuhteiset työntekijät ovat globaalisti oikeutet-
tuja perhevapaaseen.
TYÖTERVEYDEN JA TYÖTURVALLISUUDEN HALLINTAJÄRJESTELMÄN PIIRIIN KUULUVA HENKILÖSTÖ
Henkilömäärä %-osuus henkilöstöstä
Työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin kuuluva henkilöstö 1 285 64 %
TERVEYS JA TURVALLISUUS
Oma henkilöstö 2024 2023
Työtapaturmat 58 50
TRIF 15,6 23,1
Poissaoloa aiheuttaneet työtapaturmat 43 42
LTIF 11,5 10,4
Kuolemaan johtaneet työtapaturmat 0 0
Ammattitaudit 0 NA
Kuolemaan johtaneet ammattitaudit 0 NA
SYRJINTÄ- JA HÄIRINTÄTAPAUKSET
2024 2023
Syrjintä- ja häirintätapausten kokonaismäärä 0 3
Syrjintä- ja häirintätapauksista ei ole maksettu sakkoja tai kor-
vauksia raportointivuonna. Vakavia ihmisoikeustapauksia, kuten
pakkotyötä, ihmiskauppaa tai lapsityövoimaa ei ole raportoitu,
eikä näihin liittyen ole maksettu sakkoja tai korvauksia raportoin-
tivuonna.
Oman työvoiman työperäisten tapausten ja valitusten sekä
vakavien ihmisoikeusvaikutusten ja -tapausten osalta ei ole mak-
settu sakkoja tai korvauksia raportointikaudella.
85
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
MITTAREIDEN LASKENTAPERIAATTEET
Oman työvoiman mittareissa on huomioitu koko Ponsse-konsernin henkilös-
tö, pois lukien harjoittelijat. Mittareita koskevat luvut on ilmoitettu raportoin-
tikauden lopun (31.12.2024) tilanteesta. Työsuhteisten työntekijöiden mää-
rään liittyvät luvut sisältävät kaikki aktiivisessa työsuhteessa olevat henkilöt.
Kestävyysraportoinnin henkilöstömäärä eroaa tilinpäätöksessä esitetystä
henkilöstömäärästä, joka on ilmoitettu raportointivuoden keskiarvona.
Työsuhteisten työntekijöiden määrä maittain on raportoitu niiden maiden
osalta, jossa henkilöstön määrä ylittää 10 prosenttia kokonaishenkilöstön
määrästä. Maakohtaisten tietojen laskennassa on käytetty kunkin maan
kansallisten lakien mukaisia määritelmiä.
Ponssen työntekijöille solmituille määräaikaisille työsopimuksille on lainsää
-
dännöllinen peruste.
Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuusluvussa on huomioitu kaikki työsuh
-
teiset työntekijät, jotka ovat lähteneet raportointivuoden aikana yhtiöstä
vapaaehtoisesti, irtisanottu, jääneet eläkkeelle tai menehtyneet työsuhteen
voimassaollessa. Luvun jakajana on käytetty Ponssen aktiivisessa työsuh
-
teessa olevaa henkilöstömäärää, pois lukien harjoittelijat.
Työehtosopimusten piiriin kuuluvien työsuhteisten työntekijöiden prosent
-
tiosuus kaikista työsuhteisista työntekijöistä pois lukien harjoittelijat, on las-
kettu seuraavasti: työehtosopimuksen piiriin kuuluvat työsuhteiset työn tekijät
/ henkilöstön kokonaismäärä x 100. Henkilömäärät ja tieto työehtosopi
-
muksen piirissä olevista työntekijöistä on ilmoitettu raportointikauden lopun
31.12.2024 tilanteesta.
Työehtosopimusten piiriin kuuluvien työsuhteisten työntekijöiden prosent
-
tiosuus on ilmoitettu kaikista työsuhteisista työntekijöistä Ponsse Oyj:ssä ja
Epec Oy:ssä. ETA-alueella vain Suomessa on vähintään kymmenen prosent
-
tia yrityksen työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä. ETA-alueen
ulkopuolella vain Brasiliassa on vähintään kymmenen prosenttia yrityksen
työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä.
Kokonaispalkitsemisen luvut on raportoitu 31.12.2024 aktiivisessa työsuh
-
teessa olevasta henkilöstöstä. Naisten ja miesten kokonaispalkkojen suhde
on laskettu vertaamalla naisten palkkojen keskiarvoa miesten palkkojen
keskiarvoihin. Suhdelukua ei ole esitetty niiden maiden osalta, joissa työsken
-
telee vähemmän kuin viisi naista tai joissa molemmat sukupuolet eivät ole
edustettuina.
Korkeimmin palkatun henkilön vuotuista kokonaisansiota vuotuisten kokonai
-
sansioiden mediaaniin verrattaessa on laskennassa käytetty 31.12.2024
työsuhteessa olevien henkilöiden vuosipalkkoja. Vertailtavasta koko henki
-
löstön mediaanista on poistettu korkeimmin palkatun henkilön palkka. Koko
henkilöstön mediaanilaskennassa ei ole huomioitu palkkioita, sillä raportoin
-
tivuonna tietoa ei ole luotettavasti saatavilla. Ponssella tullaan kehittämään
vuonna 2025 raportointijärjestelmää palkkioiden dokumentoinnin osalta.
Myös korkeimmin palkatun henkilön vuotuisessa ansiossa on huomioitu
henkilön peruspalkka ilman palkkioita, jolloin laskennassa käytettävät luvut
ovat vertailukelpoisia keskenään. Valuuttamuunnos euromääräistä vertailua
varten on tehty 10.1.2025 päivän kurssilla.
Työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin kuuluva henkilös
-
tö käsittää ISO 45001 -johtamisjärjestelmän alaisten konserniyhtiöiden eli
emoyhtiö Ponsse Oyj:n, Epec Oy:n sekä Chilen ja Uruguayn maaorganisaatioi
-
den henkilöstömäärät.
Terveys- ja turvallisuustiedoissa on ilmoitettu koko raportointivuoden
työtapaturmat. Ammattitautien osalta raportointi- ja seurantakausi on koko
raportointivuosi.
Tapaturmataajuudet laskemme miljoonaa työtuntia kohti. Tapaturmataa
-
juuksien laskennassa käytämme todellisia työtunteja lukuun ottamatta
pienimpiä maaorganisaatioita, joissa ei ole työtuntien raportointijärjestelmä
käytössä. Näiden merkitys laskennassa on hyvin vähäinen. LTIF-laskennassa
huomioidaan kaikki poissaoloa (tapaturmaa seuraava työpäivä) aiheutta
-
neet tapaturmat. TRIF-laskennassa huomioidaan poissaoloon johtaneiden
tapaturmien lisäksi kaikki lääketieteellistä hoitoa vaatineet tapaturmat sekä
ammattitaudit. Tapaturmat, joista on aiheutunut itsehoitoa vaatinut vamma,
on jätetty pois tämän vuoden TRI-laskennasta, sillä tavoitteena on madaltaa
vähäisten tapaturmien ilmoituskynnystä. Työmatkalla sattuneita tapaturmia
ei myöskään lueta mukaan tilastoihin, mutta ne käsitellään kuten kussakin
maassa paikallisesti edellytetään.
Vertailukaudella 2023 on käytetty laskennassa teoreettisia työtunteja, toisin
sanoen laskennassa käytetyistä työtunneista ei ole vähennetty lomia tai
muita poissaoloja. Vertailukaudella TRI-laskennasta puuttuvat ammattitaudit,
joten luvut eivät ole keskenään täysin vertailukelpoisia.
Tapaturmatilastoissa on mukana vain Ponssen oma henkilöstö.
Syrjintä- ja häirintätapauksen lukumäärä perustuu raportointivuonna
yhtiön eettiseen ilmoituskanavaan (whistleblowing) tehtyihin ilmoituksiin.
Tiedossamme ei ole, että Ponsseen liittyviä syrjintä- tai häirintätapauksia
olisi ilmoitettu OECD:n monikansallisille yrityksille tarkoitetuille kansallisille
yhteyspisteille.
Mittareita ei ole validoitu muun ulkopuolisen tahon toimesta.
86
KESTÄVYYSRAPORTTI
S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Metsäkoneen käyttäjien työturvallisuuteen
ja työn tehokkuuteen voidaan vaikuttaa
esimerkiksi parantamalla työergonomiaa ja
huoltosiltoja koneen ympärillä. (T)
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Metsäkoneiden automaatioon, turvallisuuteen, ergonomiaan
ja digitalisaatioon liittyvä teknologian kehitys
• Kuljettajan työtä tukevat Active-tuotteet, kuten metsäkoneiden
sähkökäyttöiset käsinojat ja ohjaamon vaimennusjärjestelmä.
• Tuoteturvallisuuden jatkuva parantaminen
• Tuoteturvallisuuspolitiikka otettiin käyttöön 2024.
• Metsäkoneiden kehitys asiakaspalautteet huomioiden
• Sidosryhmäyhteistyö, kuten asiakasseminaarit
Metsäkonekoulutuksilla parannetaan turval-
lista ja vastuullista koneen käyttöä. (T)
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Jokaiseen uuteen metsäkoneeseen sisältyy koneen luovutus- ja
käyttökoulutus, jotka edistävät metsäkoneen turvallista käyttöä.
• Ponsse tarjoaa asiakkalle räätälöityjä koulutuksia,
kuten esihenkilö- ja kuljettajakoulutusta.
• Jokaisen uuden metsäkoneen mukana käyttöohjeet
• Metsäkoneen käyttöohjeet saatavilla myös
mobiilisovelluksena (PONSSE Active manual)
Taloudelliset mahdollisuudet Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Ponsse on kehittänyt laajalle käyttäjäryhmälle
soveltuvia tuoteratkaisuja sekä kuljettajatyö-
tä avustavia ratkaisuja, jotka tukevat kuljet-
tajien vastuullista työskentelyä parantaen
tuotteiden ja palveluiden kysyntää.
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Metsäkoneissa on Opti-tietojärjestelmä, joka
mahdollistaa karttaohjelmien käytön.
• Digitaaliset palvelut tukevat kuljettajan päätöksentekoa.
• Aktiivinen tuotekehitys kehittää aktiivisesti metsäkoneiden ominaisuuksia.
Uudet, vastuulliset innovaatiot luovat arvoa
yhteiskuntaan ja Ponsselle uusia liiketoiminta-
mahdollisuuksia.
Koko arvoketju • Aktiivinen tuotekehitys asiakastarpeet huomioiden
• Vastuullisuutta korostavat innovaatiot, kuten sähköinen
kuormatraktorikonsepti ja ergonomiaa edistävät ratkaisut
• Läheinen asiakas- ja sidosryhmätyö varmistaa oikeansuuntaisen ja
tulevaisuuden metsätalouden tarpeita vastaavan teknologiakehityksen.
• Yhteistyö korkeakoulujen, yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa
Taloudelliset riskit Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Metsäkoneilla tapahtuvat tapaturmat voivat
aiheuttaa Ponsselle kustannuksia ja maine-
haittaa.
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Turvallisuusviestintä asiakkaille, mikäli tuotteessa tai
käyttöohjeessa huomataan vakavia puutteita.
• Metsäkoneiden suunnittelussa ja kehityksessä huomioidaan kansainväliset
ISO- standardit ja eurooppalaiset EN-standardit, jotka varmistavat
olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten täyttymisen.
• Tuoteturvallisuuden jatkuva parantaminen
• Tuoteturvallisuuspolitiikka otettiin käyttöön 2024.
• Jokaiseen uuteen metsäkoneeseen sisältyy koneen luovutus- ja käyttökoulutus
sekä käyttöohjeet, jotka mahdollistavat metsäkoneen turvallisen käytön.
Muutokset kuluttajien käyttäytymisessä
voivat aiheuttaa kysyntävaihtelua ja vaikuttaa
tuotteiden hintatasoon.
Oma toiminta
ja arvoketjun
loppupää
• Aktiivinen tuotekehitys asiakastarpeet huomioiden
• Läheinen asiakas- ja sidosryhmätyö varmistaa oikeansuuntaisen ja
tulevaisuuden metsätalouden tarpeita vastaavan teknologiakehityksen.
87
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
Olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet on tunnistettu osana yhtiön kaksoisolennai-
suusarviointia, joka on toteutettu osana konsernin riskienhallin-
taprosessia. Kestävyysaiheiden olennaisten vaikutusten, riskien
ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi on kuvattu
sivulla 47. Ponssen kuluttajia ja loppukäyttäjiä ovat metsäyhtiöt,
metsäkoneyrittäjät sekä koneen kuljettajat. Olemme tunnista-
neet, että kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvillä positiivisilla vaiku-
tuksilla on vaikutus taloudellisiin mahdollisuuksiin. Vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet -taulukossa on merkitty, onko tunnistettu
vaikutus todellinen (T) vai potentiaalinen (P).
Metsäkoneiden turvallisuuteen, ergonomiaan ja innovatiivisiin
tuoteratkaisuihin liittyvät vaikutukset kuluttajiin ja loppukäyttäjiin
perustuvat yhtiön strategiaan ja liiketoimintamalliin. Ponssen
strategian tarkoituksena on luoda kestäviä ratkaisuja asiakkai-
demme ja ympäristön hyväksi. Yhtiön visiona on olla vastuulli-
sen metsätalouden halutuin yhteistyökumppani. Kuluttajien ja
loppukäyttäjien vaikutuksia liiketoimintamalliin ja strategiaan
on kuvattu sivulla 46. Yhtiön strategia ja liiketoimintamalli, joilla
edistetään ihmisten hyvinvointia sekä turvallisia ja ergonomisia
koneita, edistävät kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyviä positiivi-
sia vaikutuksia ja taloudellisia mahdollisuuksia sekä auttavat
lieventämään negatiivisia vaikutuksia ja taloudellisia riskejä.
Kaksoisolennaisuusarvioinnin pohjalta ei ole tehty muutoksia
yhtiön stategiaan.
Ponssen vastuullisuusstrategian tavoitteiden mukaisesti
yhtiössä innovoidaan kestäviä ja luontoa kunnioittavia ratkaisuja
sekä edistetään ihmisten hyvinvointia. Tuote- ja palveluratkai-
sut mahdollistavat kestävän metsätalouden toteutumisen.
PONSSE-metsäkoneet on kehitetty käyttäjilleen mahdollisimman
turvallisiksi ja ergonomisiksi. Ponssen strategiassa kestävä kehi-
tys ja vastuullisuus nähdään tulevaisuuden menestystekijöinä ja
toiminnan jatkuvuuden edellytyksenä.
Kestävyysriskejä arvioidaan vuosittain osana konsernin
riskienhallintaprosessia. Riskiarvioinnit kattavat myös kuluttajiin
ja loppukäyttäjiin liittyviä riskejä.
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät
kestävyystavoitteet
Ponsse ei ole asettanut kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyviä
mitattavissa olevia ja tulossuuntautuneita tavoitteita vuonna
2024, sillä nykytilan arviointi on vielä meneillään. Vuoden 2025
aikana yhtiössä tullaan kartoittamaan, voidaanko kuluttajiin ja
loppukäyttäjiin liittyviä mitattavissa olevia ja tulossuuntautuneita
tavoitteita asettaa.
Vaikka mitattavissa olevia tavoitteita ei ole asetettu, Ponsse
kehittää aktiivisesti metsäkoneiden turvallisuutta ja ergonomiaa
yhteistyössä kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa. Toiminta-
periaatteet, kuten tuoteturvallisuuspolitiikka, tukevat toimien
tehokkuutta.
Toimintaperiaatteet
Ponssen kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyviä toimintaperiaatteita
ohjaavat lainsäädännön ja yhtiön arvojen lisäksi Ponssen eettiset
toimintaohjeet, Code of Conduct ja Supplier Code of Conduct
sekä johtamisjärjestelmät, jotka on kuvattu tarkemmin osiossa
G1- Liiketoiminnan harjoittaminen. Tuoteturvallisuustyötä ohjaa
yhtiön hallituksen vuonna 2024 hyväksymä tuoteturvallisuus-
politiikka. Ponssen eettiset toimintaohjeet Code of Conduct
ja Supplier Code of Conduct ovat kuluttajien ja loppukäyttäjien
luettavissa Ponssen internet-sivuilta.
Ponsse kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuk-
sia, mukaan lukien ihmisoikeuksia koskevia kansainvälisiä perus-
asiakirjoja ja Kansainvälisen työjärjestö ILO:n julistusta työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista. Ponsse on sitoutunut noudat-
tamaan OECD:n toimintaohjeita monikansallisille yrityksille sekä
YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita.
Ponssen arvoketjussa huomioidaan ihmisoikeudet niihin liittyvää
huolellisuusvelvoitetta noudattaen. Yhtiö on sitoutunut estämään
ennakolta negatiivisia ihmisoikeusvaikutuksia ja puuttumaan
tietoon tuleviin ihmisoikeuksien heikennyksiin. Ihmisoikeussi-
toumuksista ja -vaikutusarvioinnista on kerrottu lisää osiossa S1-
Oma työvoima. Vuoden 2024 aikana Ponsselle ei ole raportoitu
kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyviä ihmisoikeusloukkauksia.
Eettisen toimintaohjeen mukaisesti Ponssen tavoite on mini-
moida tuotteiden ja palveluiden käyttöön liittyvät turvallisuuteen
ja terveyteen kohdistuvat riskit osana innovatiivisten tuotteiden ja
palveluiden kehittämistä. Ponsse edistää näitä tavoitteita tuote-
kehityksessä ja laadunvarmistusmenetelmillä, sekä kehittämällä
prosesseja ja ohjeita yhteistyökumppanien kanssa.
Tuoteturvallisuus on keskeinen osa koko Ponssen liiketoi-
mintaa sekä metsäkoneiden suunnittelua ja tuotekehitystä.
PONSSE-metsäkoneiden tuoteturvallisuudesta ja vaatimusten-
mukaisuudesta huolehditaan tuoteturvallisuustiimin johdolla.
Yhtiön tuoteturvallisuuspolitiikan keskeisenä tavoitteena on
varmistaa, että Ponssen tuotteet ovat turvallisia käyttää koko
elinkaarensa ajan, eivätkä ne vaaranna käyttäjien, huoltohenki-
löstön, työntekijöiden tai ympäristön turvallisuutta tai terveyttä.
Politiikan toimeenpano ja noudattaminen auttavat ehkäisemään
tapaturmia, parantamaan asiakastyytyväisyyttä ja tuotteiden
turvallisuutta. Lisäksi se vähentää vahinkojen määrää ja odotta-
mattomia toimintakatkoksia suojaten siten Ponssen taloudellista
tulosta.
88
KESTÄVYYSRAPORTTI
Yhteydenpito kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa
Luottamus eri sidosryhmien kanssa perustuu avoimeen ja pitkä-
jänteiseen yhteistyöhön. Toimialan tarpeet kehittyvät jatkuvasti,
minkä vuoksi jatkuva vuoropuhelu metsäkoneyrittäjien, metsäyh-
tiöiden ja metsäkoneenkuljettajien kanssa on erityisen tärkeää.
Läheinen asiakas- ja sidosryhmätyö varmistaa oikeasuuntaisen
ja tulevaisuuden metsätalouden tarpeita vastaavan teknologia-
kehityksen. Ponsse pitää yhteyttä loppukäyttäjiin suoraan tai
valtuutettujen jälleenmyyjien kautta.
Ponsse kerää asiakaspalautetta päivittäisissä palvelutilan-
teissa, asiakkaiden kanssa tehtävissä tuotekehitysprojekteissa
ja asiakasseminaareissa, joita järjestettiin vuonna 2024 yhteen-
sä 11 kappaletta yhdeksässä eri maassa. Jatkuvan paranta-
misen prosessissa asiakkailta saatu tuotepalaute tai yhtiön
omissa toiminnoissa havaittu muutostarve kirjataan tuotepalau-
tejärjestelmään. Ensimmäisenä palautteen käsittelee Ponssen
maaorganisaatio, minkä jälkeen se siirtyy huoltoneuvontaan.
Huoltoneuvonta selvittää, onko tuotepalautteeseen jo olemassa
ratkaisu. Mikäli ratkaisua ei ole, palaute etenee tuotehallinnan
käsittelyyn, jossa se priorisoidaan turvallisuuden, kriittisyyden,
laajuuden ja kustannusten perusteella. Tämän jälkeen palaute
lisätään tuotekehityksen jatkuvan parantamisen työlistalle,
jossa priorisoidaan turvallisuuskriittiset palautteet. Palautteen
käsittelyä voidaan seurata sisäisesti, ja siitä tulee tieto palaut-
teen kirjanneelle taholle. Uustuoteprosessissa päätös uusien
tuotteiden tuotekehitystyön aloittamisesta tai olemassa olevan
tuotemalliston merkittävistä muutoksista tehdään tuotekehityk-
sen, tuotehallinnan, johdon ja myynnin edustajista koostuvassa
tuoteraadissa.
Ponssen tuoteturvallisuuspalautteiden käsittelyprosessis-
sa kerätään aktiivisesti tietoa eri markkina-alueilla sattuvista
tapaturmista, onnettomuuksista ja läheltä piti -tapauksista.
Suurimmilla metsäkonemarkkinoilla, kuten Suomessa ja Ruot-
sissa, käydään säännöllistä keskustelua suurimpien metsäyhti-
öiden kanssa siitä, millaisia tapaturmia ja läheltä piti -tilanteita
koneellisessa puunkorjuussa tapahtuu. Raportoidut tapaukset
käsitellään tuoteturvallisuustiimin johdolla ja tehdään tarvittavat
toimenpiteet, esimerkiksi muutoksia koneisiin tai niiden käyttö-
ohjeisiin. Asiakkaalle lähetetään tarvittaessa turvallisuustiedote,
jossa ilmoitetaan vaarasta ja ohjeistetaan asiakasta tekemään
toimenpiteitä vaaran välttämiseksi. Usein toimenpiteenä voi olla
pelkkä toimintaohjeistus, mutta joissakin tapauksissa voidaan
suositella metsäkoneen tuontia huoltoon päivitystä varten. Kaik-
ki raportoinnin yhteydessä tehdyt tuoteturvallisuuteen liittyvät
havainnot ilmoitetaan suunnitteluun, jotta ne voidaan huomioida
uusien koneiden suunnittelussa.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi
Ponsselle metsäkoneiden käyttäjien turvallisuus on ensiarvoisen
tärkeää. Ponsse pyrkii edistämään positiivisia vaikutuksia ja lieven-
tämään negatiivisia vaikutuksia kuluttajiin ja loppukäyttäjiin muun
muassa tuoteturvallisuusprosessilla.
Ponssen tuoteturvallisuusprosessi on integroitu osaksi
tuotekehitysprosesseja, jolloin turvallisuusvaatimukset ja -tarpeet
tulevat huomioiduksi osana tuotekehitystä. Tuotekehitysprojekteis-
sa otetaan huomioon turvallisuusnäkökohdat, ja uuden koneen tai
sen ominaisuuksien riskit tunnistetaan ja pienennetään mahdol-
lisimman vähäisiksi. Riskejä pyritään pienentämään ensisijaisesti
suunnittelun keinoin, mutta tarvittaessa myös käyttämällä erilaisia
suojia ja turvalaitteita. Jäännösriskeistä varoitetaan käyttö- ja
huolto-ohjeissa ja tarvittaessa koneisiin kiinnitettävillä varoi-
tusmerkinnöillä. Koneen käyttö- ja huolto-ohjeissa ohjeistetaan
turvalliset tavat käyttää ja huoltaa konetta.
Ponsse kehittää aktiivisesti kuljettajan työergonomiaa. Vuonna
2024 markkinoille esiteltiin Armrest ja eArmrest -käsinojat, jotka
helpottavat ergonomisen työasennon säätämistä, kun konetta
käyttävät eri kuljettajat peräkkäisinä työvuoroina. PONSSE Opti
5G -käyttöliittymää on kehitetty tarjoamaan kuljettajalle olennai-
nen tieto oikea-aikaisesti ja Opti 5G:n karttaohjelma helpottaa
työn suunnittelua ja oman työn seurantaa.
Ponsse osallistuu aktiivisesti kansainväliseen standardointityö-
hön kehittämällä standardeja, jotka kohdistuvat metsäkoneisiin ja
niiden osakokonaisuuksiin. Näitä standardeja ovat kansainväliset
ISO- ja eurooppalaiset EN-standardit. Näin Ponsse pystyy varmis-
tamaan, että uudet PONSSE-metsäkoneet ovat vaatimustenmu-
kaisia myös standardien muuttuessa.
Tärkeä osa tuoteturvallisuutta on henkilöstön kouluttaminen.
Henkilöstölle ja PONSSE-verkostolle järjestetään erilaisia kohden-
nettuja koulutuksia. Henkilöstölle järjestetään pääosin teknisiä ja
standardeihin perustuvia koulutuksia, kun taas verkostolle koulu-
tetaan esimerkiksi koneella tapahtuvien onnettomuuksien ja tapa-
turmien tutkintaa ja raportointia. Koulutusten tavoitteena on lisä-
tä organisaation tietoisuutta tuoteturvallisuudesta ja tuoteturvalli-
suuspolitiikasta, lisätä aiheeseen liittyviä innovaatioita ja parantaa
koneilla työskentelyn turvallisuutta siten, että niiden aiheuttamat
riskit ihmisille ja ympäristölle olisivat mahdollisimman vähäiset.
Kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille
huolenaiheiden esiin tuomiseksi
Kuluttajat ja loppukäyttäjät voivat ilmoittaa havaitsemastaan
Ponssen eettisen toimintaohjeen tai lain vastaisesta toiminnasta
anonyymisti yhtiön eettiseen ilmoituskanavaan (whistleblowing),
joka on avoin myös ulkoisille sidosryhmille. Eettisestä ilmoitus-
kanavasta on kerrottu tarkemmin osiossa G1- Liiketoiminnan
harjoittaminen.
89
YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
Toimenpiteet
Kuljettajan turvallisuutta ja ergonomiaa
tukevat tuoteratkaisut
Ponsse on kehittänyt laajalle käyttäjäryhmälle soveltuvat tuo-
teratkaisut ja kuljettajatyötä avustavia ratkaisuja, jotka tukevat
kuljettajien turvallista ja vastuullista työskentelyä parantaen si-
ten myös metsäkoneiden ja niihin liittyvien palveluiden kysyntää.
Ponsse kehittää osana tuotekehitysprojekteja metsäkoneenkul-
jettajien työskentelymukavuutta, turvallisuutta ja ergonomiaa.
Ratkaisuja ja metsäkoneita kehitetään yhdessä kuljettajien ja
asiakkaiden kanssa. Uudet, vastuulliset innovaatiot luovat arvoa
yhteiskuntaan ja Ponsselle uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
Metsäkoneenkuljettajan ergonomialla on ratkaiseva merki-
tys, kun kuljettajat työskentelevät pitkiä työvuoroja haastavissa
olosuhteissa. Toistuvat liikkeet, raskaat työvaiheet ja staattiset
asennot kuormittavat kuljettajaa.
Metsäkoneen ohjaamon hyvä ergonomia vähentää kuljetta-
jaan kohdistuvia rasituksia ja parantaa työskentelymukavuutta
työkykyä ylläpitäen. Kun työskentelyyn liittyvät hallintalaitteet
ovat säädettävissä kuljettajan yksilöllisten tarpeiden mukaises-
ti, rasitus vähenee ja kuljettaja jaksaa keskittyä paremmin ja
pidempään tuottavaan työhön.
Vuonna 2024 markkinoille esitellyt PONSSE Armrest ja
eArmrest -käsinojat ja uudistettujen PONSSE Wisent ja Elk
-kuormatraktoreiden Active Cabin -ohjaamon vaimennusjärjestel-
mä parantavat entisestään kuljettajan työskentelyolosuhteita ja
työn tuottavuutta.
Active Crane -kuormainten hallinta laajeni vuoden 2024 aika-
na PONSSE C5- ja C6 -kuormaimiin. Hallintajärjestelmän avulla
kuljettaja ohjaa kuormaimen yksittäisten toimintojen sijaan sen
kahmarin liikettä, jolloin kuljettaja voi keskittyä kuormaintyösken-
telyyn. Active Crane parantaa liukupuominostureiden käyttöä,
kuljettajan työergonomiaa ja auttaa kuljettajia jaksamaan parem-
min työssään.
PONSSE Armrests & eArmrests -käsinojat on kehitetty,
jotta jokaiselle metsäkoneenkuljettajalle voidaan antaa yksilölli-
nen ajokokemus. Käsinojat on suunniteltu vastaamaan kaikkien
kuljettajien omia mittoja ja yksilöllisiä ajotapoja. Uudet käsinojat
ennaltaehkäisevät kuljettajan niska- ja hartiaseudun loukkaantu-
misriskiä ja vähentävät työssä syntyvää niska- ja hartiaseudun
rasitusta.
PONSSE Active Cabin -ohjaamon vaimennusjärjestelmä lisää
ajomukavuutta ja edesauttaa kuljettajan jaksamista. Vaimennus-
järjestelmä vähentää pitkäaikaisen rasituksen, tärinän ja iskujen
haittavaikutuksia edistäen kuljettajan työkykyä.
Metsäkoneenkuljettajien toiveesta kehitetty PONSSE
Active Seat -istuin parantaa kuljettajan työn tehokkuutta ja
työskentelyolosuhteita sekä vähentää kuljettajaan kohdistuvaa
kuormitusta. Pyörivän, automaattisesti kuormaimen kärjen liikkei-
täseuraavan istuimen ansiosta kuljettajalla on parempi näkymä
työskentelyalueelle. Ominaisuus vähentää merkittävästi kuljetta-
jan pään liikkeitä, mikä edistää niin kuljettajan työhyvinvointia kuin
työskentelyn tehokkuutta.
Ponssen digitaaliset palvelut tukevat kuljettajan korjuutyötä.
Digitaalisten palveluiden alustan ja metsäkoneiden fleet mana-
gement -järjestelmän, PONSSE Manager 2.0:n, kautta käyttäjät
saavat tietoa koneiden sijainnista, tuottavuudesta ja polttoaineen
kulutuksesta, mikä tukee vastuullista puunkorjuuta. Järjestelmä
seuraa leimikoiden ja suunnitelmien edistymistä ja sillä voidaan
hallinnoida koneiden kuljetusta, seurata koneiden tuotantomää-
riä puutavaralajeittain ja tulostaa mittaustodistuksia. Jatkuvan
tiedonkeruun ansiosta PONSSE Manager 2.0 kykenee prosessoi-
maan ja suodattamaan suuresta tietomäärästä ne osat, joilla on
merkitystä työn tehokkuuden ja tuottavuuden parantamisessa ja
esittämään tiedot helposti löydettävällä, tulkittavalla ja hyödyn-
nettävällä tavalla.
Kuluttajien ja loppukäyttäjien koulutus
Ponsse tarjoaa kuluttajille ja loppukäyttäjille erilaisia koulutuksia,
joilla edistetään turvallista ja vastuullista metsäkoneen käyttöä.
Jokaiseen uuteen metsäkoneen luovutukseen sisältyy luovutus- ja
käyttökoulutus, jossa käydään asiakkaan kanssa läpi metsäko-
neen toiminnallisuudet ja parhaat työmenetelmät sekä koneen
tuottavuuteen ja kuljettajan ergonomiaan liittyviä asioita. Käyttö-
koulutusta tarjotaan myös vaihtokoneiden ostajille.
Esihenkilö- ja kuljettajatyöhön räätälöidyissä koulutuksissa
koulutetaan toimintojen suunnittelua, ohjausta ja valvontaa
sekä aloittaville että kokeneille metsäkoneenkuljettajille. Lisäksi
Ponsse tarjoaa koulutusta, jonka avulla on mahdollista siirtyä ym-
päristöystävällisempään tavaralajimenetelmän puunkorjuuseen.
Uusien metsäkoneiden mukana toimitettavat käyttöohjeet
on saatavilla useilla eri kielillä. Käyttöohjeet on saatavilla myös
PONSSE Active Manual -mobiilisovelluksessa, joka tarjoaa
opastusta PONSSE-metsäkoneiden ja -laitteiden tarkoituksenmu-
kaiseen, tehokkaaseen ja taloudelliseen käyttöön. Kuluttajan ja
loppukäyttäjän on helppo ymmärtää ja seurata videomuodossa
esitettyjä ohjeita.
Vuonna 2024 Ponsse oli mukana uudistamassa koneellisen
puunkorjuun oppikirjaa yhteistyössä suomalaisen tutkimus- ja
kehityskeskus Metsäteho Oy:n kanssa. Oppikirja keskittyy ko-
neellisen puunkorjuun työmenetelmiin ja sitä voidaan hyödyntää
oppikirjana erityisesti nillä markkina-alueilla, joissa ei ole erillisiä
metsäkonekouluja. Oppikirja sisältää puunkorjuun teoriaa, jota
voidaan hyödyntää simulaattoreilla toteutettaviin käytännön
harjoituksiin.
90
KESTÄVYYSRAPORTTI
HALLINTOTAPATIEDOT
G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Positiiviset vaikutukset Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Ponssen eettinen toimintaohje (Code of
Conduct) ja muu eettistä toimintaa tukeva
ohjeistus tukevat vastuullisia toimintatapoja
ja yrityskulttuuria, jossa sidosryhmien on
luotettavaa ja turvallista tehdä yhteistyötä
yhtiön kanssa. (T)
Koko arvoketju • Vastuullisuuskäytännöt varmistetaan yhtiön eettisen toimintaohjeen (Code
of Conduct) ja arvojen sekä niihin liittyvän koulutuksen ja viestinnän tuella.
• Eettistä toimintaohjetta täydentävät politiikat ja ohjeet,
kuten toimittajien eettinen toimintaohje (Supplier Code
of Conduct) ja hankinta- ja toimintapolitiikka.
• Ponssella noudatetaan hyvää hallintotapaa lainsäädännön,
yhtiöjärjestyksen ja hallinnointikoodin mukaisesti.
Ponssen vastuullisuustyöllä ja toimittajien
vastuullisuussitoumuksilla vahvistetaan
eettistä yrityskulttuuria ja luottamusta
toimitusketjussa. (T)
Koko arvoketju • Ponsse edellyttää toimittajilta sitoutumista eettisiin
toimintaperiaatteisiin (Supplier Code of Conduct).
• Ponssella on käytössään palvelu, jolla arvioidaan ja seurataan toimittajia
riskien, vastuullisten toimintatapojen ja lainsäädännön näkökulmista.
Mahdollisuus ilmoittaa väärinkäytöksistä
tukee vastuullista liiketoimintaa ja vähentää
riskejä. (T)
Koko arvoketju • Anonyymi ilmoituskanava (whistleblowing) antaa
mahdollisuuden ilmoittaa väärinkäytösepäilyistä.
• Whistleblowing-ryhmä käsittelee ilmoitukset ja ohjaa ne
tarvittaessa johtoryhmä-, hallitus- tai viranomaiskäsittelyyn.
• Whistleblowing-ohjeistus on huomioitu osana yhtiön Code of Conductia.
• Sisäinen valvonta varmistaa johdonmukaiset toimintatavat.
Ponsse luo alueellista hyvinvointia edistäen
paikallista elinvoimaa ja työllisyyttä. Tämä
vahvistaa myös yrityksen työantajakuvaa. (T)
Koko arvoketju • Ponssen tuotanto, pääkonttori ja logistiikkakeskus sijaitsevat Ylä-
Savossa, ja yhtiön alueellinen työllisyysvaikutus on merkittävä.
• Vieremän tehtaan läheisyydessä sijaitsee kumppanuusyrityskylä, jonka
alihankkijayritykset tekevät Ponsselle alihankintaa tai komponentteja.
• Hankintapolitiikka ja toimintapolitiikka varmistavat
yhtenäiset käytännöt toimittajaverkoston kanssa.
Taloudelliset mahdollisuudet Arvoketjun osa Hallintakeinot ja toimenpiteet
Ponssen toiminta vastuullisena
yrityskansalaisena vahvistaa yhtiön mainetta
ja luo kilpailuetua.
Koko arvoketju • Ponsse noudattaa aina paikallista lainsäädäntöä, verotusta ja määräyksiä.
• Ponsse raportoi ja julkistaa verotiedot lainsäädännön
ja veropolitiikan mukaisesti.
• Vastuullisten liiketoimintakäytäntöjen vahvistaminen
arvoketjussa vaikuttaa yhteiskuntaan positiivisesti.
• Sisäisellä valvonnalla varmistetaan toiminnan ja talouden
suunnittelu, arviointi ja reagointi poikkeamiin.
Merkittävä osa Ponssen alihankkijoista ja
toimitusketjusta on paikallisia toimijoita,
mikä luo yritystoimintaan joustavuutta ja
tehokkuutta.
Arvoketjun
alkupää ja oma
toiminta
• Vieremän tehtaan läheisyydessä sijaitsee kumppanuusyrityskylä, jossa
tehdään Ponsselle alihankintaa tai komponentteja. Läheisen sijainnin ansiosta
tuotteiden saatavuus, kehitys ja yhteistyö on tehokasta ja joustavaa.
• Hankintapolitiikka ja toimintapolitiikka varmistavat
yhtenäiset käytännöt toimittajaverkoston kanssa.
Tiivis ja pitkäjänteinen yhteistyö toimittaja-
verkoston kanssa varmistaa tuotelaadun,
toiminnan joustavuuden ja kilpailukykyisen
hintatason.
Koko arvoketju • Toimittajasuhteita johdetaan suunnitelmallisella yhteydenpidolla,
jossa toimittajan suorituskykyä kehitetään pitkäjänteisesti.
Tavoitteena on koko toimitusketjun kilpailukyvyn jatkuva kehitys.
• Hankintapolitiikka ja toimintapolitiikka varmistavat
yhtenäiset käytännöt toimittajaverkoston kanssa.
G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .................................................................................90
91
HALLINTOTAPATIEDOT
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet ja edistyminen
Tavoite Tavoitevuosi Tulos 2024 Tulos 2023 Toimenpiteet 2024
100 % toimittajista on
sitoutunut vastuullisten
toimintatapojen periaatteisiin
2025 99 % 98,2 % • Säännölliset toimittajatapaamiset
• Vuosittainen toimittajapäivä
Suositteluindeksi (NPS) >60 2025 62 52 • Asiakasseminaarit yhdeksässä eri maassa
• Ohjausryhmätapaamiset suurimpien asiakkaiden kanssa
• Tuotekehitysprojektien idearyhmät
100 % henkilöstöstä
on suorittanut eettisen
toimintaohjeen koulutuksen
2025 92,4 % 92,4 % • Uudistettu eettinen toimintaohje (Code of Condact)
• Eettisen toimintaohjeen koulutus henkilöstölle tammikuusta
2025 alkaen
Asiakastyytyväisyyden seuranta myynti- ja palvelutilanteissa
on jatkuvaa. Vuoden 2024 lopussa koko Ponsse-verkoston asia-
kassuosittelun NPS oli tasolla erinomainen 62 (52) perustuen
1 046 (944) vastaukseen. Ponssen tytäryhtiöiden NPS oli edel-
leen erinomainen 50 (48) ja jälleenmyyjiemme NPS nousi tasolle
76 (59). NPS-suosittelumittauksen vaihteluväli on -100 ja +100
ja sen seuranta on jatkuva prosessi sekä tuotteiden, huollon
että varaosien osalta. Yhtiön asiakassuosittelutavoite on NPS
>60. Suositteluindeksi on laskettu vähentämällä suosittelijoiden
prosenttimäärästä arvostelijoiden prosenttimäärä.
Eettisen toimintaohjeen koulutus
Ponssen eettinen toimintaohje (Code of Conduct) ja siihen
liittyvä koulutus uudistettiin syksyllä 2024. Uusi toimintaohje
perustuu yhtiössä tehtyyn ihmisoikeusvaikutusten arviointiin.
Uuden toimintaohjeen viestintä ja koulutus aloitettiin vuoden
2025 alussa ja tavoitteena on, että jokainen ponsselainen
on suorittanut eettisen toimintaohjeen koulutuksen vuoden
2025 loppuun mennessä. Vuoden 2024 lopun koulutustilanne
92,4 prosenttia kuvaa vuonna 2020 käyttöönotetun
koulutuksen suoritustasoa. Henkilöstön eettisten periaatteiden
Tavoitteissa edistyminen raportointikaudella
Toimittajien sitoutuminen vastuullisuusperiaatteisiin
Ponsse edellyttää, että toimittajat ovat sitoutuneet eettisiin toi-
mintaperiaatteisiin toimiessaan yhteistyössä Ponssen kanssa.
99 (98,2) prosenttia suorista toimittajistamme on hyväksynyt
eettiset toimintaohjeemme joko allekirjoittamalla Ponssen
Supplier Code of Conduct -sopimuksen (82 %) tai sitoutumalla
yhtiön omaan vastaavaan toimintaohjeeseen (17 %). Toimit-
tajien vastuullisuuden periaatteiden sitoutumisprosentissa on
huomioitu kaikki Ponssen suorat toimittajat. Toimittajasuhteita
hoidetaan suunnitelmallisella yhteydenpidolla, säännöllisillä
toimittajatapaamisilla ja vuosittaisilla toimittajapäivillä, joissa
kommunikoidaan eettisten toimintaohjeiden merkityksestä ja
sitoutumisen velvoitteesta.
Asiakkaiden suositteluindeksi (NPS)
Ponsse kerää asiakaspalautetta päivittäisissä palvelutilanteissa,
asiakasyhteistyössä toteutettavissa tuotekehitysprojekteissa ja
asiakasseminaareissa, joita järjestettiin vuonna 2024 yhteensä
yhdeksässä eri maassa.
Olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien arviointi ja tunnistaminen
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön kaksoisolennaisuus-
arvioinnissa, jonka tulokset huomioidaan konsernin riskienhallinta-
prosessissa. Kestävyysaiheiden olennaisten vaikutusten, riskien
ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi on kuvattu
sivulla 47. Olemme tunnistaneet, että liiketoiminnan harjoitta-
miseen liittyvillä positiivisilla vaikutuksilla on riippuvuus taloudel-
lisiin mahdollisuuksiin. Ponssen toimintaperiaatteet ja sisäiset
ohjeet auttavat edistämään tunnistettuja positiivisia vaikutuksia
ja taloudellisia mahdollisuuksia sekä lieventämään tunnistettuja
taloudellisia riskejä. Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -taulu-
kossa on merkitty, onko tunnistettu vaikutus todellinen (T) vai
potentiaalinen (P).
Yhtiön eettiset toimintaperiaatteet, väärinkäytösten ilmoitus-
kanava ja toimittajiin kohdistuvat vastuullisuussitoumukset vah-
vistavat hyviä hallintotapoja ja ohjaavat ihmisten yhdenvertaiseen
kohteluun, kestävään liiketoimintaan sekä luottamukselliseen
yhteistyöhön. Hyvät hallintotavat luovat perustan liiketoimintamal-
lille, jonka perimmäisenä pyrkimyksenä on olla vastuullisen metsä-
talouden halutuin yhteistyökumppani yhtiön vision mukaisesti.
Vastuullisuus ja vastuulliset toimintatavat on määritelty yhtiön
strategiassa tekijöinä, joilla varmistetaan toiminnan jatkuvuus ja
tulevaisuuden menestys.
92
KESTÄVYYSRAPORTTI
koulutusprosentissa on huomioitu kaikki Ponssen aktiiviset
työntekijät.
Toimintaperiaatteet
Ponsse noudattaa toiminnassaan aina sen maan lainsäädäntöä
ja määräyksiä, jossa se toimii. Ponssen liiketoimintaa ohjaavat
lainsäädännön lisäksi yhtiön eettinen toimintaohje, arvot sekä
julkiset politiikat ja sisäiset ohjeet. Ponssen hallitus hyväksyy
kaikki keskeiset Ponssen toimintaa ohjaavat politiikat ja ohjeet,
ja yhtiön johtoryhmä vastaa niiden toimeenpanosta. Keskeiset
politiikat päivitetään ja hyväksytään säännöllisesti.
Ponssella noudatetaan hyvää hallinnointitapaa Suomen
lainsäädännön, Ponssen yhtiöjärjestyksen ja listayhtiöiden
Corporate Governance 2025 -hallinnointikoodin mukaisesti
avoimuutta ja läpinäkyvyyttä edistäen. Hallinnointiperiaatteiden
tarkoitus on varmistaa liiketoiminnan eettisyys ja ammatillinen
korkeatasoisuus.
Eettiset toimintaohjeet koskevat kaikkia Ponsse-konsernissa
työskenteleviä henkilöitä kaikissa yhtiön toimintamaissa sekä
soveltuvin osin Ponsseen keskeisesti liittyviä sen ulkopuolisia
ihmisiä, yhtiöitä ja yhteisöjä heidän toimiessaan Ponssen kanssa
tai Ponssen puolesta. Jokaisella ponsselaisella on velvollisuus
toimia esimerkkinä ohjeiden noudattamisessa ja edustaa yhtiötä
esimerkillisesti. Paikallinen toimintaympäristö tai lainsäädäntö
voi joissain tilanteissa edellyttää näitä toimintaohjeita tiukempia
ja tarkempia ohjeita, jolloin niitä on aina noudatettava. Eettisten
toimintaohjeiden alittavia käytäntöjä ei kuitenkaan sallita.
Eettisen toimintaohjeen koulutus on osa uusien työntekijöi-
den perehdytysohjelmaa. Eettinen toimintaohje on luettavissa
Ponssen internetsivuilta, jossa sijaitsee myös julkinen linkki
Ponssen eettiseen ilmoituskanavaan. Toimittajilta edellytetään
Supplier Code of Conduct -periaatteisiin sitoutumista.
Ponssen hankintapolitiikka linjaa, että yhtiö on sitoutunut vas-
tuulliseen hankintaan. Toimittajien tulee vähentää toiminnastaan
ja arvoketjustaan aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, kiinnittää
arvoketjussaan erityistä huomiota ihmisoikeuksiin ja varmistaa,
ettei sen toiminnassa tai hankintaketjussa ole pakkotyötä, ihmis-
kauppaa tai muuta ihmisoikeuksia rikkovaa toimintaa.
Myös yhtiön toimintapolitiikka uudistettiin vuonna 2024 sisäl-
tämään Ponssen strategiset vastuullisuustavoitteet. Toiminta-
politiikka tukee Ponssen strategisten tavoitteiden saavuttamis-
ta ja sen avulla varmistetaan asiakas- ja työntekijäkokemuksella
mitattava arvontuotto sidosryhmille.
Ponsse Oyj:ssä ja sen tytäryhtiöissä noudatetaan seuraavia
johtamisjärjestelmiä:
— ISO 9001 -laatujohtamisstandardi: Ponsse Oyj, Ponsse
Chile S.p.A., Ponsse Latin America Ltda, Ponsse Uruguay
S.A, Epec Oy
— ISO 14001 -ympäristöjohtamisstandardi: Ponsse Oyj, Epec Oy
— ISO 45001 -työterveys- ja työturvallisuusjohtamisen
standardi: Ponsse Oyj, Ponsse Chile S.p.A, Ponsse Uruguay
S.A, Epec Oy
— ISO 27001 -tietoturvallisuuden hallintajärjestelmien standardi:
Epec Oy
Lisäksi Ponssen tietojärjestelmäratkaisuja kehittävän ja valmista-
van suomalaisen tytäryhtiön, Epec Oy:n, tuotanto on TÜV SÜDin
sertifioima toiminnallisen turvallisuuden sertifikaattien EN ISO
13849, IEC 61508 ja EN IEC 62061 mukaisesti. Toiminnallisen
turvallisuuden mukaan sertifioiduilla turvakomponenteilla voidaan
valmistaa standardien vaatimukset täyttäviä turvatoimintoja yh-
tiön kehittämiin ja valmistamiin turvatuotteisiin. Epec noudattaa
myös IATF 16949 -standardin vaatimuksia.
Ponssen veropolitiikassa kuvataan yhtiön verotusta koskevat
pääperiaatteet, jotka perustuvat yhtiön arvoihin ja eettiseen
ohjeistukseen. Ponsse on sitoutunut olemaan vastuullinen
yrityskansalainen ja haluaa edistää avointa veropolitiikkaa omalla
toimialallaan. Ponsse raportoi ja julkistaa verotiedot lainsäädän-
nön ja veropolitiikan läpinäkyvyystavoitteiden mukaisesti.
Ponssen eettisen toimintaohjeen lisäksi toimittajien eettinen
toimintaohje (Supplier Code of Conduct), hankintapolitiikka, toi-
mintapolitiikka ja veropolitiikka löytyvät Ponssen internetsivuilta.
Eettistä toimintaohjetta tarkentavalla, sisäisellä lahjat ja
vieraanvaraisuus -ohjeella varmistetaan yhtenäiset käytännöt
tilanteissa, jotka voivat vaikuttaa päätöksentekoon epäasianmu-
kaisesti tai edes luoda sellaisen vaikutelman.
Ponsse on sitoutunut torjumaan korruptiota kaikissa sen
muodoissa, kiristäminen ja lahjonta mukaan luettuina. Lahjuksia
tai muita laittomia maksuja ei makseta, eikä Ponsse valtuuta
tällaisia maksuja saavuttaakseen tai ylläpitääkseen liiketoimintaa.
Korruptiotorjunnan periaatteet sisältyvät eettiseen toimin-
taohjeeseen ja korruptiota käsitellään myös osana eettisen
toimintaohjeen koulutusta. Korruptioriskejä arvioidaan Ponssella
vuosittain osana jatkuvaa riskienhallintaprosessia. Keskeisimmät
riskit koostetaan strategiakierroksen yhteydessä hallituksen
ja johdon arvioitavaksi. Korruptioriski on arvioitu konsernissa
kokonaisuudessaan pieneksi. Riskiarviossa ei ole noussut esiin
yksittäistä toimintoa, joka olisi merkittävästi alttiimpi korruptiol-
le. Ponssella ei ole raportoitu korruptio- tai lahjontatapauksia
vuoden 2024 aikana.
Ponsse ei hyväksy tai edistä rahanpesua ja yhtiö noudattaa
rahanpesun ehkäisemistä koskevaa lainsäädäntöä kaikkialla
maailmassa. Ponsse harjoittaa liiketoimintaa vain hyvämaineis-
ten osapuolten kanssa, jotka harjoittavat laillista liiketoimintaa ja
joiden varat ovat peräisin laillisista lähteistä.
93
HALLINTOTAPATIEDOT
Whistleblowing-kanava
Ponssella on käytössä ilmoittajansuojelulain ja EU:n whistleblo-
wer-direktiivin edellyttämä eettinen ilmoituskanava, jossa
ponsselaiset ja Ponssen sidosryhmien edustajat voivat ilmoit-
taa yhtiön eettisen toimintaohjeen vastaisesta toiminnasta tai
sellaisen epäilyistä. Tällaisia voivat olla ihmisiin, organisaatioon,
yhteiskuntaan tai ympäristöön vaikuttavat väärinkäytösepäilyt,
jotka rikkovat lainsäädäntöä tai eettistä ohjeistusta. Ilmoituksen
voi tehdä eettisessä ilmoituskanavassa myös anonyymisti.
Yhtiö rohkaisee työntekijöitään ilmoittamaan eettiseen
toimintaohjeeseen liittyvistä huolenaiheista tai rikkomuksista
ensisijaisesti lähimmälle esihenkilölle, toiminnon johdolle tai
henkilöstöhallintoon. Sidosryhmiemme yhteydenotot pyydetään
osoittamaan yhtiön johdolle tai eettiseen ilmoituskanavaan.
Eettinen ilmoituskanava on Ponssen ulkopuolisessa järjes-
telmässä, jossa ilmoituksen käsittely on suojattua ja salattua.
Ilmoituksen käsittelyyn liittyvä kommunikaatio hoidetaan käsit-
telynumeron avulla. Linkki ja ohjeet ilmoituskanavan käyttöön
löytyvät yhtiön intrasta ja verkkosivuilta.
Whistleblowing-ilmoitusten käsittely
Possen hallitus on nimennyt whistleblowing-ryhmän käsittele-
mään ilmoitukset ja ohjaamaan ne tarvittaessa johtoryhmä-,
hallitus- tai viranomaiskäsittelyyn. Ryhmän tehtävänä on valvoa,
että ilmoitusten käsittely ja seuraamukset ovat samankaltai-
sissa tapauksissa yhdenmukaisia ja korjaavat toimenpiteet
toteutuvat.
Pääsy eettiseen ilmoituskanavaan on rajattu käsittelyryhmäl-
le, jolla on Ponssen hallituksen myöntämät valtuudet käsitellä
epäiltyjä väärinkäytöstapauksia. Whistleblowing-ilmoitusten kä-
sittelyryhmään kuuluvat yhtiön sisäinen tarkastaja, talousjohtaja
ja henkilöstöjohtaja. Ilmoituksen käsittelyyn liittyvät toimenpiteet
kirjataan ylös ja tapausten käsittely tapahtuu luottamuksellisesti.
Mikäli ilmoituksen käsittely vaatii myös ryhmän ulkopuolista
asiantuntemusta, käsittelyyn voidaan kutsua myös ryhmän
ulkopuolisia asiantuntijoita. Tällöin myös ryhmän ulkopuoliset
asiantuntijat ovat salassapitovelvollisuuden piirissä.
Ilmoitusten tutkinnan periaatteet
— Kaikki ilmoitukset käsitellään luottamuksellisesti, suojatusti ja
salatusti.
— Kaikkiin ilmoituksiin suhtaudutaan vakavasti ja väärinkäytös-
ten paljastamiseen liittyvien ohjeiden mukaan.
— Kukaan käsittelyryhmän jäsen tai muu tutkintaprosessiin
osallistuva ei yritä selvittää ilmoittajan henkilöllisyyttä.
— Anonyymeissä ilmoituksissa käsittelyryhmä voi tarvittaessa
kysyä jatkokysymyksiä ilmoituskanavan kautta, jotta yhteyden-
pito ilmoittajan kanssa säilyy nimettömänä.
— Epäiltyyn väärinkäytökseen liittyvät henkilöt eivät osallistu
ilmoitusten tutkintaan.
— Käsittelyryhmä päättää ilmoitusten käsittelyprosessista.
Mikäli esille nousee rikosepäily, se saatetaan yhtiön toimitus-
johtajan tietoon ja siirretään viranomaiskäsittelyyn.
— Ilmoituskanavaa hoitaa ulkopuolinen kumppani nimettömyy-
den varmistamiseksi.
Hallinnon ja johdon rooli
Ponssen omistajat, hallitus ja johto ovat sitoutuneet vastuul-
lisuuden edistämiseen ja vastuullisuus on integroitu Ponssen
liiketoimintastrategiaan. Yhtiön hallitus saa säännöllistä tilanne-
kuvaa yhtiön vastuullisuustyöstä sekä yritysvastuuseen liittyvistä
riskeistä ja mahdollisuuksista. Hallitus myös hyväksyy keskeisim-
mät vastuullisuuteen liittyvät politiikat ja toimintaohjeet.
Hallitus käsittelee kestävyysseikkoja integroidusti osana
muita prosesseja ja liiketoimintakatsauksia. Lisäksi hallitus arvioi
yhtiön vastuullisuusstrategiaa ja keskeisimmät vastuullisuustyön
painopisteet. Yhtiön hallituksessa toimii strategisen yritysvas-
tuun asiantuntija ja yhtiön johtoryhmässä vastuullisuusjohtaja.
Ponssen hallitukseen valittavilla on oltava tehtävän edellyt-
tämä pätevyys ja mahdollisuus käyttää toimen hoitamiseen
riittävästi aikaa. Jäsenillä on oltava halua omistautua Ponsselle,
ja heidän on voitava noudattaa yhtiön arvoja. Yleisistä kelpoisuus-
ehdoista noudatetaan, mitä osakeyhtiölaissa säädetään. Jäsenil-
le ei ole asetettu yhtiöjärjestyksessä erityisiä kelpoisuusehtoja,
kuten yläikärajaa.
Kokonaisuutena arvioiden hallituskokoonpanolta edellytetään
riittävän monipuolista asiantuntemusta ja kykyä tehtävien tehok-
kaaseen hoitamiseen. Keskeisiä tekijöitä ovat jäsenten toisiaan
täydentävä koulutus ja kokemus. Kokoonpanon valmistelussa
kiinnitetään huomiota etenkin Ponssen toiminnan tavoitteisiin
ja näiden tavoitteiden asettamiin vaatimuksiin: kokoonpanon
tulee suhteutua yhtiön kokoon, toimialaan, markkina-asemaan
ja kehitysvaiheeseen. Painoarvoa annetaan lisäksi omistajien
näkökulmalle. On koko yhtiön etu, että Ponssen hallituksen jäse-
niksi valitaan henkilöitä, joiden osaaminen, tausta ja näkemykset
eroavat toisistaan. Näin varmistetaan liiketoiminnan ja vastuulli-
suustyön kehitys sekä hyvä hallinnointi.
Konsernin toimitusjohtaja vastaa siitä, että yritysvastuu on
osa yhtiön strategia- ja riskienhallintaprosesseja. Konsernin
johtoryhmä vastaa toimintokohtaisista vastuullisuustavoitteista,
seurannasta ja toteutumisesta sekä vastuullisuuteen liittyvien
operatiivisten riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisesta. Lisäk-
si yhtiössä toimii ympäristövastuun ohjausryhmä.
94
KESTÄVYYSRAPORTTI
Ponssen hallituksen jäsenten asiantuntemus
Hallituksen jäsen Koulutus ja tehtävä Keskeinen työkokemus Muut luottamustehtävät
Jarmo Vidgren,
puheenjohtaja
Markkinointimerkonomi
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2020
• Ponsse Oyj, myynti- ja markkinointijohtaja sekä
toimitusjohtajan varamies 2008–2020
• Ponsse Oy, aluejohtaja, Pohjois-Eurooppa 2007–2008
• Ponsse Oyj, myyntijohtaja, Suomi 2004–2008
• Ponsse Oyj, aluemyyntipäällikkö 2001–2004
• Ponsse AB, takuukäsittelijä ja aluemyyntipäällikkö,
käytetyt koneet 1999–2001
• Ponsse Oyj, takuukäsittelijä 1997–1999
• Einari Vidgren Oy, hallituksen jäsen
• Jamo Investment Company Oy, hallituksen-
puheenjohtaja
• KalPa Hockey Oy, hallituksen jäsen
• Savonmaan Puolesta Oy, hallituksen jäsen
Mammu Kaario,
varapuheenjohtaja
Varatuomari, MBA
Hallitusammattilainen
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2010
• Partnera Oy, toimitusjohtaja 2016–2017
• Korona Invest Oy, sijoitusjohtaja 2011–2016
• Unicus Oy, partneri 2006–2011
• Conventum Corporate Finance Oy, johtaja
1998–2005
• Prospectus Oy, johtaja 1994–1998
• Kansallis-Osake-Pankki, asiantuntija 1988–1994
• CapMan Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja
• Gofore Oyj, hallituksen jäsen
• HC Ässät Pori Oy, hallituksen jäsen
• Lapti Group Oy, hallituksen jäsen
• Makai Holding Oy, hallituksen puheenjohtaja
• Puuilo Oyj, hallituksen jäsen
• SAKA Finland Group Oy, hallituksen puheen-
johtaja
• Sibelius-Akatemian tukisäätiö ry, hallituksen
puheenjohtaja
• Sten & Kimet Oy, hallituksen jäsen
• Taideyliopiston sijoituskomitea, jäsen
• Urhea-halli Oy, hallituksen jäsen
Terhi Koipijärvi,
jäsen
Maatalous- ja
metsätieteiden maisteri
(MMM), metsänhoitaja
Miltton Oy, johtava
neuvonantaja,
yritysvastuu ja strategia
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2023
• Metsähallitus, johtaja, eri vastuualueita: viestintä,
strategia ja vastuullisuus 2017–2022
• Stora Enso Oyj, vastuullisuusjohtaja ja muita
vastuualueita 2010–2017
• Metsä Group Oyj, ympäristö- ja yritysvastuujohtaja ja
muita vastuualueita 2000–2010
• Suomen Metsäyhdistys, tiedottaja 1998–2000
• Thomesto Oy, Thomesto Sverige AB, eri
päällikkötehtäviä 1993–1998
• FIBS, hallituksen puheenjohtaja
• Green Resources (Itä-Afrikka), hallituksen
jäsen
• Metso Oyj, hallituksen jäsen
Matti Kylävainio,
jäsen
KTM
Keitele Timber Oy,
toimitusjohtaja
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2016
• Keitele Timber Oy, sahaliiketoiminnan johtaja
2014–09/2022
• Keitele Timber Oy, myyntijohtaja 2006–2014
• Keitele Timber Oy, vientipäällikkö 1999–2006
• Keitele Forest Oy, hallituksen puheenjohtaja
• Sahateollisuus ry, hallituksen puheenjohtaja
Ilpo Marjamaa,
jäsen
DI, tuotantotekniikka
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2022
• KONE Oyj, johtaja, strategiset projektit 2019–2020
• KONE Oyj, varatoimitusjohtaja, modernisointi-
liiketoiminnan johtaja 2011–2019
• KONE Oyj, varatoimitusjohtaja, liukuporras-
liiketoiminnan johtaja 2009–2011
• KONE Oyj, varatoimitusjohtaja, johtaja,
toimitusoperaatiot 2006–2009
• KONE Hissit Oyj, toimitusjohtaja Suomi ja Baltia
2003–2006
• Kone Corporation 1999–2020, erilaisia johtotehtäviä
liittyen strategiaan ja liiketoiminnan kehittämiseen sekä
myyntiin, tuotantoon ja logistiikkaan
• Hetitec Oy, hallituksen jäsen Oyj
• Sisu Auto AB, hallituksen jäsen
Juha Vanhainen,
jäsen
DI
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2018
• Apetit Oyj, toimitusjohtaja 2015–2019
• Stora Enso Oyj, johtokunnan jäsen (useita eri
vastuualueita) 2007–2015
• Stora Enso Oyj, johtaja- ja päällikkötehtäviä
1990–2007
• Kemi Oy, osastoinsinööri 1988–1990
• EKE Rakennus Oy, hallituksen jäsen
• Metsä Board Oyj, hallituksen jäsen
Jukka Vidgren,
jäsen
Medianomi, AMK
Mutant Koala Pictures
Oy, toimitusjohtaja
Ponsse Oyj:n hallituksen
jäsen vuodesta 2011
• Mutant Koala Pictures, yrittäjä vuodesta 2004 • Einari Vidgren Oy, hallituksen jäsen
• Einari Vidgren Säätiö, hallituksen jäsen
95
HALLINTOTAPATIEDOT
Ponsselainen kulttuuri
Ponssella on ainutlaatuinen yrityskulttuuri ja yhtiön kantava
voimavara on kautta aikojen ollut sen henkilöstö.
Ponssella halutaan vaalia ainutlaatuista kulttuuria, mutta
myös kehittyä ajassa ja varmistaa strategian ja liiketoimintata-
voitteiden toteutuminen kulttuurin tuella. Ponssella toteutettiin
vuonna 2023 kulttuurin nykytilan ja kehityskohteiden arviointi.
Työhön osallistui 450 ponsselaista, minkä lisäksi jokainen pons-
selainen pääsi antamaan kulttuurista palautetta Pulssi-henkilös-
tökyselyssä.
Kulttuurityön ensimmäisiä toimenpiteitä oli yhtiön arvojen tar-
kastelu. Ponssen arvoja uudistettiin vuoden 2024 alussa vanhaa
kunnioittaen ja tulevaisuuteen katsoen. Uudistetut arvot välitäm-
me aidosti, teemme asiakkaalle, olemme sanamme mittaisia ja
uudistumme innolla esiteltiin henkilöstölle vuoden 2024 alussa.
Arvot ohjaavat jokapäiväistä työtä ja käyttäytymistä kaikessa
liiketoiminnassa ja vaikuttavat siihen, kuinka asiakkaat kokevat
Ponssen tuotteet, palvelut ja toiminnan. Yrityskulttuurista kerä-
tään henkilöstöpalautetta osana vuosittaista henkilöstökyselyä.
Arjessa arvojen mukaisesta toiminnasta syntyy Ponsse-hen-
ki, jossa on tiivistetysti kyse yhdessä tekemisestä. Siitä, että
Ponssella työskenneltäessä ”me” on aina tärkeämpi kuin ”minä”,
samalla kun pidetään huolta paitsi porukasta myös yksilöistä.
Usein se tarkoittaa myös pientä pilkettä silmäkulmassa ja suur-
ta ammattiylpeyttä, kun halutaan tehdä asiakkaille vain parasta.
Ponssen kulttuurityö jatkuu vuonna 2025, jolloin arvoista
johdetut johtamisen periaatteet tuodaan osaksi Ponssen johta-
mista ja esihenkilötyötä.
Suhteet toimittajiin
Tunnemme liikekumppanimme
Ponsse on sitoutunut harjoittamaan liiketoimintaa kestävällä ja
vastuullisella tavalla.
Ponsse-konsernin suorista hankinnoista 91 prosenttia han-
kitaan emoyhtiön, Ponsse Oyj:n toimesta. Ponsse Oyj:n toimitta-
jasuhteita johdetaan suunnitelmallisella ja aktiivisella yhteyden-
pidolla, jolla pyritään pitkäjänteisesti kehittämään toimittajan
suorituskykyä ja siten mahdollistamaan kilpailukyvyn jatkuva ke-
hittyminen koko toimitusketjussa. Jokaista Ponsse Oyj:n suoraa
toimittajaa tavataan säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa.
Toimittajatapaamiset sisältävät ajankohtaisten asioiden lisäksi
vastuullisuuteen liittyviä ympäristö- ja turvallisuusnäkökulmia.
Toimittajalaatua arvioidaan teknologisen tai valmistusteknisen
kyvykkyyden lisäksi kustannustehokkuuden, laatukriteereiden,
auditointitulosten ja toimitusvarmuuden mittareilla.
Osana Ponssen toimittajavalintaprosessia uusia toimittajia
kartoitetaan toimittajatapaamisissa. Uusien toimittajien vastuul-
lisuutta ja riskejä arvioidaan lisäksi kyselylomakkeella, jolla kar-
toitetaan toimittajia taloudellisen tiedon lisäksi työturvallisuus- ja
ympäristötietojen, johtamisjärjestelmien ja eettisten toiminta-
periaatteiden näkökulmista. Ponsse valitsee kumppanikseen vain
toimittajia, jotka sitoutuvat Ponssen eettisiin toimintaperiaattei-
siin (Code of conduct) ja läpäisevät taustatarkastukset.
Ponsse Oyj noudattaa asianmukaista huolellisuutta valites-
saan liikekumppaneitaan. Toimittajien taustatarkastuksiin
hyödynnetään ulkopuolisen palveluntarjoajan data- ja analytiikka-
palvelua, jolla varmistetaan liikekumppaneiden taustat ajantasai-
sesti ja riskiperusteisesti osana liiketoimintaprosesseja. Palvelun
avulla voidaan selvittää riskit kauppapakotteiden, korruption,
rahanpesun, ihmisoikeusloukkauksien ja erilaisten väärinkäytös-
ten osalta. Palvelu antaa hälytyksen, mikäli toimittajan taustatie-
doissa havaitaan kohonneita riskejä, joihin tulee reagoida.
Ponsse Oyj:n maksukäytännön mukaan toimittajien maksut
maksetaan eräpäivämäärien mukaisesti, riippumatta toimitta-
jasta. Maksuaineistot muodostuvat järjestelmässä automaat-
tisesti eräpäivittäin, mikä varmistaa maksujen ajantasaisuuden
eikä maksuviivästyksiä pääse syntymään.
Ponsse pyrkii pitkäaikaisiin hankintasopimuksiin, mutta hyö-
dyntää myös vaihtoehtoisia hankintakanavia, millä varmistetaan
toimitusten sujuvuus mahdollisissa häiriötilanteissa. Ponssen
toiminnan joustavuus ja muutosherkkyys antaa valmiuden sopeu-
tua toimintaympäristön muutoksiin.
Panostus paikallisuuteen
Ponsselle on tärkeää olla vastuullinen yritys yhteisöissä, joissa
toimitaan. Kumppanit valitaan aina liiketoiminta- ja vastuullisuus-
kriteereihin pohjautuen. Ponsse Oyj on tunnistanut vaikutuk-
sensa paikalliseen yhteisöön ja mahdollisuuden luoda alueellista
hyvinvointia kannattavan ja ympäristön huomioivan liiketoiminnan
kautta. Tämän vuoksi Ponsse Oyj:ssä huomioidaan yhteistyö-
kumppaneiden valinnassa myös paikallisuus. Ponssen tuotanto ja
pääkonttori sijaitsevat edelleen yhtiön syntysijoilla Vieremällä, ja
alueellinen työllisyysvaikutus Ylä-Savossa on suuri.
Vieremän tehtaan läheisyydessä sijaitsee kumppanuusyritys-
kylä, jonka alihankkijayritykset tekevät Ponsselle alihankintaa tai
komponentteja. Läheisen sijainnin ansiosta tuotteiden saatavuus,
kehitys ja yhteistyö on tehokasta ja joustavaa. Läheltä saatavat
komponentit pienentävät myös kuljetusten ympäristöhaittoja.
96
KESTÄVYYSRAPORTTI
Mittarit
Hankintojen paikallisuus, % 2024 2023
Suomesta 69,5 % 69,0 %
EU-alueelta 99,3 % 97,5 %
EU-alueen ulkopuolelta 0,7 % 2,5 %
Uusien toimittajien taustatarkastukset, % 2024
%-osuus uusista toimittajista, joille
on tehty taustatarkastus
100 %
Tuloverot maittain, TEUR 2024 2023 Muutos %
Suomi 6 978 12 941 -46 %
Ruotsi 495 244 103 %
Norja 186 79 135 %
Ranska 411 327 26 %
Iso-Britannia 135 30 350 %
Alankomaat 13 0 -
Irlanti 0 0 -
Tšekki 62 91 -32 %
Chile 22 39 -44 %
Brasilia 0 0 -
Uruguay 298 454 -34 %
Kiina 7 6 17 %
USA 522 1 316 -60 %
MITTAREIDEN LASKENTAPERIAATTEET
Hankintojen paikallisuutta kuvaavassa prosenttiluvussa on otettu
huomioon kaikki Ponsse Oyj:n raportointivuoden suorat toimittajat ja
alihankkijat sekä hankitut tuotteet. Ponsse valmistaa metsäkoneita
ainostaan Suomessa, Vieremällä. Suorilla hankinnoilla tarkoitetaan raa
-
ka-aineiden ja komponenttien hankintoja, jotka käytetään yrityksen loppu-
tuotteiden valmistamiseen ja varaosien toimituksiin. Tiedot on raportoitu
erikseen Suomen, EU-alueen ja EU-alueen ulkopuolisten maiden osalta.
Uusien toimittajien taustatarkastuksia kuvaavassa prosenttiluvussa on
huomioitu kaikki Ponssen raportointivuoden uudet suorat toimittajat.
Luku kattaa raportointivuoden uudet toimittajat, joille on tehty yhtiön
määrittämän prosessin mukainen taustatarkastus.
Tuloverot maittain -luvut kuvaavat raportointivuonna maksettujen tulove
-
rojen summaa maittain huomioiden raportointivuoden verojaksotuksen.
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä mittareita ei ole validoitu muun
ulkopuolisen tahon toimesta.
97
SISÄLTÖINDEKSI
SISÄLTÖINDEKSI
ESRS 2- Yleiset tiedot
Tiedonantovaatimus Sivunumero
BP-1 – Kestävyysraportin yleiset laatimisperusteet 38
BP-2 – Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot 38
GOV-1 – Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli 42–43
GOV-2 – Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat 42
GOV-3 – Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin 43–44
GOV-4 – Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista 44–45
GOV-5 – Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta 43
SBM-1 – Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju 38–42
SBM-2 – Sidosryhmien edut ja näkemykset 46–47
SBM 3 – Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 36–37,47–49
IRO-1 – Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista 47–49
IRO-2 – Yrityksen kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset 37
E1- Ilmastonmuutos
Tiedonantovaatimus Sivunumero
ESRS 2, GOV-3– Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin 44
E1-1 – Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma 61
ESRS 2, SBM-3– Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 57–58
ESRS 2, IRO-1– Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista 47, 58
E1-2 – Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet 60
E1-3 – Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit 60–61
E1-4 – Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet 59–60
E1-5 – Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 62–63
E1-6 – Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 62–63
E1-7 – Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja kasvihuonekaasupäästöjen hillintähankkeet 63
E4- Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
Tiedonantovaatimus Sivunumero
E4-1 – Siirtymäsuunnitelma sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa 65
ESRS 2, SBM-3 – Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 64–65
ESRS 2, IRO-1– Kuvaus biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
47, 65, 67
E4-2 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimintaperiaatteet 65–66
E4-3 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimet ja resurssit 66–67
E4-4 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät tavoitteet 65
98
KESTÄVYYSRAPORTTI
E5- Resurssien käyttö ja kiertotalous
Tiedonantovaatimus Sivunumero
ESRS 2, IRO-1– Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
47, 68
E5-1 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet 69–70
E5-2 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit 70–71
E5-3 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet 69
E5-4 – Resurssien sisäänvirtaukset 71–73
E5-5 – Resurssien ulosvirtaukset 73–74
S1- Oma työvoima
Tiedonantovaatimus Sivunumero
ESRS 2, SBM-2– Sidosryhmien edut ja näkemykset 46–47, 76
ESRS 2, SBM-3– Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 47, 76
S1-1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet 79–80
S1-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa 80
S1-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi 80–81
S1-4 – Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan
liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus
81–82
S1-5 – Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten
vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan
77–79
S1-6 – Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet 82–83
S1-8 – Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 83–84
S1-9 – Monimuotoisuuden mittarit 82–83
S1-10 – Riittävä palkka 84
S1-14 – Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit 84
S1-15 – Työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevat mittarit 84
S1-16 – Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) 83
S1-17 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset 84
S4- Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Tiedonantovaatimus Sivunumero
ESRS 2, SBM-2– Sidosryhmien edut ja näkemykset 46–47, 87
ESRS 2, SBM-3– Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa 47, 87
S4-1 – Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet 87
S4-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa 88
S4-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi 88
S4-4 – Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen
ja lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja
olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus
89
S4-5 – Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen
ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet
87
G1- Liiketoiminnan harjoittaminen
Tiedonantovaatimus Sivunumero
ESRS 2, GOV-1– Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli 93
ESRS 2, IRO-1– Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista 47, 91
G1–1 – Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri 95
G1–2 – Suhteet toimittajiin 95
99
SISÄLTÖINDEKSI
Luettelo EU:n lainsäädännöstä johdetuista monialaisten ja aihekohtaisten standardien tietopisteistä
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste
Viittaus
tiedonanto-
velvoite-
asetukseen
Viittaus
pilariin 3
Viittaus
vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin
Olennainen
datapiste Sivunumero
ESRS 2 GOV-1 Hallituksen sukupuolijakauma
21 kohdan d alakohta
X X Olennainen 42–43, 83
ESRS 2 GOV-1 Riippumattomien hallituksen
jäsenten prosenttiosuus 21 kohdan e alakohta
X Olennainen 42–43
ESRS 2 GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta
due diligence -prosessista 30 kohta
X Olennainen 44–45
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin
liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan i alakohta
X X X Ei olennainen -
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kemikaalien tuotantoon
liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan ii alakohta
X X Ei olennainen -
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin
liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iii alakohta
X X Ei olennainen -
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen tupakan
viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan
40 kohdan d alakohdan iv alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-1 Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden
saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä 14 kohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-1 Pariisin sopimuksen mukaisten
vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut
yritykset 16 kohdan g alakohta
X X Ei olennainen -
ESRS E1-4 Kasvihuonekaasupäästöjen
vähennystavoitteet 34 kohta
X X X Olennainen 59, 61
ESRS E1-5 Fossiilisista lähteistä peräisin olevan
energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain
ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) 38 kohta
X Olennainen 62
ESRS E1-5 Energiankulutus ja
energialähteiden yhdistelmä 37 kohta
X Olennainen 62
ESRS E1-5 Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla 40–43 kohta
X Olennainen 62
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja
Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 44 kohta
X X X Olennainen 62
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen
intensiteetti 53–55 kohta
X X X Olennainen 62
ESRS E1-7 Kasvihuonekaasujen poistot
ja päästöhyvitykset 56 kohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-9 Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon
liittyville fyysisille riskeille 66 kohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-9 Rahallisten määrien erittely akuutin ja
kroonisen fyysisen riskin mukaan 66 kohdan a alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-9 Sellaisten merkittävien omaisuuserien
sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen
fyysinen riski 66 kohdan c alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-9 Yrityksen kiinteistöomaisuuden
kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain
67 kohdan c alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E1-9 Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien
huomioiminen salkussa 69 kohta
X Ei olennainen -
ESRS E2-4 Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään
päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR-
asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva
eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta
X Ei olennainen -
100
KESTÄVYYSRAPORTTI
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste
Viittaus
tiedonanto-
velvoite-
asetukseen
Viittaus
pilariin 3
Viittaus
vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin
Olennainen
datapiste Sivunumero
ESRS E3-1 Vesivarat ja merten luonnonvarat 9 kohta X Ei olennainen -
ESRS E3-1 Kohdennetut toimintaperiaatteet 13 kohta X Ei olennainen -
ESRS E3-1 Merien ja valtamerten kestävyys 14 kohta X Ei olennainen -
ESRS E3-4 Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn
veden kokonaismäärä 28 kohdan c alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E3-4 Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä
oman toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna 29 kohta
X Ei olennainen -
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan a alakohdan i alakohta X Olennainen 67
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan b alakohta X Ei olennainen -
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan c alakohta X Ei olennainen -
ESRS E4-2 Kestävät maata tai maataloutta koskevat
käytännöt tai toimintaperiaatteet
24 kohdan b alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E4-2 Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai
toimintaperiaatteet 24 kohdan c alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E4-2 Metsäkatoon puuttumista koskevat
toimintaperiaatteet 24 kohdan d alakohta
X Ei olennainen -
ESRS E5-5 Kierrättämätön jäte 37 kohdan d alakohta X Olennainen 74
ESRS E5-5 Vaarallinen jäte ja
radioaktiivinen jäte kohta 39
X Olennainen 74
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Pakkotyötapausten
riski 14 kohdan f alakohta
X Ei olennainen -
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Lapsityövoimatapausten
riski 14 kohdan g alakohta
X Ei olennainen -
ESRS S1-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 20 kohta X Olennainen 79–80
ESRS S1-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan
perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita
koskevat due diligence -käytännöt 21 kohta
X Olennainen 79–80
ESRS S1-1 Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat
prosessit ja toimenpiteet 22 kohta
X Olennainen 79
ESRS S1-1 työtapaturmien ehkäisemistä koskevat
toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä 23 kohta
X Olennainen 79
ESRS S1-3 Epäkohtien tai valitusten
käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c alakohta
X Olennainen 80–81
ESRS S1-14 Kuolemantapausten
lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä
ja osuus 88 kohdan b ja c alakohta
X X Olennainen 84
ESRS S1-14 Loukkaantumisten, onnettomuuksien,
kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi
menetettyjen päivien määrä 88 kohdan e alakohta
X Ei olennainen -
ESRS S1-16 Sukupuolten välinen tasoittamaton
palkkaero 97 kohdan a alakohta
X X Olennainen 83
ESRS S1-16 Toimitusjohtajan suhteettoman
suuri palkka 97 kohdan b alakohta
X Olennainen 83
ESRS S1-17 Syrjintätapaukset 103 kohdan a alakohta X Olennainen 84
ESRS S1-17 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien
YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden
noudattamatta jättäminen 104 kohdan a alakohta
X X Olennainen 84–85
ESRS 2 – SBM-3 – S2 Huomattava lapsityövoiman tai
pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11 kohdan b alakohta
X Ei olennainen -
ESRS S2-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 17 kohta X Ei olennainen -
ESRS S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
toimintaperiaatteet 18 kohta
X Ei olennainen -
101
SISÄLTÖINDEKSI
Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste
Viittaus
tiedonanto-
velvoite-
asetukseen
Viittaus
pilariin 3
Viittaus
vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin
Olennainen
datapiste Sivunumero
ESRS S2-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n
toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 19 kohta
X X Ei olennainen -
ESRS S2-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan
perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita
koskevat due diligence -käytännöt 19 kohta
X Ei olennainen -
ESRS S2-4 Arvoketjun alku- ja loppupäähän
liittyvät ihmisoikeusongelmat ja
ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta
X Ei olennainen -
ESRS S3-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16 kohta X Ei olennainen -
ESRS S3-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILO:n
periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden
noudattamatta jättäminen 17 kohta
X X Ei olennainen -
ESRS S3-4 Ihmisoikeusongelmat ja
ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta
X Ei olennainen -
ESRS S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin
liittyvät toimintaperiaatteet kohta 16
X Olennainen 87
ESRS S4-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n
toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta
X X Olennainen 87
ESRS S4-4 Ihmisoikeusongelmat ja
ihmisoikeuksien loukkaukset 35 kohta
X Olennainen 87
ESRS G1-1 Korruption vastainen Yhdistyneiden
kansakuntien yleissopimus 10 kohdan b alakohta
X Olennainen 93
ESRS G1-1 Väärinkäytösten paljastajien
suojelu 10 kohdan d alakohta
X Olennainen 93
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien
lakien rikkomisesta määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta
X X Ei olennainen -
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa
koskevat normit 24 kohdan b alakohta
X Ei olennainen -
TILINPÄÄTÖS
SISÄLLYS
Tietoja osakkeenomistajille ������������������������������������������������������������ 104
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut�������������������������� 105
Osakekohtaiset tunnusluvut ���������������������������������������������������������� 106
Tunnuslukujen laskentakaavat ������������������������������������������������������� 107
Konsernin laaja tuloslaskelma ������������������������������������������������������ 110
Konsernitase ���������������������������������������������������������������������������������������� 111
Konsernin rahavirtalaskelma �������������������������������������������������������� 112
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista �������������� 113
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ������������������������������������������������ 114
Emoyhtiön tuloslaskelma ����������������������������������������������������������������� 150
Emoyhtiön tase������������������������������������������������������������������������������������ 151
Emoyhtiön rahoituslaskelma ��������������������������������������������������������� 152
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot �������������������������������������������� 153
Osakkeet ja osakkeenomistajat ��������������������������������������������������� 161
Hallituksen esitys voittovarojen käytöstä ��������������������������������� 165
Tilintarkastuskertomus ������������������������������������������������������������������� 167
Kestävyysraportin varmennuskertomus ��������������������������������� 171
102
103
Tietoja osakkeenomistajille
Ponsse Oyj:n vuoden 2025 varsinainen yhtiökokous järjeste-
tään tiistaina 8�4�2025 klo 11�00 alkaen yhtiön tiloissa, osoit-
teessa Ponssentie 22, 74200 Vieremä�
OSALLISTUMISOIKEUS
Oikeus osallistua yhtiökokoukseen on osakkeenomistajalla, joka
viimeistään torstaina 27�3�2025 on merkitty osakkeenomista-
jaksi Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon�
Osakkeenomistaja, jonka nimissä osakkeet ovat, on automaat-
tisesti rekisteröity yhtiön osakasluetteloon� Hallintarekisteröity
osakkeenomistaja voidaan tilapäisesti merkitä yhtiön osakas-
luetteloon, mikä on tehtävä viimeistään torstaina 3�4�2025
klo 10�00 mennessä yhtiökokoukseen osallistumista varten�
Hallintarekisteröidyn osakkeen omistajaa kehotetaan pyytä-
mään hyvissä ajoin omaisuudenhoitajaltaan tarvittavat ohjeet
koskien rekisteröitymistä osakasluetteloon, valtakirjojen anta-
mista ja ilmoittautumista yhtiökokoukseen�
ILMOITTAUTUMINEN
Osakkeenomistajan, joka haluaa osallistua yhtiökokoukseen,
tulee ilmoittaa osallistumisestaan yhtiölle viimeistään tiistaina
1�4�2025 ennen klo 16�00 kirjallisesti osoitteeseen Ponsse
Oyj, Osakerekisteri, 74200 Vieremä, puhelimitse numeroon
020 768 800 tai internetissä osoitteessa www�ponsse�com/
yhtiokokous� Kirjeitse ilmoittauduttaessa kirjeen on oltava peril-
lä ennen ilmoittautumisajan päättymistä� Mahdolliset valtakirjat
pyydetään toimittamaan ilmoittautumisten yhteydessä�
OSINKO
Ponsse Oyj:n hallitus on päättänyt esittää varsinaiselle yhtiö-
kokoukselle, että vuodelta 2024 jaetaan osinkoa 0,50 euroa
osakkeelta� Osinko maksetaan osakkaalle, joka osingonmaksun
täsmäytyspäivänä 10�4�2025 on merkitty Euroclear Finland
Oy:n pitämään omistajaluetteloon� Osingon maksupäivä on
17�4�2025�
OSAKEREKISTERI
Ponsse Oyj:n osakkeista ja niiden omistajista pidetään osa-
kasluetteloa Euroclear Finland Oy:ssä� Osakkeenomistajaa
pyydetään ilmoittamaan osoitteenmuutokset ja muut osakeo-
mistukseensa liittyvät asiat siihen arvo-osuusrekisteriin, jossa
hänellä on arvo-osuustili�
TALOUDELLISET JULKAISUT VUONNA 2025
Ponsse Oyj julkaisee vuotta 2025 koskevan tilinpäätöstiedot-
teen ja vuosikertomuksen lisäksi kolme osavuosikatsausta�
Osavuosikatsaukset tilikaudelta 2025 julkaistaan seuraavasti:
— tammi–maaliskuu 23�4�2025
— tammi–kesäkuu 12�8�2025
— tammi–syyskuu 21�10�2025
Osavuosikatsaukset julkaistaan suomeksi ja englanniksi
Ponssen kotisivuilla internetissä osoitteessa www�ponsse�com�
TALOUDELLISTEN JULKAISUJEN TILAAMINEN
Tämä vuosikertomus on saatavana suomen- ja englannin-
kielisenä� Vuosikertomuksia voi tilata osoitteesta:
Ponsse Oyj
Ponssentie 22
74200 Vieremä
Puh� 020 768 800
Sähköposti: corporate�communications@ponsse�com
Vuosikertomus on saatavana myös internetissä osoitteessa
www�ponsse�com�
SIJOITTAJASUHTEET
Ponsse noudattaa hiljaista jaksoa, joka alkaa kunkin raportointi-
neljänneksen lopussa ja päättyy kyseisen vuosineljänneksen tai
tilikauden tuloksen julkistukseen� Hiljaisen jakson aikana Ponsse
ei kommentoi yhtiön taloudellista tilannetta, markkinoita tai
tulevaisuuden näkymiä� Jakson aikana Ponssen ylin johto ei
tapaa pääomamarkkinoiden tai talousmedioiden edustajia eikä
ota kantaa yrityksen taloudellista tilannetta tai yleisiä näkymiä
koskeviin asioihin�
Ponssen liiketoimintaa koskevissa kysymyksissä voitte
kääntyä seuraavien henkilöiden puoleen:
Juho Nummela, toimitusjohtaja
Puh� 0400 495 690
Sähköposti: juho�nummela@ponsse�com
Petri Härkönen, talousjohtaja
Puh� 050 409 8362
Sähköposti: petri�harkonen@ponsse�com
SIJOITUSANALYYSIT
Mm� nämä yritykset seuraavat Ponssea sijoituskohteena:
Carnegie Investment Bank AB, Suomen sivuliike
Inderes Oy
OP Pankki Oyj
104
TUNNUSLUVUT
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut
IFRS 2024 IFRS 2023 IFRS 2022
Toiminnan laajuus, jatkuvat toiminnot
Liikevaihto, (1 000 EUR) 750 427 821 800 755 123
Muutos, % -8,7 8,8 24,1
Tutkimus- ja kehitysmenot, (1 000 EUR) 24 578 29 466 27 702
joista taseeseen aktivoidut, (1 000 EUR) 9 603 11 888 12 692
% liikevaihdosta 3,3 3,6 3,7
Bruttoinvestoinnit käyttöomaisuuteen, (1 000 EUR) 21 591 35 892 41 917
(sisältäen lopetetut toiminnot)
% liikevaihdosta 2,9 4,4 5,6
Henkilöstö keskimäärin 2 083 2 106 2 016
Liikevaihto/henkilö, (1 000 EUR) 360 390 375
Tilauskanta, milj� EUR 188,6 232,1 353,7
Kannattavuus, jatkuvat toiminnot
Liikevoitto, (1 000 EUR) 36 755 47 153 46 577
% liikevaihdosta 4,9 5,7 6,2
Voitto ennen veroja, (1 000 EUR) 21 470 42 949 43 219
% liikevaihdosta 2,9 5,2 5,7
Tilikauden voitto, (1 000 EUR) 12 506 30 026 34 182
% liikevaihdosta 1,7 3,7 4,5
Kannattavuus (sisältäen lopetetut toiminnot)
Oman pääoman tuotto-% (ROE) 3,9 5,9 12,0
Sijoitetun pääoman tuotto-% (ROCE) 6,3 8,9 12,8
Rahoitus ja taloudellinen asema
(sisältäen lopetetut toiminnot)
Maksuvalmius (current ratio) 2,4 2,0 1,8
Omavaraisuusaste, % 58,7 53,3 55,0
Nettovelkaantumisaste, % 1,0 14,1 6,1
Korollinen vieras pääoma, (1 000 EUR) 86 931 119 453 96 300
Koroton vieras pääoma, (1 000 EUR) 148 942 164 759 170 547
Konserni on soveltanut ESMA:n (the European Securities and Markets Authority) 3�7�2016 voimaan tullutta ohjeistusta vaihtoehtoisista tunnusluvuista�
Ponsse Oyj esittää IFRS:n mukaisesti laaditun konsernitilinpäätöksen lisäksi vaihtoehtoisia tunnuslukuja kuvaamaan liiketoimintansa taloudellista kehitystä ja
antamaan vertailukelpoisen kokonaiskuvan yhtiön kannattavuudesta, vakavaraisuudesta sekä maksuvalmiudesta sekä antamaan lisätietoa tuloksen ja pääoma-
rakenteen analysointia varten�
Vaihtoehtoisia tunnuslukuja ei pidä tarkastella erillään eikä tilintarkastetussa IFRS-tilinpäätöksessä esitettyjen lukujen sijaan�
Vaihtoehtoiset tunnusluvut ovat tilintarkastamattomia�
105
Osakekohtaiset tunnusluvut
IFRS 2024 IFRS 2023 IFRS 2022
Tulos/osake (EPS), EUR, jatkuvat toiminnot 0,45 1,07 1,22
Tulos/osake (EPS), EUR, lopetetut toiminnot 0,00 -0,40 0,10
Tulos/osake (EPS), EUR (sisältäen lopetetut toiminnot) 0,45 0,67 1,33
Oma pääoma/osake, EUR (sisältäen lopetetut toiminnot) 11,69 11,49 11,49
Nimellisosinko/osake, EUR 0,50
1
0,55 0,60
Osakeantioikaistu osinko/osake, EUR 0,50
1
0,55 0,60
Osinko/tulos, % (sisältäen lopetetut toiminnot) 111,1
1
82,1 45,1
Efektiivinen osinkotuotto, % 2,5
1
2,4 2,4
Hinta/voitto (P/E) (sisältäen lopetetut toiminnot) 44,7 33,7 19,0
Osakkeen kurssikehitys
Tilikauden alin 19,70 21,75 22,80
Tilikauden ylin 27,10 35,00 44,40
Tilikauden päätöskurssi 20,10 22,60 25,30
Tilikauden keskikurssi 22,82 26,72 30,14
Osakekannan markkina-arvo, milj� EUR 562,8 632,8 708,4
Osingonjako, milj� EUR 14,0
1
15,4 16,8
Osakkeiden vaihdon kehitys, kpl 855 116 788 385 1 219 318
Osakkeiden vaihdon kehitys, % 3,1 2,8 4,4
Osakkeiden osakeantioikaistun lukumäärän
painotettu keskiarvo tilikauden aikana 28 000 000 28 000 000 28 000 000
Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä
tilikauden lopussa 28 000 000 28 000 000 28 000 000
1
Yhtiön hallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 2024 jaetaan osinkoa 0,50 euroa osakkeelta�
¹
106
TUNNUSLUVUT
Tunnuslukujen laskentakaavat
1. Oman pääoman tuotto-% (ROE)
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Tilikauden voitto
x 100
Oma pääoma + määräysvallattomien osuus (keskimäärin vuoden aikana)
2. Sijoitetun pääoman tuotto-% (ROCE)
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Voitto ennen veroja + rahoituskulut
x 100
Oma pääoma + rahoitusvelat (keskimäärin vuoden aikana)
3. Omavaraisuusaste, %
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Oma pääoma + määräysvallattomien osuus
x 100
Taseen loppusumma − saadut ennakot
4. Nettovelkaantumisaste, %
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Rahoitusvelat − rahavarat
x 100
Oma pääoma
5. Henkilöstön keskimääräinen
lukumäärä tilikauden aikana
=
Kuukausien viimeisen päivän henkilökunnan lukumäärien keskiarvo jatkuvista
toiminnoista� Laskelmaa on oikaistu osa-aikaisesti palveluksessa olleiden
henkilöiden osalta�
6. Tulos/osake (EPS),
jatkuvat toiminnot
=
Tilikauden voitto jatkuvista toiminnoista − määräysvallattomien osuus
Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin tilikauden aikana
7. Tulos/osake (EPS),
lopetetut toiminnot
=
Tilikauden voitto lopetetuista toiminnoista − määräysvallattomien osuus
Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin tilikauden aikana
8. Tulos/osake (EPS)
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Tilikauden voitto − määräysvallattomien osuus
Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin tilikauden aikana
9. Oma pääoma/osake
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Oma pääoma
Tilinpäätöspäivän osakeantioikaistu osakemäärä
10. Osakeantioikaistu osinko/osake
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Osakekohtainen osinko
Tilikauden jälkeen tapahtuneiden osakeantien oikaisukertoimet
11. Osinko/tulos, %
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Osakekohtainen osinko
x 100
Osakekohtainen tulos
12. Efektiivinen osinkotuotto, % =
Osakeantioikaistu osinko/osake
x 100
Osakeantioikaistu tilikauden viimeinen kaupantekokurssi
13. Hinta/voitto (P/E)
(sisältäen lopetetut toiminnot)
=
Osakeantioikaistu tilikauden viimeinen kaupantekokurssi
Tulos/osake
14. Osakekannan markkina-arvo =
Osakkeiden lukumäärä tilikauden viimeisenä päivänä x
Osakeantioikaistu tilikauden viimeinen kaupantekokurssi�
15. Osakkeiden vaihdon kehitys, % =
Tilikauden aikana vaihdetut osakkeet
x 100
Osakkeiden lukumäärä keskimäärin tilikauden aikana
107
TUNNUSLUVUT
108
0
1,5
3
4,5
6
7,5
Liiketulos, % liikevaihdosta
2024
2023
2022
4,9
5,7
6,2
LIIKEVOITTO, LIIKEVAIHDOSTA
(%)
2024 2023 2022
6
0
25
50
75
100
125
Korollinen vieras pääoma, MEUR
2024
2023
2022
86,9
119,5
96,3
KOROLLINEN VIERAS PÄÄOMA
(MEUR)
2024 2023 2022
7
0
80
160
240
320
400
Tilauskanta, MEUR
2024
2023
2022
188,6
232,1
353,7
TILAUSKANTA
(MEUR)
2024 2023 2022
9
0
10
20
30
40
50
Bruttoinvestoinnit käyttöomaisuuteen,
2024
2023
2022
21,6
35,9
41,9
BRUTTOINVESTOINNIT KÄYTTÖOMAISUUTEEN
(MEUR)
2024 2023 2022
10
0
6
12
18
24
30
Tutkimus- ja kehitysmenot, MEUR
2024
2023
2022
24,6
29,5
27,7
TUTKIMUS- JA KEHITYSMENOT
(MEUR)
2024 2023 2022
11
0
200
400
600
800
1000
Liikevaihto, MEUR
2024
2023
2022
750,4
821,8
755,1
LIIKEVAIHTO
(MEUR)
2024 2023 2022
4
0
10
20
30
40
50
Liiketulos, MEUR
2024
2023
2022
36,8
47,2
46,6
LIIKEVOITTO
(MEUR)
2024 2023 2022
5
0
15
30
45
60
75
Omavaraisuusaste, %
2024
2023
2022
58,7
53,3
55,0
OMAVARAISUUSASTE
(%)
2024 2023 2022
8
109
KONSERNIN TILINPÄÄTÖS (IFRS)
Konsernin laaja tuloslaskelma

(1 000 | EUR) | Liite 1 | 2024 | 2023
Liikevaihto |  | 2�2 | 750 427 | 821 800
Liiketoiminnan muut tuotot |  | 2�3 | 7 689 | 5 593
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos |  |  | -4 782 | -3 545
Aineiden ja tarvikkeiden käyttö |  |  | -475 554 | -534 497
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut |  | 3 | -110 199 | -115 262
Poistot |  | 4�3 | -36 033 | -31 337
Liiketoiminnan muut kulut |  | 2�4 | -94 793 | -95 599
Liikevoitto |  |  | 36 755 | 47 153
Rahoitustuotot ja -kulut |  | 5�2 | -15 420 | -4 459
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista |  | 7�3 | 135 | 255
Voitto ennen veroja |  |  | 21 470 | 42 949
Tuloverot |  | 6�1 | -8 964 | -12 924
Tilikauden voitto jatkuvista toiminnoista |  |  | 12 506 | 30 026
Tilikauden voitto/tappio lopetetuista toiminnoista |  | 4�1 | 0 | -11 149
Tilikauden voitto |  |  | 12 506 | 18 877
Muut laajan tuloksen erät |  |  |  |
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot |  |  | 7 792 | 3 001
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  |  | 20 298 | 21 878
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta voitosta laskettu osakekohtainen tulos: |  |  |  |
Laimennettu ja laimentamaton tulos/osake jatkuvista toiminnoista |  | 2�5 | 0,45 | 1,07
Laimennettu ja laimentamaton tulos/osake lopetetuista toiminnoista |  | 2�5 | 0,00 | -0,40
Laimennettu ja laimentamaton tulos/osake |  | 2�5 | 0,45 | 0,67
1 Liite viittaa tuloslaskelman ja taseen liitetietoihin sivuilla 114–149� |  |  |  |

110
KONSERNITILINPÄÄTÖS
Konsernitase

(1 000 | EUR) | Liite 1 | 2024 | 2023
VARAT |  |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |  |
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet |  | 4�1 | 116 183 | 119 017
Liikearvo |  | 4�2 | 6 535 | 6 698
Aineettomat hyödykkeet |  | 4�2 | 48 177 | 52 736
Sijoitukset | 5�3, | 5�7 | 378 | 374
Osuudet osakkuusyrityksissä |  | 7�3 | 1 007 | 1 067
Saamiset |  | 4�5 | 297 | 3 229
Laskennalliset verosaamiset |  | 6�2 | 8 759 | 8 446
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  |  | 181 336 | 191 569
Lyhytaikaiset varat |  |  |  |
Vaihto-omaisuus |  | 4�4 | 219 123 | 240 837
Myyntisaamiset ja muut saamiset |  | 4�5 | 77 975 | 98 355
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset |  |  | 1 042 | 1 249
Rahavarat | 5�4, | 5�7 | 83 590 | 74 002
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  |  | 381 730 | 414 443
VARAT YHTEENSÄ |  |  | 563 066 | 606 011
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  | 5�1 |  |
Osakepääoma |  |  | 7 000 | 7 000
Omat osakkeet |  |  | -47 | -463
Muuntoerot |  |  | 23 494 | 15 702
Muut rahastot |  |  | 3 824 | 3 460
Kertyneet voittovarat |  |  | 292 922 | 296 101
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä |  |  | 327 193 | 321 799
Pitkäaikaiset velat |  |  |  |
Laskennalliset verovelat |  | 6�2 | 1 167 | 1 120
Rahoitusvelat | 5�5, | 5�7 | 63 914 | 66 637
Muut velat | 4�6, | 5�7 | 5 147 | 6 284
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  |  | 70 228 | 74 041
Lyhytaikaiset velat |  |  |  |
Rahoitusvelat | 5�5, | 5�7 | 23 017 | 52 816
Ostovelat ja muut velat |  | 4�6 | 121 821 | 141 407
Tuloverovelka |  | 4�6 | 1 569 | 1 257
Varaukset |  | 4�7 | 19 238 | 14 690
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  |  | 165 645 | 210 171
OMA PÄÄOMA JA VELAT YHTEENSÄ |  |  | 563 066 | 606 011

1 Liite viittaa tuloslaskelman ja taseen liitetietoihin sivuilla 114–149�
111
Konsernin rahavirtalaskelma
JATKUVAT JA LOPETUT TOIMINNOT

(1 000 | EUR) | Liite 1 | 2024 | 2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |  |
Tilikauden voitto |  |  | 12 506 | 18 877
Oikaisut: |  |  |  |
Rahoitustuotot ja -kulut |  | 5�2 | 15 420 | 16 647
Varausten muutos |  |  | 6 746 | 3 677
Osuus osakkuusyhtiön tuloksesta |  | 7�3 | -135 | -255
Poistot |  | 4�3 | 36 033 | 31 402
Tuloverot |  | 6�1 | 8 964 | 13 115
Muut oikaisut |  |  | -1 749 | 1 304
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta |  |  | 77 785 | 84 767
Käyttöpääoman muutos: |  |  |  |
Myyntisaamisten ja muiden saamisten muutos |  |  | 16 945 | -17 531
Vaihto-omaisuuden muutos |  |  | 22 741 | -10 166
Ostovelkojen ja muiden velkojen muutos |  |  | -17 181 | -4 451
Saadut korot |  |  | 1 705 | 960
Maksetut korot |  |  | -4 922 | -3 927
Muut rahoituserät |  |  | -3 292 | -294
Maksetut verot |  |  | -8 780 | -18 966
Liiketoiminnan rahavirta (A) |  |  | 85 001 | 30 391
Investointien rahavirta |  |  |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin |  |  | -21 591 | -35 892
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot |  |  | 562 | 1 282
Tytäryhtiöiden hankinta* |  |  | 0 | -1 458
Investointien rahavirta (B) |  |  | -21 029 | -36 068
Rahoituksen rahavirta |  |  |  |
Lyhytaikaisten lainojen nostot/takaisinmaksut |  |  | -33 745 | 14 121
Pitkäaikaisten lainojen nostot |  |  | 0 | 10 000
Rahoitusleasingvelkojen nostot/takaisinmaksut |  |  | -5 712 | -4 066
Maksetut osingot |  | 5�1 | -15 400 | -16 794
Rahoituksen rahavirta (C) |  |  | -54 857 | 3 261
Rahavarojen lisäys (+) / vähennys (–) (A+B+C) |  |  | 9 115 | -2 416
Rahavarat 1�1� |  |  | 74 002 | 76 545
Valuuttakurssimuutosten vaikutus |  |  | 473 | -127
Rahavarat 31�12� | 5�4, | 5�7 | 83 590 | 74 002

1 Liite viittaa tuloslaskelman ja taseen liitetietoihin sivuilla 114–149�
* Tilikaudella 2023 Bram Engineers B�V� (nykyinen Epec B�V�), Alankomaat, hankinta�
112
KONSERNITILINPÄÄTÖS
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

(1 000 | EUR) |  |  |  | Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |  |
|  |  |  |  |  | Kertyneet | Oma pääoma
| Liite 1 | Osakepääoma | Muut rahastot | Muuntoerot | Omat osakkeet | voittovarat | yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 | 7 000 | 3 460 | 15 702 | -463 | 296 101 | 321 799
Laaja tulos: |  |  |  |  |  |  |
Tilikauden tulos |  |  |  |  | 12 506 | 12 506
Muut laajan tuloksen erät: |  |  |  |  |  |
Muuntoerot |  |  |  | 7 792 |  |  | 7 792
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  |  | 7 792 |  | 12 506 | 20 298
Suorat kirjaukset voittovaroihin |  |  |  |  | - | -
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |
Osakepalkkio-ohjelma |  | 364 |  | - |  | 364
Osingonjako | 5�1 |  |  |  |  | -15 400 | -15 400
Omat osakkeet, muutos* | 3�3, 5�1 |  |  |  | 416 | -285 | 132
Liiketoimet omistajien |  | 364 |  | 416 | -15 685 | -14 904
kanssa yhteensä |  |  |  |  |  |  |
Oma pääoma 31.12.2024 | 7 000 | 3 824 | 23 494 | -47 | 292 922 | 327 193
Oma pääoma 1.1.2023 | 7 000 | 3 460 | 12 701 | -274 | 298 926 | 321 813
Aikaisempia kausia koskeva |  |  |  |  | -4 962 | -4 962
oikaisu** |  |  |  |  |  |  |
Oikaistu oma pääoma 1.1.2023 | 7 000 | 3 460 | 12 701 | -274 | 293 964 | 316 851
Laaja tulos: |  |  |  |  |  |  |
Tilikauden tulos |  |  |  |  | 18 877 | 18 877
Muut laajan tuloksen erät: |  |  |  |  |  |
Muuntoerot |  |  |  | 3 001 |  |  | 3 001
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  |  | 3 001 |  | 18 877 | 21 878
Suorat kirjaukset voittovaroihin |  |  |  |  | 54 | 54
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |
Osakepalkkio-ohjelma |  | - |  | 343 |  | 343
Osingonjako | 5�1 |  |  |  |  | -16 794 | -16 794
Omat osakkeet, muutos* | 3�3, 5�1 |  |  |  | -532 | - | -532
Liiketoimet omistajien |  |  | - |  | -189 | -16 794 | -16 983
kanssa yhteensä |  |  |  |  |  |  |
Oma pääoma 31.12.2023 |  | 7 000 | 3 460 | 15 702 | -463 | 296 101 | 321 799

1 Liite viittaa tuloslaskelman ja taseen liitetietoihin sivuilla 114–149�
* Kannustinjärjestelmiä varten hankitut omat osakkeet
** Etuuspohjaisia järjestelyjä koskeva oikaisu, ks� liitetieto 3�4
113
KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN

LIITETIEDOT
1. Laatimisperiaatteet

Konsernin perustiedot
Ponsse-konserni on myynti-, huolto-, teknologia- ja teollinen
yhtiö , joka on sitoutunut luomaan asiakkailleen menestystä
ja haluaa olla johtavassa asemassa ympäristöystävällisissä
tavaralajimenetelmän metsäkoneissa maailmanlaajuisesti.
Ponsse-konserniin kuuluvat emoyhtiö Ponsse Oyj sekä
100 %:sti omistetut tytäryhtiöt Ponsse AB Ruotsissa, Ponsse
AS Norjassa, Ponssé S.A.S. Ranskassa, Ponsse UK Ltd.
Isossa-Britanniassa, Ponsse Machines Ltd. Irlannissa, Ponsse
North America Inc. Yhdysvalloissa, Ponsse Latin America Ltda
Brasiliassa, Ponsse Asia-Pacific Ltd. Hongkongissa, Ponsse
China Ltd. Kiinassa, Ponsse Uruguay S.A. Uruguayssa, Ponsse
Chile SpA Chilessä, Ponsse Czech s.r.o Tšekissä sekä Epec Oy
Suomessa. Lisäksi konserniin kuuluvat EAI PON1V Holding Oy
Suomessa, Ponsse Oyj:n osakkuusyhtiö Sunit Oy Suomessa 34
prosentin omistusosuudella sekä Epec Oy:n 100 %:sti omistama
tytäryhtiö Epec B.V. Alankomaissa.
Ponssen Venäjän tytäryhtiön OOO Ponssen koko osake-
kannan myynti venäläisyhtiö OOO Bisonille saatiin päätökseen
18.9.2023, kun kaupan edellytykset täyttyivät ja kauppa
sai paikallisten viranomaisten hyväksynnän. Ponsse tiedotti
aikeistaan luopua Venäjän liiketoiminnoistaan 15.6.2022 ja
ilmoitti allekirjoittaneensa kauppakirjan koko OOO Ponssen osa-
kekannan myynnistä 28.6.2022. Kaupan myötä kaikki Ponssen
tytäryhtiön, OOO Ponssen, toimitilat varaosavarastoineen ja
huoltoautoineen ovat siirtyneet OOO Bisonin omistukseen ja
henkilökunta OOO Bisonin palvelukseen. Lisäksi kauppaan sisältyi
OOO Ponssen 100 % omistama kiinteistöyhtiö Ponsse Centre
Venäjällä. Kaupan toteutumisen myötä Ponssen kaikki toiminta
Venäjällä päättyi. Ponsse on luokitellut kaupan kohteina olleet
toiminnot myytäviksi omaisuuseriksi ja raportoinut ne lopetet-
tuina toimintoina. Myynnin vaikutuksia on kuvattu tarkemmin
liitetiedossa 4.1 Aineelliset hyödykkeet.
Konsernin emoyhtiö on Ponsse Oyj, joka on suomalainen,
Suomen lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö. Ponsse
Oyj:n osakkeet on noteerattu Nasdaq Helsinki Oy:n pohjoismai-
sella listalla. Emoyhtiön kotipaikka on Vieremä, ja sen rekisteröity
osoite on Ponssentie 22, 74200 Vieremä.
Jäljennös konsernitilinpäätöksestä on saatavissa Internet-
osoitteesta www.ponsse.com tai konsernin pääkonttorista
osoitteesta Ponssentie 22, 74200 Vieremä.
Ponsse Oyj:n hallitus on hyväksynyt kokouksessaan
10.3.2025 tämän tilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen osa-
keyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväk-
syä tai hylätä tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä
yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös mahdollisuus tehdä
päätös tilinpäätöksen muuttamisesta.
Tilinpäätöksen laatimisperusta
Konsernitilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätös-
standardien (International Financial Reporting Standards, IFRS)
mukaisesti ja sitä laadittaessa on noudatettu 31.12.2024
voimassaolevia IAS- ja IFRS-standardeja sekä SIC- ja IFRIC-
tulkintoja. Kansainvälisillä tilinpäätösstandardeilla tarkoitetaan
Suomen kirjanpitolaissa ja sen nojalla annetuissa säännöksissä
EU:n asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn menettelyn
mukaisesti EU:ssa sovellettaviksi hyväksyttyjä standardeja ja
niistä annettuja tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ovat
myös suomalaisten, IFRS-säännöksiä täydentävien kirjanpito- ja
yhteisölainsäädännön vaatimusten mukaiset.
Konsernin tilinpäätöstiedot esitetään tuhansina euroina,
ja ne perustuvat alkuperäisiin hankintamenoihin lukuun otta-
matta rahoitusvaroja ja -velkoja sekä johdannaissopimuksia,
jotka arvostetaan käypään arvoon. Tuloslaskelma on esitetty
kululajikohtaisesti.
Konsernitilinpäätös on laadittu noudattaen samoja laadin-
taperiaatteita kuin vuonna 2023 lukuun ottamatta seuraavia
uusia standardeja, tulkintoja ja muutoksia olemassa oleviin
standardeihin, joita konserni on soveltanut 1.1.2024 alkaen.
Konserni on ottanut käyttöön vuoden 2024 alusta alkaen
seuraavat standardit ja standardien muutokset.
— Vuokrasopimusvelka myynnissä ja takaisinvuokrauksessa
– Muutokset IFRS 16:een Vuokrasopimukset (sovellettava
1.1.2024 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla)
Muutokset lisäävät uuden, muuttuvia maksuja koskevan kir-
janpitomallin ja edellyttävät myyjä-vuokralle ottajan arvioimaan
uudelleen ja mahdollisesti oikaisemaan myynti- ja takaisinvuok-
rausliiketoimet, jotka on tehty vuonna 2019 tapahtuneen IFRS
16:n käyttöönoton jälkeen.
114
KONSERNITILINPÄÄTÖS
— Velkojen luokittelu lyhyt- tai pitkäaikaisiksi – Muutokset IAS
1:een Tilinpäätöksen esittäminen (sovellettava 1.1.2024 tai
sen jälkeen alkavilla tilikausilla)
Muutosten tavoitteena on yhdenmukaistaa soveltamiskäytäntöä
sekä selventää vaatimuksia velkojen luokittelemisesta lyhyt- tai
pitkäaikaisiksi. Muutokset täsmentävät, että sellaiset kovenant-
tiehdot, joiden on täytyttävä raportointikauden päättymispäivän
jälkeen, eivät vaikuta velan luokitteluun lyhyt- tai pitkäaikaiseksi
raportointikauden päättymispäivänä. Tällaisista kovenanteista
on esitettävä tietoja tilinpäätöksen liitetiedoissa. Muutoksilla
selvennetään myös, että yhtiön omien oman pääoman ehtoisten
instrumenttien siirto katsotaan velan suorittamiseksi. Jos
velkaan liittyy vaihto-oikeus, tämä saattaa vaikuttaa velan luokit-
telemiseen lyhyt- tai pitkäaikaiseksi, ellei näitä vaihto-oikeuksia
ole kirjattu IAS 32:n mukaisesti omaan pääomaan.
— Tavarantoimittajia tai palveluntuottajia koskevat
rahoitusjärjestelyt – Muutokset IAS 7:ään
Rahavirtalaskelmat ja IFRS 7:ään Rahoitusinstrumentit:
tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (sovellettava 1.1.2024 tai
sen jälkeen alkavilla tilikausilla)
Muutosten tavoitteena on parantaa tavarantoimittajia tai
palveluntuottajia koskevien rahoitusjärjestelyjen läpinäkyvyyttä
ja selventää näiden vaikutuksia velkoihin, rahavirtoihin sekä
maksuvalmiusriskiin. Muutokset edellyttävät laadullisten ja mää-
rällisten tietojen esittämistä näistä rahoitusjärjestelyistä.
Muutoksilla ei ollut olennaista vaikutusta konsernin
tilinpäätökseen.
Ulkomaan rahan määräisten erien muuntaminen
Konsernin yksiköiden tulosta ja taloudellista asemaa koskevat
luvut määritetään siinä valuutassa, joka on kunkin yksikön
pääasiallisen toimintaympäristön valuutta (”toimintavaluutta”).
Konsernitilinpäätös on esitetty euroina, joka on konsernin emo-
yrityksen toiminta- ja esittämisvaluutta.
Ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat
Ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat on kirjattu toimin-
tavaluutan määräisinä käyttäen tapahtumapäivänä vallitsevaa
kurssia. Käytännössä käytetään usein kurssia, joka likimain
vastaa tapahtumapäivän kurssia. Ulkomaan rahan määräiset
monetaariset erät on muutettu toimintavaluutan määräi-
siksi raportointikauden päättymispäivän kursseja käyttäen.
Ulkomaan rahan määräiset ei-monetaariset erät on arvostettu
tapahtumapäivän kurssiin. Ulkomaan rahan määräisistä liiketa-
pahtumista ja monetaaristen erien muuntamisesta syntyneet
voitot ja tappiot on käsitelty tulosvaikutteisesti. Liiketoiminnan
kurssivoitot ja -tappiot sekä valuuttamääräisten lainojen kurssi-
voitot ja -tappiot sisältyvät rahoitustuottoihin ja -kuluihin.
Ulkomaisten konserniyritysten tilinpäätösten muuntaminen
Ulkomaisten konserniyritysten laajojen tuloslaskelmien tuotto-
ja kuluerät on muunnettu euroiksi tilikauden keskikursseja
käyttäen ja taseet tilikauden päättymispäivän kursseja käyttäen.
Tilikauden tuloksen muuntaminen eri kursseilla tuloslaskelmas-
sa ja taseessa aiheuttaa taseessa omaan pääomaan kirjatta-
van muuntoeron, jonka muutos kirjataan muihin laajan tuloksen
eriin. Ulkomaisten tytäryritysten hankintamenon eliminoinnista
sekä hankinnan jälkeen kertyneiden oman pääoman erien
muuntamisesta syntyneet muuntoerot kirjataan muihin laajan
tuloksen eriin. Kun tytäryritys myydään kokonaan tai osittain,
kertyneet muuntoerot siirretään tulosvaikutteisesti osana
myyntivoittoa tai -tappiota.
Liiketulos
IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen -standardi ei määrittele
liikevoiton käsitettä. Konserni on määritellyt sen seuraavasti:
liikevoitto on nettosumma, joka muodostuu, kun liikevaihtoon
lisätään liiketoiminnan muut tuotot, vähennetään ostokulut
oikaistuina valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen

TÄRKEIMMÄT VALUUTTAKURSSIT |  |  |  |
| Päätöskurssi 31.12.2024 | Keskikurssi 2024 | Päätöskurssi 31.12.2023 | Keskikurssi 2023
SEK | 11,45900 | 11,42258 | 11,09600 | 11,45634
NOK | 11,79500 | 11,61808 | 11,24050 | 11,39499
GBP | 0,82918 | 0,84685 | 0,86905 | 0,87019
USD | 1,03890 | 1,08264 | 1,10500 | 1,08160
BRL | 6,42530 | 5,84997 | 5,36180 | 5,41283
RUB | - | - | 98,59600 | 91,89923
CNY | 7,58330 | 7,77928 | 7,85090 | 7,65887
CLP | 1029,52000 | 1018,58000 | 970,43000 | 907,00923
CZK | 25,18500 | 25,12285 | 24,72400 | 23,98208

115
Uuden ja uudistetun IFRS-normiston soveltaminen
Seuraavat uudet tai uudistetut standardit, tulkinnat tai standar-
dien vuosittaiset parannukset astuvat voimaan 1.1.2025 tai
sen jälkeen. Ponsse arvioi niiden vaikutusta ja ottaa ne käyttöön
soveltuvin osin.
— Vaihdettavuuden puuttuminen – muutokset IAS 21:een
Valuuttakurssien muutosten vaikutukset (sovellettava
1.1.2025 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi sovel-
taminen on sallittua)
Muutokset edellyttävät yhdenmukaisen lähestymistavan sovel-
tamista arvioitaessa, milloin valuutta voidaan vaihtaa toiseen
valuuttaan, ja jos se ei ole vaihdettavissa, määritettäessä mitä
vaihtokurssia voidaan käyttää ja mitä liitetietoja on esitettävä.
— Rahoitusinstrumenttien luokittelu ja arvostaminen
– Muutokset IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja IFRS 7
Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot*
(sovellettava 1.1.2026 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla,
aikaisempi soveltaminen on sallittua)
Muutokset selventävät, että yhtiön on sovellettava
selvittämispäivään perustuvaa käsittelytapaa kirjatessaan
rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan pois taseesta;
ne myös sallivat sen, että yhtiö voi katsoa, että sähköistä
maksujärjestelmää käyttäen maksettava rahoitusvelka on
hoidettu ennen selvittämispäivää, jos tietyt edellytykset
täyttyvät. Muutokset selventävät soveltamisohjeita, jotka
koskevat rahoitusvarojen sopimukseen perustuvien
rahavirtojen ominaisuuksien arviointia, ml. rahoitusvarat, joiden
sopimusehdot saattavat muuttaa sopimukseen perustuvien
rahavirtojen ajoitusta tai määrää – esim. rahoitusvarat,
joihin liittyy ns. ESG-piirteitä , rahoitusvarat, joihin ei liity
takautumisoikeutta, ja rahoitusvarat, jotka sopimuksella
toisiinsa sidottuja instrumentteja.
— Annual Improvements to IFRS Accounting Standards—
Volume 11* (sovellettava 1.1.2026 tai sen jälkeen alkavilla
tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
Vuosittaiset parannukset -menettelyn (Annual Improvements)
kautta IFRS-tilinpäätösstandardeihin tehtävät pienet ja muut
kuin kiireelliset muutokset kerätään yhdeksi kokonaisuudeksi
ja toteutetaan kerran vuodessa. Muutoksilla on selvennetty
seuraavia standardeja:
— IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto:
Ensilaatijan suojauslaskenta
— IFRS 7 Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät
tiedot − Taseesta pois kirjaamisesta johtuva voitto tai tap-
pio; Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot käyvän arvon ja tran-
saktiohinnan välisestä jaksotettavasta erosta; Luottoriskistä
tilinpäätöksessä esitettävät tiedot
— IFRS 9 Rahoitusinstrumentit − Vuokrasopimusvelkojen
kirjaaminen pois taseesta; Transaktiohinta
muutoksella sekä omaan käyttöön valmistuksesta syntyneillä ku-
luilla, vähennetään työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, poistot
ja mahdolliset arvonalentumistappiot sekä liiketoiminnan muut
kulut. Kaikki muut kuin edellä mainitut tuloslaskelmaerät esite-
tään liikevoiton alapuolella. Kurssierot on kirjattu rahoituseriin.
Arvionvaraiset erät tilinpäätöksessä ja johdon harkinta
Tilinpäätöstä laadittaessa joudutaan tekemään tulevaisuutta
koskevia arvioita ja oletuksia, joiden lopputulemat voivat poiketa
tehdyistä arvioista ja oletuksista. Lisäksi joudutaan käyttämään
harkintaa tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden soveltamisessa.
Konsernin johto tekee harkintaan perustuvia ratkaisuja,
jotka koskevat tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden valintaa ja
niiden soveltamista. Tämä koskee erityisesti niitä tapauksia,
joissa voimassaolevassa IFRS-normistossa on vaihtoehtoisia
kirjaamis-, arvostamis- tai esittämistapoja.
Arvioihin liittyvät epävarmuustekijät
Tilinpäätöksen laadinnan yhteydessä arviot pohjautuvat johdon
parhaaseen näkemykseen raportointikauden päättymispäivänä.
Arvioiden taustalla ovat aiemmat kokemukset sekä tulevai-
suutta koskevat, tilinpäätöshetkellä todennäköisimpinä pidetyt
oletukset, jotka liittyvät muun muassa konsernin taloudellisen
toimintaympäristön odotettuun kehitykseen myynnin ja kustan-
nustason kannalta. Konsernissa seurataan arvioiden ja oletta-
musten toteutumista sekä näiden taustalla olevien tekijöiden
muutoksia säännöllisesti yhdessä liiketoimintayksiköiden kanssa
käyttämällä useita, sekä sisäisiä että ulkoisia, tietolähteitä.
Mahdolliset arvioiden ja olettamusten muutokset merkitään
kirjanpitoon sillä tilikaudella, jonka aikana arviota tai olettamusta
korjataan, ja kaikilla tämän jälkeisillä tilikausilla.
Ne keskeiset tulevaisuutta koskevat oletukset ja sellaiset
raportointikauden päättymispäivän arvioihin liittyvät keskeiset
epävarmuustekijät, jotka aiheuttavat merkittävän riskin varojen
ja velkojen kirjanpitoarvojen muuttumisesta olennaisesti seuraa-
van tilikauden aikana, on esitetty liitetiedoissa kunkin tuloslaskel-
ma- tai tase-erän kohdalla. Konsernin merkittävimmät johdon
arviot liittyvät myyntisaamisten arvostamiseen, vaihto-omaisuu-
den arvonalennuksissa käytettyihin olettamiin, takuuvarauksen
muutoksiin, muiden varausten kirjaamiseen ja arvostamiseen,
tuotekehitysmenojen aktivointeihin, laskennallisten verojen
kirjaamiseen sekä liikearvon testaamiseen. Konsernin johto on
katsonut näiden tilinpäätöksen osa-alueiden olevan keskeisim-
mät, sillä niitä koskevat laatimisperiaatteet ovat konsernin näkö-
kulmasta monimutkaisimmat ja niiden soveltaminen edellyttää
eniten merkittävien arvioiden ja oletusten käyttämistä esimer-
kiksi omaisuuserien arvostamisessa. Lisäksi näillä tilinpäätök-
sen osa-alueilla käytettyjen oletusten ja arvioiden mahdollisten
muutosten vaikutukset on arvioitu olevan suurimmat.
116
KONSERNITILINPÄÄTÖS
— IFRS 10 Konsernitilinpäätös − De facto -agentin
määrittäminen
— IAS 7 Rahavirtalaskelmat − Hankintamenoon perustuva
yhdistely
— IFRS 18 Presentation and Disclosure in Financial
Statements* (sovellettava 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla
tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
IFRS 18 korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen -standardin.
IFRS 18:n keskeisimmät uudet vaatimukset ovat seuraavat:
— Tuloslaskelmassa tuotot ja kulut on luokiteltava kolmeen uu-
teen määriteltyyn ryhmään, eli liiketoiminnan, investointien ja
rahoituksen ryhmiin, sekä esitettävä kaksi uutta välisummaa:
”Liikevoitto tai -tappio” sekä ”Voitto tai tappio ennen rahoitus-
ta ja tuloveroja”.
— Johdon määrittelemistä tuloksellisuutta kuvaavista tunnus-
luvuista on esitettävä liitetietoja tilinpäätöksessä. Nämä tun-
nusluvut ovat tuottojen ja kulujen välisummia, joita käytetään
julkisessa viestinnässä johdon näkemyksen esittämiseen
yhtiön taloudellisesta tuloksesta.
— Tietojen esittäminen tilinpäätöksessä perustuen infor-
maation yhdistelyä ja erittelyä koskeviin tarkennettuihin
yleisiin vaatimuksiin. Lisäksi yhtiöiltä, jotka erittelevät kulut
tuloslaskelmassa toiminnoittain, edellytetään tiettyjen kulujen
erittelyjen esittämistä liitetiedoissa.
— IFRS 19 Subsidiaries without Public Accountability:
Disclosures* (sovellettava 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla
tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
Uusi standardi sallii sen, että tietyt edellytykset täyttävät
tytäryhtiöt voivat soveltaa IFRS-tilinpäätösstandardeja laatimalla
suppeammat tilinpäätöksen liitetiedot. Standardin nojalla tytär-
yhtiöt voivat ylläpitää vain yhtä kirjanpitoaineistoa, joka vastaa
sekä niiden emoyhtiön että kyseisten yhtiöiden tilinpäätösten
käyttäjien tarpeita, ja tämä vähentää tilinpäätöksessä esitettä-
viä tietoja koskevia vaatimuksia.
— Sale or Contribution of Assets between an Investor and
its Associate or Joint Venture – Muutokset IFRS 10:een
Konsernitilinpäätös ja IAS 28 Sijoitukset osakkuus- ja
yhteisyrityksiin* (vapaaehtoinen soveltaminen on sallittua,
voimaantulo lykätty toistaiseksi)
Muutokset poistavat ristiriidan nykyisen konsolidointiin ja
pääomaosuusmenetelmään liittyvien ohjeistusten välillä ja
edellyttävät täysimääräisen voiton kirjaamista, kun siirretyt
varat täyttävät IFRS 3 Liiketoimintojen yhdistäminen -standardin
mukaisen liiketoiminnan määritelmän.
Muilla uusilla tai uudistetuilla standardeilla tai tulkinnoilla tai
standardien vuosittaisilla parannuksilla, jotka tulevat voimaan
1.1.2025 tai sen jälkeen, ei ole merkittävää vaikutusta konser-
nin tilinpäätökseen.
* Kyseistä säännöstä ei ole hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa 31.12.2024
mennessä.
2. Tuloksellisuus
2.1 Segmentti-informaatio
Ponsse on muuttanut segmenttijakoaan vuoden 2024 toisesta
neljänneksestä alkaen konsernissa tehdyn toimintamalliuu-
distuksen myötä. Aiemman neljän toimintasegmentin sijaan
toimintasegmenttejä on viisi, ja ne perustuvat maantieteelliseen
aluejakoon. Toimintasegmentit on määritelty perustuen ra-
portteihin, joita konsernin johtoryhmä käyttää operatiivisessa
päätöksenteossa. Muutoksen johdosta vuoden 2023 seg-
menttitiedot on muutettu vastaamaan uuden segmenttijaon
mukaista esitystapaa.
Toimintasegmenttien liikevaihto syntyy pääasiallisesti
metsäkoneiden ja huoltopalveluiden myynnistä. Raportoitavat
segmentit eivät poikkea toimintasegmenteistä.
Konsernin johtoryhmä arvioi toimintasegmenttien tulosta
liikevoiton (EBIT) perusteella.
Segmentin tuotot on kohdistettu asiakkaan sijainnin mukaan.
Kulut ovat sellaisia eriä, jotka ovat järkevällä perusteella kohdis-
tettavissa segmentille. Segmentille kohdistetut kulut perustuvat
tuotannon normaaliin toiminta-asteeseen.
LAATIMISPERIAATTEET
Segmenttiraportointi
Toimintasegmentit perustuvat markkina-aluejakoon, ja ne on määritelty
perustuen raportointiin, jota yhtiön ylin operatiivinen päätöksentekijä
seuraa.
Tuloutusperiaatteet
Myynnin kirjaaminen voi tapahtua ajan kuluessa tai yhtenä ajankohtana,
ja keskeisenä kriteerinä on määräysvallan siirtyminen.
• yksilöidään asiakassopimukset
• yksilöidään erilliset sopimusvelvoitteet
• määritetään sopimuksen mukainen transaktiohinta
• kohdistetaan transaktiohinta erillisille suoritevelvoitteille
• kirjataan myyntituotto, kun kukin suoritevelvoite on täytetty
Merkittävin osa konsernin liikevaihdosta koostuu konemyynnistä,
jossa tuloutus tapahtuu yhtenä ajankohtana määräysvallan siirtyessä
asiakkaalle sopimusehtojen mukaisesti. Huoltopalveluiden osalta
määräysvalta siirtyy ajan kuluessa, mutta merkittävä osa konsernin
huoltopalveluista on lyhytaikaista. Pitkäaikaiset huoltosopimukset
tuloutetaan ajan kuluessa siten, että tuloutettava liikevaihto vastaa
konsernin suorittamia huoltopalveluita. Sopimuksiin voi sisältyä
annettavia alennuksia ja muuna kuin rahana suoritettavia vastikkeita
ts. vaihtokoneita. Alennus kohdistetaan liikevaihdon oikaisueränä
samalle kaudelle kuin varsinainen myyntituotto ja muuna kuin
rahana suoritettavat vastikkeet arvostetaan käypään arvoon.
Järjestelmäratkaisut tuloutetaan yhtenä ajankohtana määräysvallan
siirtyessä asiakkaalle sopimusehtojen mukaisesti .
117
Konsernin raportoitavat segmentit ovat:
• Pohjoismaat ja Baltia
• Keski- ja Etelä-Eurooppa
• Pohjois-Amerikka
• Etelä-Amerikka
• Aasia, Australia ja Afrikka
Segmenttien välinen hinnoittelu tapahtuu käypään markkinahintaan.

TOIMINTASEGMENTIT 2024 |  |  |  |  |  |  |
|  | Pohjoismaat | Keski- ja Etelä- | Pohjois- | Etelä- | Aasia, Australia |
(1 000 | EUR) | ja Baltia | Eurooppa | Amerikka | Amerikka | ja Afrikka | Yhteensä
Segmentin liikevaihto |  | 485 515 | 175 683 | 112 157 | 103 902 | 19 206 | 896 463
Segmenttien väliset tuotot |  | -138 044 | -4 130 | -3 103 | -520 | -239 | -146 036
Liikevaihto ulkopuolisilta asiakkailta |  | 347 470 | 171 552 | 109 054 | 103 382 | 18 968 | 750 427
Segmentin liikevoitto |  | 14 823 | 19 827 | 7 370 | -6 191 | 970 | 36 798
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |  | -43
Liikevoitto |  | 14 823 | 19 827 | 7 370 | -6 191 | 970 | 36 755
Poistot |  | 29 641 | 1 025 | 1 108 | 4 105 | 154 | 36 033
TOIMINTASEGMENTIT 2023 |  | Pohjoismaat | Keski- ja Etelä- | Pohjois- | Etelä- | Aasia, Australia |
(1 000 | EUR) | ja Baltia | Eurooppa | Amerikka | Amerikka | ja Afrikka | Yhteensä
Segmentin liikevaihto |  | 549 224 | 183 087 | 126 770 | 129 010 | 25 145 | 1 013 236
Segmenttien väliset tuotot |  | -184 587 | -2 820 | -2 298 | -1 382 | -349 | -191 436
Liikevaihto ulkopuolisilta asiakkailta |  | 364 636 | 180 268 | 124 472 | 127 628 | 24 796 | 821 800
Segmentin liikevoitto |  | 9 170 | 23 943 | 18 618 | -7 969 | 4 546 | 48 308
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |  | -1 154
Liikevoitto |  | 9 170 | 23 943 | 18 618 | -7 969 | 4 546 | 47 153
Poistot |  | 26 512 | 943 | 889 | 2 812 | 181 | 31 337

118
KONSERNITILINPÄÄTÖS
2.2 Liikevaihto

TÄSMÄYTYSLASKELMAT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Liikevaihto |  |  |
Raportoitavien segmenttien liikevaihto |  | 896 463 | 1 013 236
Segmenttien välisten tuottojen |  | -146 036 | -191 436
eliminointi |  |  |
Konsernin liikevaihto yhteensä |  | 750 427 | 821 800
Liikevoitto |  |  |
Raportoitavien segmenttien tulos |  | 36 798 | 48 308
Segmenteille kohdistamattomat erät |  | -43 | -1 154
Konsernin liikevoitto yhteensä |  | 36 755 | 47 153

LIIKEVAIHDON JAOTTELU KANSAINVÄLISEN LIIKETOIMINNAN |  |
PERUSTEELLA |  |
% | 2024 | 2023
Viennin osuus liikevaihdosta | 73,8 | 74,9

LIIKEVAIHDON JAOTTELU SOPIMUSTYYPIN MUKAAN |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Konemyynti |  | 561 359 | 616 562
Huoltopalvelut |  | 169 501 | 177 460
Järjestelmäratkaisut |  | 19 566 | 27 778
Yhteensä |  | 750 427 | 821 800

2.3 Liiketoiminnan muut tuotot
LAATIMISPERIAATTEET
Julkiset avustukset
Julkiset avustukset, esimerkiksi valtiolta saadut aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden hankintoihin liittyvät avustukset, on
kirjattu aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitoarvojen
vähennyksiksi silloin, kun on kohtuullisen varmaa, että ne tullaan
saamaan ja että konserni täyttää avustuksen saamisen ehdot.
Avustukset tuloutuvat pienempien poistojen muodossa omaisuuserien
käyttöaikana. Sellaiset avustukset, jotka on saatu korvauksiksi jo
toteutuneista kuluista, kirjataan tulosvaikutteisesti sillä tilikaudella,
jonka aikana oikeus avustuksen saamiseen syntyy. Tällaiset avustukset
esitetään liiketoiminnan muissa tuotoissa.

LIIKETOIMINNAN MUUT TUOTOT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Vuokratuotot |  | 69 | 178
Aineellisten käyttöomaisuus- hyödykkeiden myyntivoitot |  | 562 | 1 109
Julkiset avustukset |  | 2 344 | 1 246
Kierrätystuotot |  | 305 | 379
Muut |  | 4 409 | 2 681
Yhteensä |  | 7 689 | 5 593

119
2.4 Liiketoiminnan muut kulut

LIIKETOIMINNAN MUUT KULUT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Vapaaehtoiset henkilösivukulut |  | 6 486 | 6 526
Matkakulut |  | 5 884 | 6 313
Käyttö- ja ylläpitokulut |  | 15 334 | 16 309
Myyntiin liittyvät kulut |  | 14 754 | 16 796
Vuokrakulut |  | 1 505 | 2 748
Markkinointi- ja edustuskulut |  | 5 697 | 5 665
Hallintokulut |  | 11 336 | 11 590
Saas-kulut |  | 6 210 | 4 727
Tutkimus- ja kehittämiskulut |  | 5 349 | 6 300
Muut kuluerät |  | 22 238 | 18 625
Yhteensä |  | 94 793 | 95 599

Muut kuluerät sisältävät mm. ostopalveluita, vakuutusmaksuja,
palvelumaksutyyppisiä eriä, luottotappiot sekä Brasilian Full
Service -sopimuksesta tilikaudella kirjatut tappiot.

TILINTARKASTAJAN PALKKIOT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
KPMG |  |  |
Tilintarkastuspalkkiot |  | 308 | 292
Todistukset ja lausunnot |  | 120 | 14
Veroneuvonta |  | 2 | 16
Muut palkkiot |  | 22 | 67
|  | 452 | 388

Edellä esitetyistä muista palveluista kuin tilintarkastuksesta
KPMG Oy AB:lle maksetut palkkiot ovat 149 tuhatta euroa
(KPMG 96 tuhatta euroa 2023).

Muut yhteisöt |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Tilintarkastuspalkkiot |  | 75 | 47
Todistukset ja lausunnot |  | 3 | 4
Veroneuvonta |  | 36 | 26
Muut palkkiot |  | 27 | 46
|  | 141 | 124
Yhteensä |  | 593 | 512

2.5 Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla
emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluva tilikauden voitto
tilikauden aikana ulkona olevien osakkeiden lukumäärän
painotetulla keskiarvolla.

| 2024 | 2023
Emoyhtiön omistajille kuuluva |  |
tilikauden voitto (1 000 EUR) | 12 506 | 18 877
Osakkeiden lukumäärän painotettu |  |
keskiarvo tilikauden aikana (1 000 kpl) | 27 985 | 27 985
Laimentamaton osakekohtainen tulos |  |
(eur/osake) jatkuvista toiminnoista | 0,45 | 1,07
Laimentamaton osakekohtainen tulos |  |
(eur/osake) lopetetuista toiminnoista | 0,00 | -0,40
Laimennettu ja laimentamaton tulos/ |  |
osake | 0,45 | 0,67

Laimennusvaikutuksella oikaistua osakekohtaista tulosta
laskettaessa osakkeiden lukumäärän painotetussa keskiarvossa
otetaan huomioon kaikkien laimentavien potentiaalisten
kantaosakkeiden osakkeiksi muuttamisesta johtuva laimentava
vaikutus. Konsernin vuonna 2024 ja 2023 voimassa olleilla
osakepalkkiojärjestelmillä ei ole ollut laimennusvaikutusta, jolloin
laimennusvaikutuksella oikaistu tulos/osake on sama kuin
laimentamaton tulos.
120
KONSERNITILINPÄÄTÖS

(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Toimitusjohtaja |  |  |
Palkat ja muut lyhytaikaiset |  |  |
työsuhde-etuudet |  | 998 | 895
Vapaaehtoinen eläketurva |  | 246 | 283
Yhteensä |  | 1 244 | 1 177
Hallituksen jäsenille hallitus- tehtävistä suoritetut korvaukset: |  |  |
Kaario Mammu |  | 45 | 45
Koipijärvi Terhi (12.4.2023 alkaen) |  | 38 | 28
Kylävainio Matti |  | 38 | 38
Marjamaa Ilpo |  | 38 | 38
Vanhainen Juha |  | 38 | 38
Vidgren Janne (12.4.2023 asti) |  | 0 | 12
Vidgren Jarmo |  | 42 | 48
Vidgren Juha (12.4.2023 asti) |  | 0 | 12
Vidgren Jukka |  | 38 | 38
Yhteensä |  | 277 | 297

Toimitusjohtaja on tulospalkkiojärjestelmän piirissä. Tulospalkkio
perustuu hallituksen hyväksymään tulostavoitteeseen.
Toimitusjohtajan irtisanomisaika on yhtiön puolelta 6 kk
ja irtisanoutumisaika 6 kk. Toimitusjohtajan työsuhteen
ehdot on määritelty kirjallisessa hallituksen hyväksymässä
toimitusjohtajasopimuksessa. Johdolle ei ole myönnetty lainoja.
3. Palkitseminen
3.1 Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut
LAATIMISPERIAATTEET
Eläkevelvoitteet
Konsernin eläkejärjestelyt ovat maksupohjaisia järjestelyjä.
Maksupohjaisissa järjestelyissä konserni suorittaa kiinteitä maksuja
erilliselle yksikölle. Maksupohjaisiin eläkejärjestelyihin tehdyt suoritukset
merkitään tulosvaikutteisesti sillä tilikaudella, jota veloitus koskee.
Konsernin kotimaisten yhtiöiden henkilöstön eläketurva on järjestetty
lakisääteisillä eläkevakuutuksilla ulkopuolisissa eläkevakuutusyhtiöissä.
Ulkomaiset konserniyhtiöt ovat hoitaneet henkilöstön eläkejärjestelyt
paikallisen lainsäädännön mukaisesti.

TYÖSUHDE-ETUUKSISTA AIHEUTUVAT KULUT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Palkat |  | 90 895 | 91 302
Eläkekulut – maksupohjaiset järjestelyt |  | 12 900 | 11 187
Osakepalkkiot |  | -343 | 1 513
Muut pitkäaikaiset työsuhde-etuudet |  |  |
– palvelusvuosilisä |  | -1 166 | 586
Muut henkilösivukulut |  | 7 913 | 10 674
Yhteensä |  | 110 199 | 115 262

KONSERNIN HENKILÖSTÖ KESKIMÄÄRIN TILIKAUDELLA |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Työntekijät |  | 1 207 | 1 278
Toimihenkilöt |  | 876 | 828
Yhteensä |  | 2 083 | 2 106

3.2 Johdon työsuhde-etuudet

(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Palkat ja muut lyhytaikaiset |  |  |
työsuhde-etuudet |  | 4 009 | 3 967
Vapaaehtoinen eläketurva |  | 490 | 548
Yhteensä |  | 4 499 | 4 515

Johdon työsuhde-etuudet sisältävät toimitusjohtajan, emoyhtiön
johtoryhmän ja tytäryhtiöiden toimitusjohtajien palkat ja palkkiot.
121
3.3 Osakeperusteiset maksut

OHJELMA: SITOUTTAVA OSAKEPALKKIOJÄRJESTELMÄ 2021 |
TYYPPI | OSAKE
| Sitouttava osakepalkkio-
Instrumentti | järjestelmä 2021–2023
Alkuperäinen määrä, kpl | 15 000
Osinko-oikaisu | Ei
Liikkeeseenlaskupäivä | 15.2.2021
Vapautumispäivä | 31.12.2028
Vapautumisehdot | Työssäolovelvoite
Enimmäisvoimassaoloaika, vuotta | 3
Juoksuaikaa jäljellä, vuotta | n/a
Henkilöitä tilikauden päättyessä | 0
Toteutustapa | Käteinen ja osake
| Sitouttava osakepalkkio-
Muutokset tilikaudella | järjestelmä 2021–2023
1.1.2024 |
Kauden alussa ulkona olevat, kpl | 0
Kauden alussa jaettavissa olevat, kpl | 12 000
Tilikauden muutokset |
Kaudella myönnetyt, kpl | 0
Kaudella menetetyt, kpl | 0
Kaudella ansaitut, kpl | 0
Kaudella toimitetut, kpl | 0
31.12.2024 |
Kauden lopussa ulkona olevat, kpl | 0
Kauden lopussa jaettavissa olevat, kpl | 12 000

LAATIMISPERIAATTEET
Konsernilla on kannustinjärjestelmiä, jotka on maksettu tai maksetaan
osittain yhtiön osakkeina ja osittain rahana. Järjestelyn tulosvaikutus
esitetään työsuhde-etuuksista aiheutuvissa kuluissa.
Tilikauden 2023 aikana Ponsse Oyj:n hallitus päätti kahdesta
uudesta konsernin osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä
(tiedote 3.3.2023). Ponsse Oyj:n hallitus on päättänyt konsernin
osakepohjaisten kannustinjärjestelmien uusista ansainta-
jaksoista kesäkuussa 2024 ja on antanut näistä tiedotteen
11.6.2024.
Avainhenkilöiden järjestelmässä on kolme kolmen kalenteri-
vuoden mittaista ansaintajaksoa, kalenterivuodet 2023–2025,
2024–2026 ja 2025–2027. Ansaintajaksolle osallistumisen ja
palkkion saamisen edellytyksenä on, että järjestelmään osallistu-
va avainhenkilö hankkii ansaintajakson alkaessa yhtiön osakkeita.
Ponsse toimittaa lisäosakkeita ansaintajaksolle 2:1 suhteessa
(jokaista kahta (2) itse sijoitettua osaketta kohti avainhenkilö
saa yhden (1) lisäosakkeen). Ehdollinen palkkio maksetaan
vuosina 2023, 2024 ja 2025 sijoitusosakkeiden hankinnan
ja palkkion vahvistamisen jälkeen niin pian kuin käytännössä
mahdollista. Ehdollisena palkkiona saatuja osakkeita ei saa
luovuttaa sitouttamisjakson aikana, joka päättyy 31.12.2025,
31.12.2026 ja 31.12.2027. Suoriteperusteinen palkkio
maksetaan kunkin ansaintajakson päättymistä seuraavan
toukokuun loppuun mennessä. Osallistujalle maksettava osuus
enimmäispalkkiosta määräytyy ansaintakriteereille asetettujen
tavoitteiden saavuttamisen perusteella suhteessa osallistujan
omaan sijoitukseen. Kohderyhmään kuuluu avainhenkilöitä,
mukaan lukien konsernin johtoryhmän jäsenet lukuun ottamatta
toimitusjohtajaa.
Avainhenkilöiden ansaintajakson 2023–2025 suoritepe-
rusteisen lisäosakejärjestelmän palkkiot perustuvat konsernin
liiketulokseen, liikevaihtoon ja henkilöstötyytyväisyyteen.
Ansaintajakson 2024–2026 ehtoihin lisättiin myös tapaturma-
taajuus. Ansaintajaksolta 2024–2026 maksettavat palkkiot
ovat arviolta yhteensä enintään 60 000 Ponsse Oyj:n osaketta
(nettopalkkio). Lisäksi yhtiö maksaa palkkiosta osallistujille ai-
heutuvat verot ja lakisääteiset sosiaalivakuutusmaksut palkkion
maksun yhteydessä. Arvioon sisältyy vuonna 2024 maksettavat
ehdolliset palkkiot. Tilikaudella 2024 ansaintajaksojen 2023–
2025 ja 2024–2026 osakepohjaisiin kannustinjärjestelmiin
liittyviä kuluja oli yhteensä 0,5 miljoonaa euroa.
122
KONSERNITILINPÄÄTÖS

OHJELMA: AVAINHENKILÖIDEN SUORITEPERUSTEINEN LISÄOSAKEJÄRJESTELMÄ 2023–2027 |  |  |  |
TYYPPI | OSAKE | OSAKE | OSAKE | OSAKE
| Ehdollinen palkkio | Ansaintajakso | Ehdollinen palkkio | Ansaintajakso
Instrumentti | 2023–2025 | 2023–2025 | 2024–2026 | 2024–2026
Alkuperäinen määrä, kpl | 30 000 | 30 000 | 60 000 | 60 000
Osinko-oikaisu | Ei | Ei | Ei | Ei
Liikkeeseenlaskupäivä | 3.3.2023 | 3.3.2023 | 11.6.2024 | 11.6.2024
Vapautumispäivä | 31.5.2026 | 31.5.2026 | 31.5.2027 | 31.5.2027
|  | Työssäolovelvoite, konsernin |  | Työssäolovelvoite, konsernin
|  | liiketulos, liikevaihdon kasvu |  | liiketulos, liikevaihdon kasvu
Vapautumisehdot | Työssäolovelvoite | ja henkilöstötyytyväisyys | Työssäolovelvoite | ja henkilöstötyytyväisyys
Enimmäisvoimassaoloaika, vuotta | 3,2 | 3,2 | 3,0 | 3,0
Juoksuaikaa jäljellä, vuotta | 1,4 | 2,4 | 2,4 | 2,4
Henkilöitä tilikauden päättyessä | 88 | 88 | 109 | 109
Toteutustapa | Käteinen ja osake | Käteinen ja osake | Käteinen ja osake | Käteinen ja osake
| Ehdollinen palkkio | Ansaintajakso | Ehdollinen palkkio | Ansaintajakso
Muutokset tilikaudella | 2023–2025 | 2023–2025 | 2024–2026 | 2024–2026
1.1.2024 |  |  |  |
Kauden alussa ulkona olevat, kpl | 9 172 | 27 452 | 0 | 0
Kauden alussa jaettavissa olevat, kpl | 52 | 2 549 | 0 | 0
Tilikauden muutokset |  |  |  |
Kaudella myönnetyt, kpl | 0 | 0 | 13 247 | 39 644
Kaudella menetetyt, kpl | 0 | 104 | 31 | 92
Kaudella ansaitut, kpl | 0 | 0 | 0 | 0
Kaudella toimitetut, kpl | 0 | 0 | 0 | 0
31.12.2024 |  |  |  |
Kauden lopussa ulkona olevat, kpl | 9 172 | 27 348 | 13 216 | 39 553
Kauden lopussa jaettavissa olevat, kpl | 52 | 2 652 | 31 | 20 448

Toukokuussa 2024 maksettiin ansaintajaksolta 2023
11 457 osaketta, jotka ovat arvoltaan 282 226 euroa ja joiden
kuluvaikutus yhtiölle oli 0,4 miljoonaa euroa. Tästä on annettu
pörssitiedote 30.5.2024. Ansaintajaksoilta 2023–2024 ja
2023–2025 on mahdollista ansaita yhteensä 42 612 osaket-
ta sisältäen myös rahana maksettavan osuuden (bruttopalkkio).
Ansaintajakson 2023–2024 ehdollinen palkkio maksetaan
toukokuun 2025 loppuun mennessä.
Toimitusjohtajan suoriteperusteisen osakeomistusjärjes-
telmän ansaintajaksolla 2024–2026 palkkiot perustuvat
konsernin liiketulokseen, liikevaihtoon, henkilöstötyytyväisyyteen
ja tapaturmataajuuteen (LTIF). Ansaintajaksoilta 2024–2026
Toimitusjohtajan järjestelmässä on viisi ansaintajaksoa, kalen-
terivuodet 2023, 2023–2024, 2023–2025, 2024–2026 ja
2025–2027. Ansaintajaksoihin 2023 ja 2023–2024 liittyy
sitouttamisjakso, joka alkaa palkkion maksamisesta ja päättyy
31.12.2025. Ehdollinen palkkio maksetaan toukokuun loppuun
mennessä vuosina 2024, 2025 ja 2026. Ehdollisena palkkiona
saatuja osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjaksojen aikana,
jotka päättyvät 31.12.2025, 31.12.2026 ja 31.12.2027.
Suoriteperusteinen palkkio maksetaan kunkin ansaintajakson
päättymistä seuraavan toukokuun loppuun mennessä. Ansain-
tajaksoilta 2023 ja 2023–2024 palkkiona saatuja osakkeita ei
saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana, eli ennen 31.12.2025.
123
maksettavat palkkiot vastaavat arviolta yhteensä enintään
50 000 Ponsse Oyj:n osakkeen arvoa sisältäen myös rahana
maksettavan osuuden (bruttopalkkio). Ehdollisena palkkiona
saatuja osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana,
joka päättyy 31.12.2026. Suoriteperusteinen palkkio makse-
taan toukokuun 2027 loppuun mennessä.
Sekä ehdollisten että suoriteperusteisten osakeomistusjär-
jestelmien vapauttamisehtona on työssäolovelvoite.

OHJELMA: TOIMITUSJOHTAJAN SUORITEPERUSTEINEN OSAKEOMISTUSJÄRJESTELMÄ 2023–2027 |  |  |  |  |  |
TYYPPI | OSAKE | OSAKE | OSAKE | OSAKE | OSAKE | OSAKE
| Ansaintajakso |  |  |  | Ansaintajakso |
| 2023–2025 |  |  |  | 2024-2026 |
| Ehdollinen | Ansaintajakso | Ansaintajakso | Ansaintajakso | Ehdollinen | Ansaintajakso
Instrumentti | palkkio | 2023 | 2023–2024 | 2023–2025 | palkkio (TJ) | 2024–2026
Alkuperäinen määrä, kpl | 10 653 | 14 204 | 14 204 | 28 408 | 50 000 |
Osinko-oikaisu | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei
Liikkeeseenlaskupäivä | 3.3.2023 | 3.3.2023 | 3.3.2023 | 3.3.2023 | 11.6.2024 | 11.6.2024
Vapautumispäivä | 31.5.2024 | 31.5.2024 | 31.5.2025 | 31.5.2026 | 30.6.2024 | 31.5.2027
Luovutusrajoitus | 31.12.2025 | 31.12.2025 | 31.12.2025 | n/a | 31.12.2026 | n/a
|  |  | Työssäolovelvoite, | Työssäolovelvoite, | Työssäolovelvoite, | Työssäolovelvoite,
|  |  | konsernin | konsernin | konsernin | konsernin
|  |  | liiketulos, | liiketulos, | liiketulos, | liiketulos,
|  |  | liikevaihdon kasvu | liikevaihdon kasvu | liikevaihdon kasvu | liikevaihdon kasvu
| Työssäolo- | Työssäolo- | ja henkilöstö- | ja henkilöstö- | ja henkilöstö- | ja henkilöstö-
Vapautumisehdot | velvoite | velvoite | tyytyväisyys | tyytyväisyys | tyytyväisyys | tyytyväisyys
Enimmäisvoimassaoloaika, vuotta | 1,2 | 1,2 | 2,2 | 3,2 | 2,6 | 3,0
Juoksuaikaa jäljellä, vuotta | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | 2,0 | 2,4
Henkilöitä tilikauden päättyessä | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1
Toteutustapa | Käteinen ja | Käteinen ja | Käteinen ja | Käteinen ja | Käteinen ja osake | Käteinen ja osake
| osake | osake | osake | osake |  |
| Ansaintajakso |  |  |  | Ansaintajakso |
| 2023–2025 |  |  |  | 2024-2026 |
| Ehdollinen | Ansaintajakso | Ansaintajakso | Ansaintajakso | Ehdollinen | Ansaintajakso
Muutokset tilikaudella | palkkio | 2023 | 2023–2024 | 2023–2025 | palkkio (TJ) | 2024–2026
1.1.2024 |  |  |  |  |  |
Kauden alussa ulkona olevat, kpl | 10 653 | 14 204 | 14 204 | 28 408 | 0 | 0
Kauden alussa jaettavissa olevat, kpl | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Tilikauden muutokset |  |  |  |  |  |
Kaudella myönnetyt, kpl | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 426 | 25 136
Kaudella menetetyt, kpl | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kaudella ansaitut, kpl | 10 653 | 4 332 | 0 | 0 | 0 | 0
Kaudella toimitetut, kpl | 7 189 | 4 268 | 0 | 0 | 0 | 0
31.12.2024 |  |  |  |  |  |
Kauden lopussa ulkona olevat, kpl | 7 189 | 4 268 | 14 204 | 28 408 | 9 426 | 25 136
Kauden lopussa jaettavissa olevat, kpl | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0

124
KONSERNITILINPÄÄTÖS
3.4 Muut pitkäaikaiset työsuhde-etuudet
Muut pitkäaikaiset työsuhde-etuudet koostuu palvelusvuosilisäs-
tä, jota kirjataan emoyhtiössä ja Epec Oy:ssä.

KONSERNIN TULOSLASKELMAAN KIRJATUT ERÄT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Velvoitteisiin liittyvä taloudellisten |  |  |
oletusten muutoksista johtuva voitto (-)/ |  | -1 166 | 586
tappio (+) |  |  |
Kulut yhteensä |  | -1 166 | 586

ETUUSPOHJAISTEN VELVOITTEIDEN |  |  |
NYKYARVON MUUTOKSET KAUDEN AIKANA |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Etuuspohjaisten velvoitteiden nykyarvo |  |  |
kauden alussa |  | 6 789 | 6 203
Velvoitteen täyttäminen |  | 0 | 0
Väestötilastollisten oletusten muuttumi- sesta johtuva voitto (-) / tappio (+) |  | 0 | 0
Taloudellisten oletusten muuttumisesta |  |  |
johtuva voitto (-) / tappio (+) |  | -1 166 | 586
Etuuspohjaisten velvoitteiden nykyarvo |  |  |
kauden lopussa |  | 5 623 | 6 789

KONSERNITASEESEEN KIRJATUT ERÄT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Etuuspohjaisten velvoitteiden nykyarvo |  | 5 623 | 6 789
Varat (-) / velat (+) |  | 5 623 | 6 789
Konsernitaseeseen merkityt velat |  | 5 623 | 6 789

LAATIMISPERIAATTEET
Muista pitkäaikaisista työsuhde-etuuksista Ponssella on etuuspohjaisia
järjestelyjä. Etuuspohjaisessa järjestelyssä vakuutusmatemaattisen
laskelman perusteella kirjattava velka on etuuspohjaisen velvoitteen
tilinpäätöshetken nykyarvon ja järjestelyyn kuuluvien varojen
käyvän arvon nettomäärä. Riippumaton vakuutusmatemaatikko
laskee etuuspohjaisen velvoitteen määrän käyttäen ennakoituun
etuusyksikköön perustuvaa menetelmää, jonka mukaan arvioidut
vastaiset rahavirrat diskontataan nykyarvoonsa kestoaikaa vastaavalla
korkokannalla. Harkintaan perustuvia ratkaisuja liittyy laskelmissa
käytettyihin olettamiin liittyen, eivätkä todelliset olettamat välttämättä
vastaa arvioituja. Tällä menetelmällä järjestelyyn liittyvät menot kirjataan
tulosvaikutteisesti säännöllisten kulujen jakamiseksi työntekijöiden
työuran ajalle. Työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan
tuloslaskelman henkilöstökuluihin ja nettokorot rahoitustuottoihin ja
-kuluihin.

OHJELMA: TOIMITUSJOHTAJAN SUORITEPERUSTEINEN |
OSAKEOMISTUSJÄRJESTELMÄ 2021–2027 |
TYYPPI | OSAKE
Muutokset tilikaudella | Yhteensä
1.1.2024 |
Kauden alussa ulkona olevat, kpl | 104 093
Kauden alussa jaettavissa olevat, kpl | 14 601
Tilikauden muutokset |
Kaudella myönnetyt, kpl | 87 453
Kaudella menetetyt, kpl | 226
Kaudella ansaitut, kpl | 14 985
Kaudella toimitetut, kpl | 11 457
31.12.2024 |
Kauden lopussa ulkona olevat, kpl | 177 920
Kauden lopussa jaettavissa olevat, kpl | 35 183

Käyvän arvon määrittäminen
Osakepalkkioiden käypä arvo on määritetty myöntöpäivänä
ja jaksotettu vapautumiseen asti. Tilikaudella myönnettyjen
osakepalkkioiden käyvän arvon keskeiset parametrit on esitetty
seuraavassa taulukossa.

ARVOSTUSPARAMETRIT TILIKAUDELLA |
MYÖNNETYILLE KANNUSTIMILLE |
Osakekurssi myöntöhetkellä, (EUR) | 23,66
Osakkeen kurssi kauden lopussa, (EUR) | 20,10
Diskonttokorko | 2,8 %
Osinkojen käypä arvo, (EUR) | 1,41
Arvostusmetodi | Diskontatut osingot
Käypä arvo 31.12.2024, (EUR) | 2 046 259

OSAKEPERUSTEISEN KANNUSTINJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS |
TILIKAUDEN TULOKSEEN JA TALOUDELLISEEN ASEMAAN |
(1 000 | EUR)
Tilikauden kulut, osakeperusteiset maksut | 418
Osakeperusteisista maksuista aiheutuva velka 31.12.2024 | 27
Arvio käteisenä maksettavasta osuudesta | 843

125
4.1 Aineelliset hyödykkeet
Lopetetut toiminnot
Ponssen Venäjän tytäryhtiön OOO Ponssen koko osakekannan
myynti venäläisyhtiö OOO Bisonille saatiin päätökseen vertailu-
kaudella kaupan edellytyksien täyttyessä. Venäjän toimintojen
kaupan toteutumispäiväksi katsotaan 18.9.2023, kun kauppa
sai paikallisten viranomaisten hyväksynnän. Ponsse tiedotti
aikeistaan luopua Venäjän liiketoiminnoistaan 15.6.2022 ja
ilmoitti allekirjoittaneensa kauppakirjan koko OOO Ponssen osa-
kekannan myynnistä 28.6.2022. Kaupan myötä kaikki Ponssen
tytäryhtiön, OOO Ponssen, toimitilat varaosavarastoineen ja
huoltoautoineen ovat siirtyneet OOO Bisonin omistukseen
ja henkilökunta OOO Bisonin palvelukseen. Lisäksi kauppaan
sisältyi OOO Ponssen 100 % omistama kiinteistöyhtiö Ponsse
Centre Venäjällä. Ponsse on luokitellut kaupan kohteina olleet
toiminnot myytäviksi omaisuuseriksi ja raportoinut ne lopetettui-
na toimintoina vuoden 2022 puolivuotiskatsauksesta lähtien.
Kaupan seurauksena Ponsselle syntyi 12,3 miljoonan
euron myyntitappio, joka sisältää 9,7 miljoonaa euroa RUB/
EUR-muuntoeroa. Kaupan hintaa ei julkaista sopimukseen
perustuen. Myyntihinta sisältää 3 miljoonan euron saamisen,
joka erääntyy maaliskuussa 2025. Saamista ei ole diskontattu
tilinpäätökseen sen vaikutuksen ollessa epäolennainen. Kaupan
seurauksena emoyhtiön jakokelpoiset varat kasvoivat 14,9
miljoonaa euroa.
4. Sijoitettu pääoma

TÄRKEIMMÄT ETUUSPOHJAISTEN VELVOITTEIDEN MÄÄRITTÄ- |  |
MISESSÄ KÄYTETYT VAKUUTUSMATEMAATTISET OLETUKSET |  |
| 2024 | 2023
Diskonttauskorko | 2,97–3,01 % | 3,3 %
Inflaatio-oletus | 1,9 % | 2,2 %
Palkkojen tulevat korotukset | 3,2 % | 3,5 %
Työsuhteiden päättyvyys | 4,5 % | 4,5 %
Työkyvyttömyysalkavuus | maksuluokka 1 | maksuluokka 1

PAINOTETTU KESKIMÄÄRÄINEN ETUUSPOHJAISTEN |  |
VELVOITTEIDEN VOIMASSAOLOAIKA VUOSINA |  |
| 2024 | 2023
Suomi | 10 | 10

HERKKYYSANALYYSI |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Diskonttauskorko |  |  |
laskua 0,5 % |  | 245 | 290
kasvua 0,5 % |  | -225 | -267
Palkkojen nousu |  |  |
laskua 0,8 % (0,5 % vuonna 2023) |  | -42 | -274
kasvua 0,8 % (0,5 % vuonna 2023) |  | 42 | 288
Eläkkeiden nousu |  |  |
laskua 0,5 % |  | 0 | 0
kasvua 0,5 % |  | 0 | 0
Työsuhteiden päättyvyys |  |  |
laskua 0,5 % |  | - | -
kasvua 0,5 % |  | -243 | -288
Terveydenhoitokustannusten kehityssuunta |  |  |
laskua 0,5 % |  | - | -
kasvua 0,5 % |  | -274 | -334
Elinajan odotus |  |  |
laskua yksi vuosi |  | -8 | 9
kasvua yksi vuosi |  | 8 | 9

Järjestelyyn liittyen edellisten tilikausien voittovaroja on oikaistu
4,962 miljoonaa euroa vuonna 2023. Järjestelyyn seuraavan
tilikauden aikana odotettavissa olevat maksusuoritukset ovat ar-
violta 0,5 miljoonaa euroa (0,6 miljoonaa euroa vuonna 2023).
3.5 Eläkevelvoitteet
Konsernilla ei ole ollut etuuspohjaisia eläkevelvoitteita.
126
KONSERNITILINPÄÄTÖS
LAATIMISPERIAATTEET
Aineelliset hyödykkeet on arvostettu hankintamenoon vähennettynä
kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla.
Hankintaan sisällytetään menot, jotka aiheutuvat välittömästä aineellisen
käyttöomaisuuserän hankinnasta. Itse valmistetun omaisuuserän
hankintameno sisältää materiaalimenot, työsuhde-etuuksista
aiheutuvat välittömät menot sekä muut välittömät menot, jotka
johtuvat käyttöomaisuuserän saattamisesta valmiiksi sille aiottuun
käyttötarkoitukseen.
Mikäli käyttöomaisuushyödyke koostuu useammasta osasta, joiden
taloudelliset vaikutusajat ovat eripituiset, kukin osa käsitellään erillisenä
hyödykkeenä. Tällöin osan uusimiseen liittyvät menot aktivoidaan ja
uusimisen yhteydessä mahdollinen jäljellä oleva kirjanpitoarvo kirjataan
pois taseesta. Muussa tapauksessa myöhemmin syntyvät menot
sisällytetään aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen kirjanpitoarvoon
vain, mikäli on todennäköistä, että hyödykkeeseen liittyvä vastainen
taloudellinen hyöty koituu konsernin hyväksi ja hyödykkeen hankintameno
on luotettavasti määritettävissä. Muut korjaus- ja kunnossapitomenot
kirjataan tulosvaikutteisesti, kun ne toteutuvat.
Hyödykkeistä tehdään tasapoistot arvioidun taloudellisen vaikutusajan
kuluessa. Maa-alueista ei tehdä poistoja. Arvioidut taloudelliset
vaikutusajat ovat seuraavat:
Rakennukset 20 vuotta
Koneet ja kalusto 5–10 vuotta
Omaisuuserän jäännösarvo, taloudellinen vaikutusaika ja
poistomenetelmä tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa ja
tarvittaessa oikaistaan kuvastamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa
tapahtuneita muutoksia.
Poistojen tekeminen aloitetaan, kun omaisuuserä on valmis
käytettäväksi, ts. kun se on sellaisessa sijaintipaikassa ja kunnossa,
että se pystyy toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Kun aineellinen
käyttöomaisuushyödyke luokitellaan myytävänä olevaksi IFRS 5
Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot
-standardin mukaisesti, poistojen kirjaaminen lopetetaan.
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden käytöstä poistamisesta ja
luovutuksista syntyvät myyntivoitot ja -tappiot kirjataan tulosvaikutteisesti
ja ne esitetään liiketoiminnan muissa tuotoissa ja kuluissa. Myyntivoitto
määritetään myyntihinnan ja jäljellä olevan hankintamenon erotuksena .
Vuokrasopimukset
Konserni vuokralle ottajana
IFRS 16 Vuokrasopimukset -standardin mukaan konserni kirjaa
taseeseen ei purettavissa olevat vuokrasopimukset. Konserni on
hyödyntänyt standardin sallimaa helpotusta, jonka mukaan lyhytaikaisia
ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevia vuokrasopimuksia ei ole
kirjattu taseeseen. Toistaiseksi voimassa olevien vuokrasopimusten
osalta konserni kirjaa taseeseen vain sellaiset vuokrasopimukset, joiden
irtisanomisaika on yli 12 kuukautta, eivätkä ne sisällä merkittävää
sanktiota vuokrasopimuksen irtisanomiseen liittyen.
Konserni vuokralle antajana
Konsernin vuokralle antamat hyödykkeet, joiden omistamiselle ominaiset
riskit ja hyödyt eivät ole siirtyneet vuokralle ottajalle, sisältyvät taseen
aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin tai vaihto-omaisuuteen. Vuokra-
tuotot merkitään tulosvaikutteisesti tasaerinä vuokra-ajan kuluessa.

LOPETETTUJEN LIIKETOIMINTOJEN TULOSLASKELMA |  |
(1 000 | EUR) | 18.9.2023
Liikevaihto |  | 3 576
Liiketoiminnan muut tuotot |  | 534
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos |  | -17
Aineiden ja tarvikkeiden käyttö |  | -1 190
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut |  | -1 019
Poistot |  | -68
Liiketoiminnan muut kulut |  | -570
Liikevoitto |  | 1 247
Rahoitustuotot ja -kulut |  | 95
Tulos ennen veroja |  | 1 342
Tuloverot |  | -194
Tilikauden tulos |  | 1 148
Myyntitappio lopetetuista toiminnoista |  | -2 628
Muuntoero |  | -9 669
Tulos lopetetuista toiminnoista |  | -11 149

127

AINEELLISET HYÖDYKKEET |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | Ennakkomaksut |
|  | Maa- ja |  | Koneet ja | ja keskeneräiset |
(1 000 | EUR) | vesialueet | Rakennukset | kalusto | hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 |  | 3 215 | 134 356 | 141 711 | 3 135 | 282 416
Lisäykset |  | 472 | 8 184 | 9 039 | 3 692 | 21 386
Vähennykset |  | 0 | -2 722 | -854 | -3 992 | -7 568
Kurssiero |  | 56 | 525 | -1 793 | 45 | -1 167
Hankintameno 31.12.2024 |  | 3 743 | 140 343 | 148 103 | 2 879 | 295 068
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2024 |  | 0 | -61 028 | -102 372 | 0 | -163 399
Poistot |  | 0 | -8 333 | -13 178 | 0 | -21 511
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 0 | 3 544 | 2 481 | 0 | 6 025
Kurssiero |  | 0 | -173 | 174 | 0 | 1
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2024 |  | 0 | -65 989 | -112 896 | 0 | -178 885
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 |  | 3 215 | 73 328 | 39 339 | 3 135 | 119 017
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 |  | 3 743 | 74 354 | 35 207 | 2 879 | 116 183
Hankintameno 1.1.2023 |  | 3 623 | 114 261 | 134 349 | 9 612 | 261 846
Lisäykset |  | 42 | 21 552 | 12 117 | 3 606 | 37 317
Vähennykset |  | -406 | -1 122 | -4 915 | -10 061 | -16 504
Kurssiero |  | -45 | -335 | 160 | -22 | -242
Hankintameno 31.12.2023 |  | 3 215 | 134 356 | 141 711 | 3 135 | 282 416
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2023 |  | 0 | -54 165 | -92 948 | 0 | -147 113
Poistot |  | 0 | -7 120 | -11 686 | 0 | -18 806
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 0 | 150 | 2 259 | 0 | 2 409
Kurssiero |  | 0 | 108 | 3 | 0 | 111
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2023 |  | 0 | -61 028 | -102 372 | 0 | -163 399
Kirjanpitoarvo 1.1.2023 |  | 3 624 | 60 095 | 41 401 | 9 612 | 114 732
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 |  | 3 215 | 73 328 | 39 339 | 3 135 | 119 017

128
KONSERNITILINPÄÄTÖS

AINEELLISIIN HYÖDYKKEISIIN SISÄLTYVIEN |  |  |  |
KÄYTTÖOIKEUSOMAISUUSERIEN TASEARVOT |  |  |  |
|  |  | Koneet ja |
(1 000 | EUR) | Rakennukset | kalusto | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 |  | 8 041 | 3 755 | 11 796
Lisäykset |  | 4 527 | 2 944 | 7 471
Poistot |  | -2 906 | -2 618 | -5 524
Kurssiero |  | -124 | -507 | -631
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 |  | 9 538 | 3 574 | 13 112
Kirjanpitoarvo 1.1.2023 |  | 8 455 | 4 285 | 12 740
Lisäykset |  | 1 908 | 1 032 | 2 940
Poistot |  | -1 585 | -1 300 | -2 885
Kurssiero |  | -737 | -262 | -999
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 |  | 8 041 | 3 755 | 11 796

VUOKRASOPIMUSVELKOJEN TASEARVOT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. |  | 12 107 | 13 071
Kurssiero |  | -975 | -223
Lisäykset |  | 7 471 | 2 940
Tilikauden korot |  | 486 | 385
Maksut |  | -5 712 | -4 066
Vähennykset |  | 0 | 0
Kirjanpitoarvo 31.12. |  | 13 377 | 12 107
Pitkäaikainen vuokrasopimusvelka |  | 8 541 | 8 063
Lyhytaikainen vuokrasopimusvelka |  | 4 836 | 4 044
Yhteensä |  | 13 377 | 12 107

Vuokrasopimusvelkojen erääntyminen esitetään liitetiedon
kohdassa 5.5. Vuokrasopimusvelkojen erääntymisajat ja
täsmäytyslaskelma.

TULOSLASKELMAAN MERKITYT MÄÄRÄT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot |  | 5 524 | 2 885
Korkokulut |  | 486 | 385
Arvoltaan vähäisiin |  |  |
omaisuuseriin liittyvät kulut |  | 2 283 | 3 148
Lyhytaikaisiin vuokra- sopimuksiin liittyvät kulut |  | 976 | -400
Yhteensä |  | 9 269 | 6 018

Konserni hyödyntää standardin sallimaa helpotusta, jonka
mukaan lyhytaikaisia ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevia
vuokrasopimuksia ei kirjattu taseeseen. Toistaiseksi voimassa
olevien vuokrasopimusten osalta konserni kirjaa taseeseen
vain sellaiset vuokrasopimukset, joiden irtisanomisaika on
yli 12 kuukautta, eivätkä ne sisällä merkittävää sanktiota
vuokrasopimuksen irtisanomiseen liittyen.
Vuokrat diskontataan käyttäen vuokrasopimuksen sisäistä
korkoa. Jos tämä korko ei ole helposti määritettävissä, mikä
on yleistä konsernin vuokrasopimuksissa, käytetään vuokralle
ottajan lisäluoton korkoa, jolla tarkoitetaan korkoa, jonka
asianomainen vuokralle ottaja joutuisi maksamaan lainatessaan
vastaavaksi ajaksi ja vastaavanlaisin vakuuksin rahat, jotka tarvi-
taan käyttöoikeusomaisuuserän arvoa vastaavan omaisuuserän
hankkimiseksi vastaavanlaisessa taloudellisessa ympäristössä .
129
4.2 Aineettomat hyödykkeet ja liikearvo
LAATIMISPERIAATTEET
Aineettomat hyödykkeet
Aineeton hyödyke merkitään taseeseen alkuperäiseen hankintamenoon
siinä tapauksessa, että hankintameno on määritettävissä luotettavasti
ja on todennäköistä, että hyödykkeestä johtuva odotettavissa oleva
taloudellinen hyöty koituu konsernin hyväksi.
Ne aineettomat hyödykkeet, joilla on rajallinen taloudellinen vaikutusaika,
kirjataan tasapoistoina kuluksi tulosvaikutteisesti niiden tunnetun
tai arvioidun taloudellisen vaikutusaikansa kuluessa. Konsernilla ei
ole aineettomia hyödykkeitä, joilla olisi rajoittamaton taloudellinen
vaikutusaika.
Aineettomien hyödykkeiden poistoajat ovat seuraavat:
Aktivoidut kehittämismenot 3–10 vuotta
Patentit 5 vuotta
ATK-ohjelmat 5 vuotta
Muut aineettomat hyödykkeet 5–10 vuotta
Omaisuuserän jäännösarvo, taloudellinen vaikutusaika ja
poistomenetelmä tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa ja
tarvittaessa oikaistaan kuvastamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa
tapahtuneita muutoksia.
Aineettomien hyödykkeiden poistojen tekeminen aloitetaan, kun
omaisuuserä on valmis käytettäväksi, ts. kun se on sellaisessa
sijaintipaikassa ja kunnossa, että se pystyy toimimaan johdon
tarkoittamalla tavalla.
Poistojen kirjaaminen lopetetaan, kun aineeton käyttöomaisuushyödyke
luokitellaan myytävänä olevaksi (tai sisältyy myytävänä olevaksi
luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään) IFRS 5 Myytävänä olevat
pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot -standardin
mukaisesti.
Tutkimus- ja kehittämismenot
Tutkimusmenot merkitään kuluiksi tulosvaikutteisesti. Uusien tai
kehittyneempien tuotteiden suunnittelusta johtuvat kehittämismenot
aktivoidaan taseeseen aineettomiksi hyödykkeiksi siitä lähtien, kun tuote
on teknisesti toteutettavissa, se voidaan hyödyntää kaupallisesti ja
tuotteesta odotetaan saatavan vastaista taloudellista hyötyä. Aktivoidut
kehittämismenot sisältävät ne materiaali-, työ- ja testausmenot, jotka
johtuvat välittömästi hyödykkeen saattamisesta valmiiksi sille aiottuun
käyttötarkoitukseen. Aiemmin kuluksi kirjattuja kehittämismenoja ei
aktivoida enää myöhemmin.
Hyödykkeestä kirjataan poistoja siitä lähtien, kun se on valmis
käytettäväksi. Hyödyke, joka ei ole vielä valmis käytettäväksi, testataan
vuosittain arvonalentumisen varalta. Aktivoidut kehittämismenot
arvostetaan alkuperäisen kirjaamisen jälkeen hankintamenoon
kertyneillä poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyinä. Aktivoitujen
kehittämismenojen taloudellinen vaikutusaika on 3–10 vuotta, jonka
kuluessa aktivoidut menot kirjataan tasapoistoina kuluksi.
Liikearvo
Liiketoimintojen yhdistämisissä syntyvä liikearvo kirjataan määrään,
jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuus
hankinnan kohteesta ja aiemmin omistettu osuus yhteen laskettuna
ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon. Liikearvo edustaa
tunnistamattomien aineettomien hyödykkeiden arvoa ja odotettavissa
olevia tulevia hyötyjä, jotka eivät täytä hyödykkeen määritelmää sekä
odotettavissa olevia synergiaetuja. Liikearvo arvostetaan alkuperäiseen
hankintamenoon vähennettynä arvonalentumisilla. Arvonalentumiset
kirjataan tuloslaskelmaan. Liikearvo kirjataan pois, kun tytäryhtiö
myydään.
Liikearvoista ei kirjata poistoja, vaan ne testataan vuosittain
mahdollisen arvonalentumisen varalta. Tätä tarkoitusta varten
liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille. Rahavirtaa
tuottavien yksiköiden kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään
käyttöarvolaskelmaan perustuen. Käyttöarvo määritetään
laskemalla testattavan rahavirtaa tuottavan yksikön ennustettujen
nettokassavirtojen nykyarvo. Käyttöarvolaskelmien diskonttokorkona
käytetään painotettua keskimääräistä pääoman kustannusta ennen
veroja, joka huomioi markkinoiden näkemyksen rahan aika-arvosta sekä
testattavaan yksikköön liittyvistä erityisriskeistä .
Arvonalentumistestaus
Konsernissa testataan vuosittain mahdollisen arvonalentumisen varalta
liikearvo ja keskeneräiset aineettomat hyödykkeet sekä arvioidaan
viitteitä arvonalentumisesta edellä laatimisperiaatteissa esitetyn
mukaisesti. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat
rahamäärät on määritetty käyttöarvoon perustuvien laskelmien avulla.
Näiden laskelmien laatiminen edellyttää arvioiden käyttämistä .
130
KONSERNITILINPÄÄTÖS

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | Muut | Ennakkomaksut |
|  | Kehittämis- | Patentti- | Aineettomat | aineettomat | ja keskeneräiset |
(1 000 | EUR) | menot | menot | oikeudet | hyödykkeet | hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 |  | 73 065 | 3 488 | 4 557 | 23 199 | 18 416 | 122 726
Lisäykset |  | 10 387 | 260 | 125 | 2 263 | 6 768 | 19 803
Vähennykset |  | 0 | 0 | 0 | 0 | -9 856 | -9 856
Kurssierot |  | 0 | 0 | 34 | -28 | 4 | 10
Hankintameno 31.12.2024 |  | 83 452 | 3 748 | 4 717 | 25 434 | 15 333 | 132 684
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2024 |  | -49 288 | -2 470 | -3 615 | -14 617 | 0 | -69 991
Poistot |  | -10 659 | -332 | -256 | -3 275 | 0 | -14 522
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kurssiero |  | 0 | 0 | -13 | 19 | 0 | 6
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2024 |  | -59 947 | -2 803 | -3 884 | -17 874 | 0 | -84 507
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 |  | 23 777 | 1 018 | 942 | 8 582 | 18 416 | 52 736
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 |  | 23 505 | 946 | 833 | 7 561 | 15 332 | 48 177
Hankintameno 1.1.2023 |  | 67 727 | 3 248 | 4 355 | 19 829 | 11 919 | 107 079
Lisäykset |  | 5 338 | 240 | 234 | 3 405 | 10 606 | 19 823
Vähennykset |  | 0 | 0 | 0 | -26 | -4 104 | -4 130
Kurssierot |  | 0 | 0 | -32 | -9 | -5 | -46
Hankintameno 31.12.2023 |  | 73 065 | 3 488 | 4 557 | 23 199 | 18 416 | 122 726
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2023 |  | -39 912 | -2 127 | -3 355 | -12 102 | 0 | -57 496
Poistot |  | -9 376 | -343 | -264 | -2 547 | 0 | -12 531
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 0 | 0 | 0 | 22 | 0 | 22
Kurssiero |  | 0 | 0 | 4 | 10 | 0 | 14
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2023 |  | -49 288 | -2 470 | -3 615 | -14 617 | 0 | -69 991
Kirjanpitoarvo 1.1.2023 |  | 27 815 | 1 121 | 1 001 | 7 726 | 11 919 | 49 583
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 |  | 23 777 | 1 018 | 942 | 8 582 | 18 416 | 52 736

Aineettomat oikeudet sisältävät mm. tietokoneohjelmistojen lisenssimaksuja. Muut aineettomat hyödykkeet sisältävät mm. konsernille
räätälöityjen tietokoneohjelmistojen maksuja. Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat sisältävät kehittämismenoja, patenttien
hakemiskuluja sekä tietokoneohjelmistojen hankintamenoja.
131

LIIKEARVON KOHDISTAMINEN |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Liikearvo on kohdistettu seuraaville |  |  |
rahavirtaa tuottaville yksiköille: |  |  |
Pohjoismaat ja Baltia segmentti: Epec Oy |  | 3 440 | 3 440
Pohjoismaat ja Baltia segmentti: Ruotsi |  |  |
Norrbottenin alueen liiketoiminta |  | 322 | 333
Keski- ja Etelä-Eurooppa segmentti: |  |  |
Tšekki |  | 1 852 | 1 887
Keski- ja Etelä-Eurooppa segmentti: |  |  |
Alankomaat |  | 920 | 1 038
Yhteensä |  | 6 535 | 6 698

Liikearvoksi on kirjattu se hankintameno, joka on ylittänyt han-
kittujen yhtiöiden yksilöitävissä olevien varojen ja velkojen käyvän
arvon hankintahetkellä. Liikearvo pitää sisällään aineetonta
omaisuutta, kuten liiketoimintaosaamisen ja asiakassuhteiden
sekä synergioiden arvoa.
Arvonalentumistestaus
Arvonalentumistestauksessa rahavirtaa tuottavien yksiköiden
kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritetty käyttöarvoon
perustuen. Rahavirtaennuste pohjautuu johdon hyväksymiin
ennusteisiin, jotka kattavat kolmen vuoden ajanjakson. Käytetty,
ennen veroja määritetty diskonttauskorko on 6–16,5 %.
Diskonttauskorko ennen veroja on määritetty keskimääräisen
painotetun pääomakustannuksen (WACC, weighted average
cost of capital) avulla. Johdon hyväksymän ennustejakson
jälkeiset rahavirrat on ekstrapoloitu käyttämällä maakohtaista
toimintaympäristön huomioivaa kasvutekijää kyseisissä yksi-
köissä. Käytetty kasvutekijä ei ylitä kyseisten toimialojen pitkän
aikajänteen toteutunutta kasvua.
Käyttöarvon laskennassa käytetyt keskeiset muuttujat olivat
seuraavat:
1. Budjetoitu käyttökate – Määritetty perustuen ennustettuun
tulevan kolmen vuoden aikana toteutuvaan käyttökatteeseen.
Muuttujan arvo perustuu toteutuneeseen kehitykseen.
2. Ennustettu jäännösarvo – Määritetty perustuen viimeiseen
budjetoituun vuoteen 2027 ja huomioituna maakohtaisella
toimintaympäristö huomioivalla kasvutekijällä. Jäännösarvon
ei odoteta muuttuvan olennaisesti, kun huomioon ote-
taan myös jatkuva tuotekehitys sekä kilpailun ennakoitu
kiristyminen.
3. Diskonttauskorko – Määritetty keskimääräisen painotetun
pääomakustannuksen (WACC) menetelmällä, joka kuvaa
oman ja vieraan pääoman kokonaiskustannusta ottaen huo-
mioon omaisuuseriin ja toimialaan liittyvät erityiset riskit.
Arvonalentumistestauksen herkkyysanalyysit
Osana Ponssen arvonalentumistestausta on tehty herkkyysa-
nalyysit keskeisten oletusten osalta perustuen kahteen eri ske-
naarioon. Laskelmissa testatut muutokset ovat ensimmäisessä
skenaariossa diskonttokoron nousu ja se, kuinka korkealle dis-
konttokorko voisi nousta ennen kuin se indikoisi arvonalentumis-
ta. Toisessa skenaariossa testattiin sitä, kuinka paljon liikevaihto
voi laskea aiheuttaen arvonalentumisen. Herkkyysanalyysit
suoritettiin kaikkien liikearvoa kirjattujen rahavirtaa tuottavien
yksiköiden osalta, eivätkä ne indikoineet arvonalentumista.

TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISMENOT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Tutkimus- ja kehittämismenot |  |  |
yhteensä |  | 24 578 | 29 466
Taseeseen aktivoitu osuus |  | 9 603 | 11 888

132
KONSERNITILINPÄÄTÖS
4.3 Poistot ja arvonalentumiset
LAATIMISPERIAATTEET
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden arvon alentuminen
Konserni arvioi jokaisena raportointikauden päättymispäivänä, onko
viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän arvo on alentunut. Jos viitteitä
ilmenee, arvioidaan kyseisestä omaisuuserästä kerrytettävissä
oleva rahamäärä. Kerrytettävissä oleva rahamäärä arvioidaan
lisäksi vuosittain seuraavista omaisuuseristä riippumatta siitä, onko
arvonalentumisesta viitteitä: liikearvo ja keskeneräiset aineettomat
hyödykkeet. Arvonalentumistarvetta tarkastellaan rahavirtaa tuottavien
yksikköjen tasolla eli sillä alimmalla yksikkötasolla, joka on pääosin
muista yksiköistä riippumaton ja jonka rahavirrat ovat erotettavissa
muista rahavirroista.
Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo
vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla tai käyttöarvo sen
mukaan, kumpi niistä on suurempi. Käyttöarvolla tarkoitetaan
kyseisestä omaisuuserästä tai rahavirtaa tuottavasta yksiköstä
saatavissa olevia arvioituja vastaisia nettorahavirtoja, jotka
diskontataan nykyarvoonsa. Diskonttauskorkona käytetään ennen veroa
määritettyä korkoa, joka kuvastaa markkinoiden näkemystä rahan aika-
arvosta ja omaisuuserään liittyvistä erityisriskeistä.
Arvonalentumistappio kirjataan, kun omaisuuserän kirjanpitoarvo
on suurempi kuin siitä kerrytettävissä oleva rahamäärä.
Arvonalentumistappio kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti. Mikäli
arvonalentumistappio kohdistuu rahavirtaa tuottavaan yksikköön,
se kohdistetaan ensin vähentämään rahavirtaa tuottavalle yksikölle
kohdistettua liikearvoa ja tämän jälkeen vähentämään muita yksikön
omaisuuseriä tasasuhteisesti. Arvonalentumistappion kirjaamisen
yhteydessä poistojen kohteena olevan omaisuuserän taloudellinen
vaikutusaika arvioidaan uudelleen. Muusta omaisuuserästä kuin
liikearvosta kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan siinä
tapauksessa, että on tapahtunut muutos niissä arvioissa, joita
on käytetty määritettäessä omaisuuserästä kerrytettävissä
olevaa rahamäärää. Arvonalentumistappiota ei kuitenkaan
peruta enempää, kuin mikä omaisuuserän kirjanpitoarvo olisi
ilman arvonalentumistappion kirjaamista. Liikearvosta kirjattua
arvonalentumistappiota ei peruta missään tilanteessa.
KESKEISET ARVIOT JA HARKINTA
Tuotekehitysmenojen aktivointi
Konserni arvioi raportointihetkellä, onko uusi tuote teknisesti
toteutettavissa, voidaanko se hyödyntää kaupallisesti ja saadaanko
tuotteesta vastaista taloudellista hyötyä, jolloin uusien tai
kehittyneempien tuotteiden suunnittelusta johtuvat kehittämismenot
voidaan aktivoida taseeseen aineettomiksi hyödykkeiksi .

POISTOT JA ARVONALENTUMISET |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Aineettomat hyödykkeet |  |  |
Aktivoidut kehittämismenot |  | 10 659 | 9 376
Patentit |  | 332 | 343
Aineettomat oikeudet |  | 256 | 264
Muut aineettomat hyödykkeet |  | 3 275 | 2 547
Yhteensä |  | 14 522 | 12 531
Aineelliset |  |  |
käyttöomaisuushyödykkeet |  |  |
Rakennukset |  | 8 333 | 7 120
Koneet ja kalusto |  | 13 178 | 11 686
Yhteensä |  | 21 511 | 18 806
Yhteensä |  | 36 033 | 31 337

133
4.5 Myyntisaamiset ja muut saamiset
KESKEISET ARVIOT JA HARKINTA
Myyntisaamiset
Konserni kirjaa tilinpäätöshetkellä parhaan arvionsa mukaisen
luottotappion saamisista, joista ei todennäköisesti tulla saamaan
suoritusta.
Konserni soveltaa odotettavissa olevien luottotappioiden kirjaamiseen
IFRS 9:ssä määrättyä yleistä mallia.
Odotettavissa olevien luottotappioiden määrittämistä varten
myyntisaamiset on ryhmitelty asiakaskohtaisesti luottoriskin
todennäköisyyden ja maksun viivästymisen perusteella.
Luottotappioriskin katsotaan lisääntyneen merkittävästi, jos
saaminen on erääntynyt yli 30 päivää. Tämän perusteella tehdään
asiakaskohtainen arviointi odotetusta luottotappiosta. Luottotappion
määrittämisessä huomioidaan vakuutena oleva myyty kone.
Arviot perustuvat järjestelmälliseen ja jatkuvaan saatavien läpikäyntiin
osana luottoriskin valvontaa. Luottoriskien arviointi perustuu
aikaisemmin toteutuneisiin luottotappioihin, saamisten määrään ja
rakenteeseen sekä lähiajan taloudellisiin tapahtumiin ja olosuhteisiin.
4.4 Vaihto-omaisuus
LAATIMISPERIAATTEET
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai
nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi.
Hankintameno määritetään raaka-aineiden ja tarvikkeiden osalta
keskihintamenetelmällä. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden
hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista
johtuvista menoista, muista välittömistä menoista sekä
asianmukaisesta osuudesta valmistuksen muuttuvista yleismenoista ja
kiinteistä yleismenoista normaalilla toiminta-asteella. Vaihtokonevarasto
arvostetaan hankintamenoon tai sitä alhaisempaan todennäköiseen
nettorealisointiarvoon. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa
liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty
arvioidut tuotteen valmiiksi saattamiseen tarvittavat menot ja
myynnistä johtuvat menot.
KESKEISET ARVIOT JA HARKINTA
Konserni kirjaa tilinpäätöshetkellä parhaan arvionsa mukaan vaihto-
omaisuuden arvonalentumista erityisesti vaihtokoneiden osalta.
Arvioinnissa otetaan huomioon vaihtokonevaraston ikärakenne ja
todennäköinen myyntihinta .

VAIHTO-OMAISUUS |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Aineet ja tarvikkeet |  | 108 119 | 133 988
Keskeneräiset tuotteet |  | 15 767 | 13 916
Valmiit tuotteet/tavarat |  | 37 672 | 46 018
Muu vaihto-omaisuus |  | 57 565 | 46 915
Yhteensä |  | 219 123 | 240 837

Tilikaudella kirjattiin kuluksi 4,0 miljoonaa euroa, jolla vaihto-
omaisuuden kirjanpitoarvoa alennettiin vastaamaan sen
nettorealisointiarvoa (4,5 miljoonaa euroa vuonna 2023).

SAAMISET (PITKÄAIKAISET) |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Muut saamiset |  | 0 | 3 000
Siirtosaamiset |  | 296 | 229
Yhteensä |  | 296 | 3 229

Saamisiin ei liity merkittäviä luottoriskikeskittymiä.
134
KONSERNITILINPÄÄTÖS

MYYNTISAAMISET JA MUUT SAAMISET (LYHYTAIKAISET) |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Myyntisaamiset |  | 54 107 | 69 129
Arvonlisäverosaamiset |  | 8 426 | 14 557
Muut saamiset |  | 7 492 | 4 125
Siirtosaamiset |  | 7 010 | 8 191
Kaupankäyntitarkoituksessa |  |  |
pidettävät johdannaissopimukset |  | 939 | 2 353
Yhteensä |  | 77 974 | 98 355

MYYNTISAAMISTEN IKÄJAKAUMA JA LUOTTOTAPPIOIKSI KIRJATUT ERÄT |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Erääntyneet | Erääntyneet | Erääntyneet | Erääntyneet |  |
|  | Eräänty- | alle 30 | 30–90 | 91–180 | 181–360 | Erääntyneet |
(1 000 | EUR) | mättömät | päivää | päivää | päivää | päivää | yli 360 päivää | Yhteensä
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Bruttomääräinen kirjanpito- arvo – myyntisaamiset |  | 36 347 | 12 305 | 2 697 | 1 802 | 1 153 | 645 | 54 949
Odotettua tappiota koskeva |  |  |  |  |  |  |  |
vähennyserä |  | 0 | 0 | 0 | -120 | -77 | -645 | -842
Nettomääräinen kirjanpito- arvo – myyntisaamiset |  | 36 347 | 12 305 | 2 697 | 1 682 | 1 076 | 0 | 54 107
2023 |  |  |  |  |  |  |  |
Bruttomääräinen kirjanpito- arvo – myyntisaamiset |  | 44 648 | 19 361 | 4 330 | 1 451 | -471 | 475 | 69 794
Odotettua tappiota koskeva |  |  |  |  |  |  |  |
vähennyserä |  | 0 | 0 | 0 | -190 | 0 | -475 | -665
Nettomääräinen kirjanpito- arvo – myyntisaamiset |  | 44 648 | 19 361 | 4 330 | 1 261 | -471 | 0 | 69 129

Lyhytaikaiset muut saamiset sisältävät 4,3 miljoonaa euroa
(4,8 miljoonaa euroa vuonna 2023) konekaupan rahoitusjär-
jestelyihin liittyviä saamisia. Emoyhtiöllä on tyypillisesti rahoitus-
järjestelyissä sovitun suuruinen vastuu rahoitusyhtiölle ja tämä
vastuu on esitetty muissa veloissa. Muissa saamisissa esite-
tään emoyhtiön vastaavansuuruinen saaminen asiakkaalta joka
voi realisoitua maksuhäiriötilanteissa. Lisäksi muut lyhytaikaiset
saamiset sisältävät Venäjän yhtiön kauppahintaan liittyvän
saamisen 3 miljoonaa euroa. Vertailukaudella tämä saaminen
sisältyy pitkäaikaisiin muihin saamisiin.
Odotettujen luottotappioiden määrittelyperusteet on
kuvattu liitetiedossa 5.6. Saamisten käyvät arvot on esitetty
liitetiedossa kohdassa 5.7.

MYYNTISAAMISIIN LIITTYVÄ TAPPIOTA KOSKEVA |  |  |
TULOSVAIKUTTEINEN VÄHENNYSERÄ |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Myyntisaamisten odotettua tappiota |  |  |
koskevan vähennyserän muutos |  | 177 | -146
Lopulliset luottotappiot |  | 315 | 385
Perutut lopulliset luottotappiot |  | -218 | -84
Yhteensä |  | 274 | 155

MYYNTISAAMISTEN ODOTETTUA TAPPIOTA KOSKEVAN |  |  |
VÄHENNYSERÄN TÄSMÄYTYSLASKELMA |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Tilikauden alussa |  | 665 | 811
Myyntisaamisten odotettua tappiota |  |  |
koskevan vähennyserän muutos |  | 177 | -146
Tilikauden lopussa |  | 842 | 665

135
4.7 Varaukset
LAATIMISPERIAATTEET
Varaus kirjataan, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman
seurauksena oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, maksuvelvoitteen
toteutuminen on todennäköistä ja velvoitteen suuruus on arvioitavissa
luotettavasti. Varausten määrää arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä
ja niiden määriä muutetaan vastaamaan parasta arviota
tarkasteluhetkellä. Varausten muutokset kirjataan tuloslaskelmaan
samaan erään, mihin varaus on alun perin kirjattu.
Takuuvaraus kirjataan, kun takuuehdon sisältävä tuote myydään.
Takuuvarauksen suuruus perustuu kokemusperäiseen tietoon
takuumenojen toteutumisesta.
Muu varaus kirjataan, kun konsernilla todetaan olevan tappiollinen
sopimus. Sopimuksen mukainen olemassa oleva velvoite kirjataan ja
määritetään varauksena.
KESKEISET ARVIOT JA HARKINTA
Takuuvaraus
Takuuvaraus perustuu toteutuneisiin takuukustannuksiin. Tuotteille
myönnettävä takuuaika on 12 kuukautta tai 2 000 tuntia, jonka
aikana tuotteissa havaitut viat korjataan yrityksen kustannuksella.
Takuuvaraus perustuu aikaisemmilta vuosilta kertyneeseen tuotteiden
vikaantumishistoriaan. Takuuvaraukset odotetaan käytettävän
seuraavan vuoden aikana.
Muut varaukset
Muut varaukset -erään konserni on kirjannut varauksen Ponsse
Latin America -tytäryhtiön tekemän sopimuksen perusteella,
koska sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa
arvion mukaan menoja, jotka ylittävät sopimuksesta odotettavissa
olevan taloudellisen hyödyn. Varauksen arvostamisessa on käytetty
parasta arviota velvoitteen täyttämisen aiheuttamista menoista
raportointikauden päättymispäivänä .
4.6 Ostovelat ja muut velat

OSTOVELAT JA MUUT VELAT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Ostovelat (muut rahoitusvelat) |  | 63 859 | 85 785
Saadut ennakot |  | 5 375 | 2 024
Muut velat |  | 16 308 | 18 648
Siirtovelat |  |  |
Henkilöstökuluvelat |  | 28 703 | 30 576
Korkojaksotus |  | 513 | 1 223
Myyntisopimusten perusteella |  |  |
kirjatut velat |  | 4 086 | 4 110
Tuloverovelka |  | 1 569 | 1 257
Muut siirtovelat |  | 6 676 | 4 509
Kaupankäyntitarkoituksessa pidettä- vät johdannaissopimukset |  | 1 448 | 816
Yhteensä |  | 128 537 | 148 948

VARAUKSET |  |  |  |
|  |  | Muut |
(1 000 | EUR) | Takuuvaraus | varaukset | Yhteensä
31.12.2023 |  | 4 395 | 10 295 | 14 690
Lisäykset |  | 1 712 | 10 173 | 11 885
Vähennykset |  | -487 | -6 850 | -7 337
31.12.2024 |  | 5 620 | 13 618 | 19 238

136
KONSERNITILINPÄÄTÖS
5.1 Omaa pääomaa koskevat liitetiedot
Seuraavassa on esitetty muutokset osakkeiden lukumäärässä
ja omassa pääomassa.

| Osakkeiden |  | Osake- |  | Muut |  | Omat
| lukumäärä |  | pääoma |  | rahastot |  | osakkeet
| (1 000 kpl) | (1 000 | EUR) | (1 000 | EUR) | (1 000 | EUR)
31.12.2023 | 28 000 |  | 7 000 |  | 3 460 |  | -463
Osakepalkkio- ohjelma | 0 |  | 0 |  | 364 |  | 416
31.12.2024 | 28 000 |  | 7 000 |  | 3 824 |  | -47

LAATIMISPERIAATTEET
Osakepääomana esitetään kantaosakkeiden nimellisarvo. Menot, jotka
liittyvät omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien liikkeeseen
laskuun tai hankintaan, esitetään oman pääoman vähennyseränä .
Hallituksen yhtiökokoukselle ehdottama osingonjako yhtiön osak
-
keenomistajille merkitään oman pääoman vähennykseksi ja velaksi
konsernitaseeseen sillä kaudella, jonka aikana yhtiökokous on hyväksynyt
osingon.
Omat osakkeet
Jos konserni ostaa yhtiön omia osakkeita, maksettu vastike ja hankin
-
nasta välittömästi aiheutuneet menot vähennetään yhtiön omistajille
kuuluvasta omasta pääomasta, kunnes osakkeet mitätöidään tai laske
-
taan uudelleen liikkeeseen. Omien osakkeiden hankinnan arvopäivänä
käytetään todellista kaupantekopäivää.
Jos osakkeet lasketaan uudelleen liikkeeseen, niistä saatavat vastikkeet
sisällytetään yhtiön omistajille kuuluvaan omaan pääomaan niistä välittö
-
mästi johtuvilla transaktiomenoilla vähennettyinä.
5. Pääomarakenne ja
rahoitusriskit
Osakkeiden enimmäismäärä on 48 miljoonaa kappaletta (48
miljoonaa kappaletta vuonna 2023). Osakkeiden nimellisarvo
on 0,25 euroa per osake, ja konsernin enimmäisosakepääoma
on 12 miljoonaa euroa (12 miljoonaa euroa vuonna 2023).
Liikkeeseen laskettujen osakkeiden lukumäärä on 28 miljoonaa
kappaletta (28 miljoonaa kappaletta vuonna 2023). Kaikki
liikkeeseen lasketut osakkeet on maksettu täysimääräisesti.
Osakkeet ovat kaikki samanlajisia, ja kukin osake oikeuttaa
äänestämään yhtiökokouksessa yhdellä äänellä ja antaa saman
oikeuden osinkoon.
Ponsse Oyj:llä ei ole liikkeellä vaihtovelkakirjoja eikä optiolainoja.
Ponsse Oyj:n hallituksella ei ole voimassa olevia valtuuksia
osakepääoman korottamiseen eikä vaihtovelkakirja- tai
optiolainojen liikkeeseenlaskuun.
Ponsse Oyj:n hallituksella on voimassa oleva yhtiökokouksen
valtuutus omien osakkeiden hankinnasta yhtiön vapaalla
pääomalla sekä omien osakkeiden luovuttamisesta.
Seuraavassa on esitetty oman pääoman rahastojen kuvaukset:
Omat osakkeet
Yhtiöllä on hallussaan 1 997 omaa osaketta.
Muuntoerot
Muuntoerot-rahasto sisältää ulkomaisten yksikköjen
tilinpäätösten muuntamisesta syntyneet muuntoerot.
Muut rahastot
Muut rahastot sisältää osakepalkkiojärjestelmään liittyvän
omien osakkeiden luovutukseen liittyvän rahaston lisäyksen.
Osingot
Vuonna 2024 osinkoa jaettiin yhteensä 0,55 euroa osakkeelta,
yhteensä 15,4 miljoonaa euroa (0,60 euroa osakkeelta,
yhteensä 16,8 miljoonaa euroa vuonna 2023). Tilikauden
päättymispäivän jälkeen yhtiön hallitus on päättänyt ehdottaa
varsinaiselle yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 2024 jaetaan
osinkoa 0,50 euroa osakkeelta. Osingonjako on yhteensä 14,0
miljoonaa euroa.
137
5.3 Muut rahoitusvarat

MUUT RAHOITUSVARAT |  |
(1 000 | EUR) | Muut sijoitukset
Hankintameno 31.12.2023 |  | 374
Lisäykset |  | 3
Vähennykset |  | 0
Hankintameno 31.12.2024 |  | 377

Muut rahoitusvarat sisältävät pääasiassa yhtiön toimintaa
palvelevia noteeraamattomia yritysosakkeita.
5.2 Rahoitustuotot ja -kulut
LAATIMISPERIAATTEET
Osingot
Osinkotuotot on kirjattu silloin, kun oikeus osinkoon on syntynyt.
Valuuttakurssivoitot ja -tappiot
Valuuttakurssivoittoja ja -tappiota koskevat kirjaamisperiaatteet on
esitetty liitetietojen kohdassa 1. Laatimisperiaatteet, kappaleessa
Ulkomaan rahanmääräiset liiketapahtumat.

RAHOITUSTUOTOT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Osinkotuotot pysyvien vastaavien |  |  |
sijoituksista |  | 2 | 2
Korkotuotot lainoista ja saamisista |  | 1 705 | 851
Valuuttakurssivoitot, realisoitunut |  | 0 | 1 458
Valuuttakurssivoitot, realisoitumaton |  | 0 | 1 328
Muut rahoitustuotot |  | 231 | 899
Yhteensä |  | 1 937 | 4 539

RAHOITUSKULUT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Korkokulut rahoituslainoista |  | 3 830 | 4 433
Valuuttakurssitappiot, realisoitunut |  | 1 835 | 0
Valuuttakurssitappiot, realisoitumaton |  | 8 758 | 0
Valuuttajohdannaisten käyvän arvon |  | 1 077 | 2 592
muutos |  |  |
Korkojohdannaisten käyvän arvon |  | 966 | 1 171
muutos |  |  |
Muut rahoituskulut |  | 893 | 802
Yhteensä |  | 17 358 | 8 999
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä |  | -15 421 | -4 459

Realisoitumattomat valuuttakurssierät koostuvat pääosin
konsernin sisäisten erien arvostamisesta.
5.4 Rahavarat

RAHAVARAT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Käteinen raha ja pankkitilit |  | 83 590 | 74 002
Yhteensä |  | 83 590 | 74 002

5.5 Rahoitusvelat
LAATIMISPERIAATTEET
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat luokitellaan lyhytaikaisiksi, ellei konsernilla ole ehdotonta
oikeutta siirtää velan maksua vähintään 12 kuukauden päähän
raportointikauden päättymisestä.

RAHOITUSVELAT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset rahoitusvelat |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta |  | 55 373 | 58 413
Muut velat |  | 0 | 161
Vuokrasopimusvelat |  | 8 541 | 8 063
Yhteensä |  | 63 914 | 66 637
Lyhytaikaiset rahoitusvelat |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta |  | 18 020 | 47 980
Muut velat |  | 161 | 792
Vuokrasopimusvelat |  | 4 836 | 4 044
Yhteensä |  | 23 017 | 52 816

138
KONSERNITILINPÄÄTÖS
Konsernin rahoitusvastuiden vakuudet on kuvattu liitetiedossa
kohdassa 8.1.
Velkojen käyvät arvot on esitetty liitetiedossa 5.7. Konsernin
lainat rahoituslaitoksilta ovat sekä vaihtuva- että kiinteäkorkoisia
vakuudettomia lainoja. Veloista kiinteäkorkoisia on 13 765
tuhatta euroa (13 415 tuhatta euroa vuonna 2023). Muut
lainat ovat vaihtuvakorkoisia, 73 166 tuhatta euroa (106 038
tuhatta euroa vuonna 2023).

VUOKRASOPIMUSVELKOJEN ERÄÄNTYMISAJAT JA |  |  |
TÄSMÄYTYSLASKELMA |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Vuokrasopimusvelat – vähimmäis- vuokrien kokonaismäärä |  |  |
alle 12 kk |  | 5 293 | 4 220
1–5 vuotta |  | 7 517 | 7 004
yli 5 vuotta |  | 1 262 | 1 640
Yhteensä |  | 14 072 | 12 864
Vuokrasopimusvelat – |  |  |
vähimmäisvuokrien nykyarvo |  |  |
alle 12 kk |  | 4 836 | 4 044
1–5 vuotta |  | 7 313 | 6 533
yli 5 vuotta |  | 1 228 | 1 530
Yhteensä |  | 13 377 | 12 107
Tulevaisuudessa kertyvät rahoituskulut |  | 695 | 757
Vuokrasopimusvelkojen |  |  |
kokonaismäärä |  | 14 072 | 12 864

5.6 Rahoitusriskien hallinta
Konserni altistuu normaalissa liiketoiminnassaan useille
rahoitusriskeille. Konsernin riskienhallinnan tavoitteena on mini-
moida rahoitusmarkkinoiden muutosten haitalliset vaikutukset
konsernin tulokseen. Pääasialliset rahoitusriskit ovat valuutta- ja
korkoriski. Konserni käyttää riskienhallinnassaan valuuttater-
miinejä, valuuttalainoja ja koronvaihtosopimuksia. Konsernin ris-
kienhallinnan yleiset periaatteet hyväksyy emoyhtiön hallitus, ja
niiden käytännön toteutuksesta vastaa konsernin johto yhdessä
liiketoimintaryhmien kanssa. Konsernin johto tunnistaa ja arvioi
riskit ja hankkii tarvittavat instrumentit riskeiltä suojautumiseen
läheisessä yhteistyössä operatiivisten yksiköiden kanssa.
Konserni toimii kansainvälisesti ja on siten altistunut eri va-
luuttapositioista aiheutuville transaktioriskeille ja riskeille, jotka
syntyvät kun eri valuutoissa olevat investoinnit muunnetaan
emoyrityksen toimintavaluuttaan. Konsernin kannalta merkittä-
vimmät valuutat ovat Yhdysvaltojen dollari (USD), Ruotsin kruu-
nu (SEK), Ison-Britannian punta (GBP) ja Brasilian real (BRL),
joista USD, SEK ja GBP on suojattu konsernin suojauspolitiikan
mukaisesti.
Valuuttakurssiriskit syntyvät kaupallisista transaktioista,
taseen monetaarisista eristä ja ulkomaisiin tytäryrityksiin
tehdyistä nettoinvestoinneista. Konsernin tytäryhtiöiden oma
pääoma on 74,9 miljoonaa euroa (73,1 miljoonaa euroa vuonna
2023), joka sisältää emoyhtiölle jaetun osingon 0,5 miljoonaa
euroa (1,3 miljoonaa euroa vuonna 2023).
Suojaustarkoitusta varten konserni käsittelee valuutta-
määräiset saamiset sekä velat nettomääräisesti ja käyttää
niiden suojaamiseen valuuttatermiinejä. Suojaustransaktiot
toteutetaan noudattaen konsernin johdon hyväksymiä kirjallisia
riskienhallintaperiaatteita. Näihin eriin ei sovelleta IFRS 9:n
mukaista suojauslaskentaa.
139
Emoyhtiön toimintavaluutta on euro. Ulkomaan rahan määräi-
set saamiset ja velat, sisältäen konsernin sisäiset erät, muutet-
tuna euroiksi tilinpäätöspäivän kurssiin ovat seuraavat:

NIMELLISARVOT 31.12.2024 |  |  |  |  |  |
(1 000 | EUR) | USD | SEK | GBP | BRL | Yhteensä
Valuutta- määräiset |  |  |  |  |  |
saamiset |  | 46 337 | 10 167 | 10 272 | 0 | 66 776
Valuutta- määräiset |  |  |  |  |  |
velat |  | -3 032 | -5 099 | 0 | -43 584 | -51 715
Valuutta- määräiset |  |  |  |  |  |
johdannaiset | -26 757 | -7 953 | -8 047 | 0 | -42 757
Nettopositio | 16 548 | -2 885 | 2 225 | -43 584 | -27 697
NIMELLISARVOT 31.12.2023 |  |  |  |  |  |
(1 000 | EUR) | USD | SEK | GBP | BRL | Yhteensä
Valuutta- määräiset |  |  |  |  |  |
saamiset |  | 50 511 | 16 161 | 11 250 | 0 | 77 922
Valuutta- määräiset |  |  |  |  |  |
velat |  | -3 258 | -5 443 | 0 | -55 352 | -64 053
Valuutta- määräiset |  |  |  |  |  |
johdannaiset |  | -44 866 | -12 467 | -8 233 | 0 | -65 566
Nettopositio |  | 2 387 | -1 748 | 3 017 | -55 352 | -51 697

Seuraavassa taulukossa on esitetty euron vahvistuminen
tai heikkeneminen Yhdysvaltain dollariin, Ruotsin kruunuun,
Ison-Britannian puntaan ja Brasilian realiin verrattuna, kaikkien
muiden tekijöiden pysyessä muuttumattomina. Kyseisten va-
luuttojen yhteenlaskettu nettopositio on -27,7 miljoonaa euroa
(-51,7 miljoonaa euroa vuonna 2023). Muutosprosentit edus-
tavat keskimääräistä volatiliteettia edellisten 12 kuukauden
aikana. Herkkyysanalyysi perustuu tilinpäätöspäivän ulkomaan
rahan määräisiin varoihin ja velkoihin. Herkkyysanalyysissä ote-
taan huomioon myös valuuttajohdannaisten vaikutukset, jotka
netottavat valuuttakurssimuutosten vaikutuksia. Oletusten
toteutuessa muutokset aiheutuisivat pääsääntöisesti valuutta-
määräisten myyntisaamisten ja velkojen kurssimuutoksista.

(1 000 | EUR) | 2024 |  |
Eurokurssin muutos | Vahvistuminen | Heikentyminen |
Vaikutus verojen |  |  |  |
jälkeiseen voittoon |  |  |  |
USD | 4 % | -535 | 3 % | 452
SEK | 2 % | 42 | 3 % | -67
GBP | 2 % | -37 | 1 % | 20
BRL | 8 % | 2 832 | 10 % | -3 494

(1 000 | EUR) | 2023 |  |
Eurokurssin muutos | Vahvistuminen |  | Heikentyminen |
Vaikutus verojen |  |  |  |
jälkeiseen voittoon |  |  |  |
USD | 2 % | -35 | 0 % | 9
SEK | 3 % | 46 | 3 % | -47
GBP | 1 % | -36 | 1 % | 19
BRL | 2 % | 856 | 2 % | -942

Korkoriski
Konsernin lyhyet rahamarkkinasijoitukset altistavat sen rahavir-
ran korkoriskille, mutta niiden vaikutus ei ole kokonaisuudessaan
merkittävä. Konsernin tulot sekä operatiiviset rahavirrat ovat
pääosiltaan riippumattomia markkinakorkojen vaihteluista.
Konserni on pääasiallisesti altistunut korkoriskille, jonka kat-
sotaan liittyvän lähinnä pitkäaikaiseen lainasalkkuun. Konserni
suojaa tuleviin rahavirtoihin liittyvää korkoriskiä koronvaihto-
sopimuksilla. Suojausaste on noin 56 % kaikista muuttuvakorkoi-
sista lainoista.

(1 000 | EUR) |
Herkkyysanalyysi, vaihtuvakorkoisten lainojen osalta: |
Muutosprosentti | +1 % | -1 %
Vaihtuvakorkokoiset lainat | -585 | -585
Koronvaihtosopimukset | 327 | 327
Nettovaikutus verojen jälkeiseen |
voittoon | -258 | -258

140
KONSERNITILINPÄÄTÖS
Luottoriski
Konsernin toimintatapa määrittelee asiakkaiden, sijoitustran-
saktioiden ja johdannaissopimusten vastapuolten luottokelpoi-
suusvaatimukset sekä sijoitusperiaatteet. Konsernilla ei ole
merkittäviä saamisten luottoriskikeskittymiä, koska sillä on laaja
asiakaskunta, joka on jakautunut maantieteellisesti eri puolille.
Konserni pyrkii varovaiseen ja vakuudelliseen luotonantoon.
Pääsääntöisesti myyntisaamisten vakuutena on myyty kone
siihen saakka, kunnes kauppahinta on maksettu. Konsernin luot-
toriskin enimmäismäärä vastaa rahoitusvarojen kirjanpitoarvoa
tilikauden lopussa. Myyntisaamisten ikäjakauma on esitetty
liitetiedoissa 4.5.
Konserni soveltaa odotettavissa olevien luottotappioiden
kirjaamiseen IFRS 9:n mukaista yleistä mallia, jonka mukaan
yli 30 päivää erääntyneistä 10 tuhatta euroa ylittävistä
myyntisaamisista kirjataan odotettavissa olevat luottotappiot.
Erääntyneet myyntisaamiset on ryhmitelty asiakaskohtaisesti
luottoriskin todennäköisyyden ja maksun viivästymisen perus-
teella. Luottotappioriskin katsotaan lisääntyneen merkittävästi,
jos saaminen on erääntynyt yli 30 päivää. Tämän perusteella
tehdään asiakaskohtainen arviointi odotetusta luottotappiosta.
Luottotappion määrittämisessä huomioidaan vakuutena oleva
myyty kone.
Maksuvalmiusriski
Konsernissa pyritään jatkuvasti arvioimaan ja seuraamaan
liiketoiminnan vaatiman rahoituksen määrää, jotta konsernilla
olisi tarpeeksi likvidejä varoja toiminnan rahoittamiseksi ja
erääntyvien lainojen takaisinmaksuun. Konsernin johto ei ole
tunnistanut rahoitusvaroissa tai rahoituslähteissä merkittäviä
maksuvalmiusriskikeskittymiä.
Rahoituksen saatavuus ja joustavuus varmistetaan luot-
tolimiiteillä ja muilla rahoitusinstrumenteilla sekä toimimalla
yhteistyössä useiden pankkien kanssa. Nostamattomien
luottolimiittien määrä 31.12.2024 oli 135,0 miljoonaa euroa,
joka on 90 % kokonaisluottolimiitistä (95,0 miljoonaa euroa,
68 % vuonna 2023). Luottolimiittisopimukset erääntyvät
pääosin uusittaviksi neljän vuoden välein. Vuonna 2024 kon-
serni uudisti komittoidut luottolimiittisopimukset. Konsernilla
on käytettävissä 100 miljoonan euron yritystodistusohjelma,
josta on nostettu 0 euroa. Lisäksi konsernilla on käytettävissä
tililimiittisopimuksia 3 miljoonan euron arvosta.
Rahoituslaitoslainojen keskimääräinen maturiteetti oli tilin-
päätöshetkellä 3,8 vuotta (3,1 vuotta vuonna 2023). Vuonna
2024 solmittiin 21 miljoonalla eurolla uusia luottosopimuksia
päättyvien luottojen jälleenrahoittamiseksi.
Seuraava taulukko kuvaa rahoitusvelkojen sopimuksiin perus-
tuvaa maturiteettianalyysia. Luvut ovat diskonttaamattomia, ja
ne sisältävät sekä korkomaksut että pääoman takaisinmaksut.

|  | Tase- | Raha- | Alle 1 | 1–5 | Yli 5
(1 000 | EUR) | arvo | virta* | vuosi | vuotta | vuotta
31.12.2024 |  |  |  |  |  |
Lainat |  |  |  |  |  |
rahoituslaitoksilta |  | 73 393 | 101 077 | 20 807 | 80 270 | 0
Muut velat |  | 161 | 162 | 162 | 0 | 0
Vuokrasopimusvelat |  | 13 377 | 14 072 | 5 293 | 7 517 | 1 262
Ostovelat ja muut |  |  |  |  |  |
rahoitusvelat |  | 67 135 | 67 135 | 67 135 | 0 | 0
Valuutta- johdannaisten velka |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinit, kassastamaksut |  | 48 116 | 48 116 | 48 116 | 0 | 0
Valuuttatermiinit, kassaanmaksut |  | -46 830 | -46 830 | -46 830 | 0 | 0
Valuuttajohdannaisten |  |  |  |  |  |
velka, netto |  | 1 286 | 1 286 | 1 286 | 0 | 0
Korkojohdannaisten |  |  |  |  |  |
velka |  | 162 | 162 | 32 | 130 | 0
Taseen ulkopuoliset |  |  |  |  |  |
vastuut** |  | 0 | 8 615 | 8 615 | 0 | 0

|  | Tase- | Raha- | Alle 1 | 1–5 | Yli 5
(1 000 | EUR) | arvo | virta* | vuosi | vuotta | vuotta
31.12.2023 |  |  |  |  |  |
Lainat |  |  |  |  |  |
rahoituslaitoksilta |  | 106 393 | 118 264 | 52 077 | 56 274 | 9 913
Muut velat |  | 953 | 959 | 797 | 162 | 0
Vuokrasopimusvelat |  | 12 107 | 12 864 | 4 220 | 7 004 | 1 640
Ostovelat ja muut |  |  |  |  |  |
rahoitusvelat |  | 89 066 | 89 066 | 89 066 | 0 | 0
Valuutta- johdannaisten velka |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinit, kassastamaksut |  | 35 704 | 35 704 | 35 704 | 0 | 0
Valuuttatermiinit, kassaanmaksut |  | -34 888 | -34 888 | -34 888 | 0 | 0
Valuuttajohdannaisten |  |  |  |  |  |
velka, netto |  | 816 | 816 | 816 | 0 | 0
Korkojohdannaisten |  |  |  |  |  |
velka |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Taseen ulkopuoliset |  |  |  |  |  |
vastuut** |  | 0 | 5 488 | 5 488 | 0 | 0

* Sopimukseen perustuva rahavirta niistä sopimuksista, jotka selvitetään
bruttomääräisinä
** Taseen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva enimmäisrahavirta, jossa ei
ole huomioitu maksun realisoitumisen todennäköisyyttä; tarkempi erittely
liitetiedossa 8.1
141

(1 000 | EUR) | Rahoitukseen liittyvät velat |  |  | Muut varat |
| Lainat | Vuokrasopimukset | Välisumma | Rahavarat | Likvidit sijoitukset | Yhteensä
Nettovelat 1.1.2024 | -107 343 | -12 111 | -119 454 | 74 002 | 0 | -45 451
Rahavirtavaikutukset | 33 745 | 5 712 | 39 457 | 9 114 | 0 | 48 571
Hankinnat – vuokrasopimukset | 0 | -7 471 | -7 471 | 0 | 0 | -7 471
Valuuttakurssioikaisut | 44 | 491 | 535 | 474 | 0 | 1 009
Nettovelat 31.12.2024 | -73 554 | -13 378 | -86 932 | 83 590 | 0 | -3 341
Nettovelat 1.1.2023 | -83 213 | -13 087 | -96 300 | 76 545 | 0 | -19 755
Rahavirtavaikutukset | -24 121 | 4 066 | -20 055 | -2 416 | 0 | -22 471
Hankinnat – vuokrasopimukset | 0 | -2 940 | -2 940 | 0 | 0 | -2 940
Valuuttakurssioikaisut | -9 | -149 | -158 | -127 | 0 | -285
Nettovelat 31.12.2023 | -107 343 | -12 111 | -119 454 | 74 002 | 0 | -45 451

Pääoman hallinta
Konsernin pääoman hallinnan pyrkimyksenä on optimaalisen
pääomarakenteen avulla tukea liiketoimintaa varmistamalla nor-
maalit toimintaedellytykset ja kasvattaa omistaja-arvoa tavoit-
teena paras mahdollinen tuotto. Optimaalinen pääomarakenne
takaa myös pienemmät pääoman kustannukset.
Pääomarakenteeseen vaikutetaan mm. osingonjaon kautta.
Konserni voi vaihdella ja mukauttaa osakkeenomistajille mak-
settujen osinkojen tai näille palautettavan pääoman määrää
tai uusien liikkeeseen laskettavien osakkeiden lukumäärää tai
päättää omaisuuserien myynneistä velkojen vähentämiseksi.
Konsernin korolliset nettorahoitusvelat olivat vuoden
2024 lopussa 3,3 miljoonaa euroa (45,5 miljoonaa euroa
31.12.2023) ja nettovelkaantumisaste oli 1,0 % (14,1 %
31.12.2023). Nettovelkaantumisastetta laskettaessa korol-
linen nettorahoitusvelka on jaettu oman pääoman määrällä.
Nettovelkoihin sisältyvät korolliset velat vähennettyinä korollisilla
saamisilla ja rahavaroilla.

(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Korolliset velat |  | 86 931 | 119 453
Korolliset saamiset |  | 0 | 0
Rahavarat |  | -83 590 | -74 002
Nettovelat |  | 3 341 | 45 451
Oma pääoma yhteensä |  | 327 193 | 321 799
Nettovelkaantumisaste (net gearing) |  | 1,0 % | 14,1 %

142
KONSERNITILINPÄÄTÖS
5.7 Rahoitusvarojen ja -velkojen arvot luokittain
LAATIMISPERIAATTEET
Rahoitusvarat
Konsernin rahoitusvarat luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattaviksi tai jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviksi. Luokittelu
tapahtuu rahoitusvarojen hankinnan tarkoituksen perusteella ja
alkuperäisen hankinnan yhteydessä.
Rahoitusvaroihin kuuluva erä luokitellaan Käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat -ryhmään, kun se on hankittu
kaupankäyntitarkoituksessa pidettäväksi tai se luokitellaan alkuperäisen
kirjaamisen tapahtuessa käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattavaksi. Konserni on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattaviksi sijoitukset ja johdannaiset. Kyseiset johdannaiset sisältyvät
lyhytaikaisiin varoihin ja velkoihin.
Rahoitusvaroihin kuuluva erä luokitellaan jaksotettuun hankintamenoon
kirjattavaksi, jos molemmat seuraavista ehdoista täyttyvät:
a) rahoitusvaroihin kuuluvaa erää pidetään hallussa sellaisen
liiketoimintamallin mukaisesti, jonka tavoitteena on rahoitusvarojen
hallussapito sopimukseen perustuvien rahavirtojen keräämiseksi
ja b) rahoitusvaroihin kuuluvan erän sopimusehdoissa määrätään
tiettyinä ajankohtina toteutuvista rahavirroista, jotka ovat yksinomaan
pääoman ja jäljellä olevan pääomamäärän koron maksua. Konserni on
luokitellut jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviksi rahoitusvaroiksi
myyntisaamiset, muut saamiset ja rahavarat. Jaksotettuun
hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat sisältyvät taseessa
luonteensa mukaisesti lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin: viimeksi
mainittuihin, mikäli ne erääntyvät yli 12 kuukauden kuluttua.
Rahoitusvarojen arvonalentuminen
Rahoitusvarojen arvonalentumiseen sovelletaan odotettujen
luottotappioiden mallia.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattaviksi tai jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviksi.
Konserni arvostaa käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi
johdannaisinstrumentit. Jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviksi
arvostetaan rahoituslaitoslainat, rahoitusleasingvelat, ostovelat ja muut
velat.
Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta
Konserni ei sovella IFRS 9 -standardin mukaista suojauslaskentaa.
Johdannaiset ovat termiinisopimuksia ja koronvaihtosopimuksia, jotka
arvostetaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Johdannaisten käypä
arvo on kirjattu muihin lyhytaikaisiin varoihin ja velkoihin .
Konsernin käypään arvoon arvostetut erät sisältävät
noteeraamattomat osakesijoitukset ja johdannaisinstrumentit.
Noteeraamattomat osakesijoitukset kuuluvat käyvän arvon
hierarkiassa tasolle 3, ja johdannaisinstrumentit kuuluvat
käyvän arvon hierarkiassa tasolle 2.
Korkojohdannaisten kohde-etuuden arvo oli 40,9
miljoonaa euroa (28,0 miljoonaa euroa vuonna 2023).
Korkojohdannaisten käypä arvo oli tilinpäätöshetkellä oli -1,0
miljoonaa euroa (-1,2 miljoonaa euroa vuonna 2023).
Termiinisopimusten nimellisarvot olivat 57,0 miljoonaa euroa
(70,8 miljoonaa euroa vuonna 2023). Valuuttatermiiniposition
käypä arvo tilinpäätöshetkellä oli -1,2 miljoonaa euroa (-0,1
miljoonaa euroa vuonna 2023), josta positiivisesti arvostettujen
sopimusten käypä arvo oli 0,1 miljoonaa euroa (0,7 miljoonaa
euroa vuonna 2023) ja negatiivisten sopimusten käypä arvo oli
-1,3 miljoonaa euroa (-0,8 miljoonaa euroa vuonna 2023).
Taulukossa esitettyjen rahoitusvarojen ja -velkojen käypiä arvoja
määritettäessä on käytetty seuraavia hintanoteerauksia,
oletuksia ja arvostusmalleja:
— Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavien lyhytaikaisten
rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvojen voidaan katsoa
vastaavan käypiä arvoja.
— Yhtiö arvostaa noteeraamattomat osakesijoitukset käypään
arvoon. Tilinpäätöshetkellä saamisten alkuperäinen kirjanpi-
toarvo vastaa niiden käypää arvoa.
— Valuuttatermiinien käyvät arvot määritetään käyttämällä
tilinpäätöspäivän markkinahintoja vastaavan pituisille
sopimuksille. Koronvaihtosopimusten käyvät arvot on
määritetty tulevien rahavirtojen nykyarvomenetelmällä,
jonka tukena ovat tilinpäätöspäivän markkinakorot ja muu
markkinainformaatio.
— Korollisten velkojen käyvät arvot on laskettu diskonttaamalla
velkaan liittyvät rahavirrat tilinpäätöspäivän markkinakorolla.
143

(1 000 | EUR) |  |
| Käypään arvoon | Jaksotettuun |
31.12.2024 | tulosvaikutteisesti | hankintamenoon |
Varat taseessa | kirjattavat varat | kirjattavat varat | Yhteensä
Noteeraamattomat osakesijoitukset | 377 | 0 | 377
Johdannaisinstrumentit | 939 | 0 | 939
Myyntisaamiset | 0 | 54 107 | 54 107
Kauppahintasaaminen | 0 | 3 000 | 3 000
Konekaupan rahoitukseen liittyvät saamiset | 0 | 4 312 | 4 312
Rahavarat | 0 | 83 590 | 83 590
Yhteensä | 1 316 | 145 009 | 146 325
| Käypään arvoon | Jaksotettuun |
31.12.2024 | tulosvaikutteisesti | hankintamenoon |
Velat taseessa | kirjattavat velat | kirjattavat velat | Yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | 0 | 73 393 | 73 393
Vuokrasopimusvelat | 0 | 13 377 | 13 377
Johdannaisinstrumentit | 1 448 | 0 | 1 448
Ostovelat | 0 | 63 859 | 63 859
Konekaupan rahoitukseen liittyvät | 0 | 6 873 | 6 873
velat |  |  |
Yhteensä | 1 448 | 157 502 | 158 950

(1 000 | EUR) |  |
| Käypään arvoon | Jaksotettuun |
31.12.2023 | tulosvaikutteisesti | hankintamenoon |
Varat taseessa | kirjattavat varat | kirjattavat varat | Yhteensä
Noteeraamattomat osakesijoitukset | 374 | 0 | 374
Johdannaisinstrumentit | 2 353 | 0 | 2 353
Myyntisaamiset | 0 | 69 129 | 69 129
Kauppahintasaaminen | 0 | 3 000 | 3 000
Konekaupan rahoitukseen liittyvät saamiset | 0 | 4 792 | 4 792
Rahavarat | 0 | 74 002 | 74 002
Yhteensä | 2 727 | 150 923 | 153 650
| Käypään arvoon | Jaksotettuun |
31.12.2023 | tulosvaikutteisesti | hankintamenoon |
Velat taseessa | kirjattavat velat | kirjattavat velat | Yhteensä
Lainat rahoituslaitoksilta | 0 | 106 393 | 106 393
Vuokrasopimusvelat | 0 | 12 107 | 12 107
Johdannaisinstrumentit | 816 | 0 | 816
Ostovelat | 0 | 85 785 | 85 785
Konekaupan rahoitukseen liittyvät | 0 | 4 033 | 4 033
velat |  |  |
Yhteensä | 816 | 208 319 | 209 135

144
KONSERNITILINPÄÄTÖS
6. Tuloverot
LAATIMISPERIAATTEET
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verot ja laskennalliset verot
Verokulu muodostuu kauden verotettavaan tuloon perustuvasta verosta
ja laskennallisesta verosta. Verot kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi
milloin ne liittyvät suoraan omaan pääomaan tai laajaan tuloslaskelmaan
kirjattaviin eriin. Tällöin myös vero kirjataan kyseisiin eriin. Kauden
verotettavaan tuloon perustuva vero lasketaan verotettavasta tulosta
kunkin maan voimassaolevan verokannan perusteella.
Laskennalliset verot lasketaan väliaikaisista eroista kirjanpitoarvon ja
verotuksellisen arvon välillä. Laskennallista veroa ei kuitenkaan kirjata,
jos se johtuu liikearvon alkuperäisestä kirjaamisesta. Laskennallista
veroa ei myöskään kirjata, jos se johtuu omaisuuserän tai velan
alkuperäisestä kirjaamisesta, kun kyseessä ei ole liiketoimintojen
yhdistäminen eikä liiketapahtuma toteutumisaikanaan vaikuta
kirjanpidon tulokseen eikä verotettavaan tuloon.
Tytäryrityksiin ja osakkuusyrityksiin tehdyistä sijoituksista kirjataan
laskennallinen vero, paitsi milloin konserni pystyy määräämään
väliaikaisen eron purkautumisajankohdan eikä väliaikainen ero
todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa.
Merkittävimmät väliaikaiset erot syntyvät aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden poistoista ja hankintojen yhteydessä
tehdyistä käypiin arvoihin perustuvista oikaisuista.
Laskennalliset verot lasketaan käyttämällä raportointikauden
päättymispäivään mennessä säädettyjä verokantoja, jotka on
käytännössä hyväksytty raportointikauden päättymispäivään mennessä.
Laskennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään asti kuin
on todennäköistä, että tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa,
jota vastaan väliaikainen ero voidaan hyödyntää. Laskennallisen
verosaamisen kirjaamisedellytykset arvioidaan tältä osin aina jokaisen
raportointikauden päättymispäivänä.
Konserni vähentää laskennalliset verosaamiset ja -velat toisistaan
ainoastaan siinä tapauksessa, että konsernilla on laillisesti
toimeenpantavissa oleva oikeus kuitata kauden verotettavaan
tuloon perustuvat verosaamiset ja -velat keskenään ja laskennalliset
verosaamiset ja -velat liittyvät saman veronsaajan perimiin tuloveroihin
joko samalta verovelvolliselta tai eri verovelvolliselta, jotka aikovat
joko kuitata kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset
ja -velat keskenään tai realisoida saamisen ja suorittaa velat
samanaikaisesti jokaisella sellaisella tulevalla kaudella, jonka aikana
odotetaan suoritettavan merkittävä määrä laskennallisia verovelkoja tai
hyödynnettävän merkittävä määrä laskennallisia verosaamisia.
KESKEISET ARVIOT JA HARKINTA
Tuloverot
Konsernitilinpäätöksen laadinta edellyttää, että konserni arvioi
tuloveronsa erikseen kunkin tytäryhtiönsä osalta. Arvioinnissa
otetaan huomioon veroasema sekä erilaisten vero- ja
kirjanpitokäytännöistä johtuvien väliaikaisten erojen, kuten
tulojaksotusten ja kustannusvarausten, vaikutus. Eroista kirjataan
laskennallisia verosaamisia ja -velkoja. Laskennallisen verosaamisen
hyödyntämismahdollisuuksia arvioidaan ja oikaistaan siltä osin kuin
hyödyntämismahdollisuus on epätodennäköinen.
6.1 Tuloverot

TULOVEROT |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Tilikauden verotettavaan |  |  |
tuloon perustuva vero |  | 8 862 | 15 115
Edellisten tilikausien verot |  | 452 | 461
Laskennalliset verot |  | -350 | -2 653
Yhteensä |  | 8 964 | 12 924

Tuloslaskelman verokulun ja konsernin kotimaan verokannalla
(2024: 20,0 %, 2023: 20,0 %) laskettujen verojen välinen
täsmäytyslaskelma:

(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Voitto ennen veroja |  | 21 469 | 42 949
Verot laskettuna kotimaan verokannalla |  | 4 294 | 8 590
Ulkomaisten tytäryhtiöiden poikkeavat |  |  |
verokannat |  | -1 517 | -1 860
Verovapaat tulot |  | -104 | -3 264
Vähennyskelvottomat kulut |  | 475 | -1 248
Verohelpotukset, -tuet |  | -312 | -665
Kirjaamattomat laskennalliset verosaamiset |  | 6 466 | 8 212
Verot aikaisemmilta tilikausilta |  | 452 | 461
Muut erät |  | -791 | 2 698
Verot tuloslaskelmassa |  | 8 964 | 12 924

Konsernin efektiiviseen veroasteeseen vuonna 2023 vaikutti
konserniyhdistelykirjaus, josta ei kirjata laskennallista veroa,
koska kyseessä on pysyvä ero. Pysyvän eron verovaikutus
näkyy verojen täsmäytyslaskelmalla riveillä Kirjaamattomat
laskennalliset verosaamiset ja Muut erät.
Pilari II lainsäädäntö tuli voimaan Suomessa 1. tammikuuta
2024 alkaen. Ponsse soveltaa IAS 12:n poikkeusta olla kirjaa-
matta tai raportoimatta laskennallisia verovelkoja tai -saamisia,
jotka liittyvät Pilari II:n perusteella maksettaviin veroihin. Ponsse
on arvioinut mahdollisia Pilari II tuloverokuluja ottaen huomioon
OECD:n Safe Harbour -olettamia ja siirtymäsäännökset. Pilari
II lainsäädännöllä ei ollut vaikutusta tuloveroihin raportoitavalla
kaudella. Ponsse arvioi, että lainkäyttöalue, johon mahdolliset
Pilari II lisäverot tulevaisuudessa kohdistuvat, on Uruguay.
145
6.2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat

LASKENNALLISTEN VEROJEN MUUTOKSET |  |  |  |
VUODEN 2024 AIKANA |  |  |  |
(1 000 | EUR) |  |  |
|  | Kirjattu | Kirjattu |
|  | tulos- | oman |
Laskennalliset | 31.12. | vaikut- | pääoman | 31.12.
verosaamiset: | 2023 | teisesti | kautta | 2024
Vaihto-omaisuus | 5 559 | 96 | 0 | 5 655
Vahvistetut tappiot | 477 | 652 | 0 | 1 129
Muut erät | 2 410 | -351 | 0 | 2 059
Kauden verotettavaan tuloon |  |  |
perustuvat verosaamiset | 0 | 0 | -85 | -85
Yhteensä | 8 446 | 397 | -85 | 8 759
|  | Kirjattu | Kirjattu |
|  | tulos- | oman |
Laskennalliset | 31.12. | vaikut- | pääoman | 31.12.
verovelat: | 2023 | teisesti | kautta | 2024
Vaihto-omaisuus | 0 | 0 | 0 | 0
Aineelliset ja aineettomat |  |  |
hyödykkeet | 1 120 | 47 | 0 | 1 167
Muut erät | 0 | 0 | 0 | 0
Yhteensä | 1 120 | 47 | 0 | 1 167

LASKENNALLISTEN VEROJEN MUUTOKSET |  |  |  |
VUODEN 2023 AIKANA |  |  |  |
(1 000 | EUR) |  |  |
|  | Kirjattu | Kirjattu |
|  | tulos- | oman |
Laskennalliset | 31.12. | vaikut- | pääoman | 31.12.
verosaamiset: | 2022 | teisesti | kautta | 2023
Vaihto-omaisuus | 3 719 | 1 840 | 0 | 5 559
Vahvistetut tappiot | 595 | -118 | 0 | 477
Muut erät | 690 | 527 | 1 194 | 2 410
Kauden verotettavaan tuloon |  |  |
perustuvat verosaamiset | -582 | 582 | 0 | 0
Yhteensä | 4 422 | 2 831 | 1 194 | 8 446
|  | Kirjattu | Kirjattu |
|  | tulos- | oman |
Laskennalliset | 31.12. | vaikut- | pääoman | 31.12.
verovelat: | 2022 | teisesti | kautta | 2023
Vaihto-omaisuus | 0 | 0 | 0 | 0
Aineelliset ja aineettomat |  |  |
hyödykkeet | 968 | 152 | 0 | 1 120
Muut erät | 0 | 0 | 0 | 0
Yhteensä | 968 | 152 | 0 | 1 120

Konsernin ulkomaisiiin tytäryhtiöihin liittyvistä vahvistetuista
tappioista, 37,0 miljoonaa euroa (36,4 miljoonaa euroa
vuonna 2023), on kirjattu laskennallista verosaamista 1,1
miljoonaa euroa. Edellä mainituilla vahvistetuilla tappioilla ei ole
vanhenemisaikaa.
146
KONSERNITILINPÄÄTÖS
Konsernin emo- ja tytäryhtiösuhteet ovat seuraavat:

| Konsernin ja emoyhtiön
| osuus osakkeista ja
Nimi ja kotipaikka | äänistä, %
Emoyhtiö Ponsse Oyj, Vieremä, Suomi |
Ponsse AB, Västerås, Ruotsi | 100,00
Ponsse AS, Kongsvinger, Norja | 100,00
Ponssé S.A.S., Gondreville, Ranska | 100,00
Ponsse UK Ltd., Annan, Iso-Britannia | 100,00
Ponsse Machines Ireland Ltd., Port Laoise, Irlanti | 100,00
Ponsse North America, Inc., Rhinelander, Yhdysvallat | 100,00
Ponsse Latin America Indústria de Máquinas |
Florestais Ltda, Mogi das Cruzes, Brasilia | 100,00
Epec Oy, Seinäjoki, Suomi | 100,00
Epec B.V., Barendrecht, Alankomaat (Epec |
Oy:n omistama) | 100,00
Ponsse Asia-Pacific Ltd., Hongkong | 100,00
Ponsse China Ltd., Beihai, Kiina (Ponsse |
Asia-Pacific Ltd.:n omistama) | 100,00
Ponsse Uruguay S.A., Paysandú, Uruguay | 100,00
Ponsse Czech s.r.o, Hostinné, Tšekki | 100,00
Ponsse Chile SpA Chillán, Chile | 100,00
EAI PON1V Holding Oy, Suomi | 100,00

7.1 Lähipiiritapahtumat
Konsernin lähipiiriin kuuluvat emoyritys sekä tytär- ja
osakkuusyritykset. Lähipiiriin luetaan myös merkittävät
osakkeenomistajat, yhteisön avainhenkilöt, avainhenkilöiden ja
määriteltyjen osakkeenomistajien läheiset perheenjäsenet sekä
näiden henkilöiden vaikutuspiirissä olevat yhteisöt.
7. Konsernin rakenne
LAATIMISPERIAATTEET
Tytäryritykset
Konsernitilinpäätökseen sisältyvät emoyhtiö Ponsse Oyj ja kaikki sen
tytäryritykset sekä Epec Oy:n tytäryritys Epec B.V.. Tytäryritykset ovat
yrityksiä, joissa konsernilla on määräysvalta. Määräysvalta syntyy, kun
konserni olemalla osallisena yhteisössä altistuu yhteisön muuttuvalle
tuotolle tai on oikeutettu sen muuttuvaan tuottoon ja se pystyy
vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä yhteisöä koskevaa valtaansa.
Konsernin keskinäinen osakkeenomistus on eliminoitu
hankintamenetelmällä. Luovutettu vastike ja hankitun yrityksen
yksilöitävissä olevat varat ja vastattavaksi otetut velat on arvostettu
käypään arvoon hankintahetkellä. Hankintaan liittyvät menot, lukuun
ottamatta vieraan tai oman pääoman ehtoisten arvopapereiden
liikkeeseen laskusta aiheutuvia menoja, on kirjattu kuluksi. Luovutettu
vastike ei sisällä hankinnasta erillisenä käsiteltäviä liiketoimia. Näiden
vaikutus on huomioitu hankinnan yhteydessä tulosvaikutteisesti.
Tytäryhtiöiden hankinnasta syntyneen liikearvon käsittelyä kuvataan
kohdassa Liikearvo.
Hankitut tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä
hetkestä lähtien, kun konserni on saanut määräysvallan ja luovutetut
tytäryritykset siihen saakka, jolloin määräysvalta lakkaa. Kaikki konsernin
sisäiset liiketapahtumat, saamiset, velat ja realisoitumattomat voitot
sekä sisäinen voitonjako eliminoidaan konsernitilinpäätöstä laadittaessa.
Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida siinä tapauksessa, että tappio
johtuu arvonalentumisesta.
Vaiheittain toteutuvan hankinnan yhteydessä aiempi omistusosuus
arvostetaan käypään arvoon ja tästä syntyvä voitto tai tappio kirjataan
tulosvaikutteisesti. Konsernin menettäessä määräysvallan tytäryhtiössä,
arvostetaan jäljelle jäävä sijoitus määräysvallan menettämispäivän
käypään arvoon ja tästä syntyvä erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
Osakkuusyritykset
Osakkuusyritykset ovat yrityksiä, joissa konsernilla on huomattava
vaikutusvalta. Huomattava vaikutusvalta syntyy pääsääntöisesti silloin,
kun konserni omistaa yli 20 % yrityksen äänivallasta tai kun konsernilla
on muutoin huomattava vaikutusvalta, muttei määräysvaltaa.
Osakkuusyritykset on yhdistelty konsernitilinpäätökseen
pääomaosuusmenetelmää käyttäen. Jos konsernin osuus
osakkuusyrityksen tappiosta ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, sijoitus
merkitään taseeseen nolla-arvoon eikä kirjanpitoarvon ylittäviä tappiota
yhdistellä, ellei konserni ole sitoutunut osakkuusyritysten velvoitteiden
täyttämiseen. Osakkuusyrityssijoitus sisältää sen hankinnasta
syntyneen liikearvon. Konsernin omistusosuuden mukainen osuus
osakkuusyritysten tilikauden tuloksista on esitetty omana eränään
liikevoiton jälkeen.
147
7.2 Liiketoimintojen yhdistäminen
Ponsse-konserniin kuuluva EAI PON1V Holding Oy:n toimialana
on kannustinjärjestelmien hallinnointiliiketoiminta, kannustinjär-
jestelmiin liittyvien Ponsse Oyj:n arvopapereiden ostaminen ja
myyminen sekä niihin liittyvien rahoitussopimusten osapuolena
toimiminen. Allshares Oy:n kanssa on tehty järjestely, jossa
perustettiin EAI PON1V Holding Oy hankkimaan Ponsse Oyj:n
rahoittamana sopimuksen ehtojen mukaisesti osakkeita jaet-
tavaksi henkilöstölle Ponsse Oyj:n osakepalkitsemisjärjestelyn
ehtojen mukaisesti. EAI PON1V Holding Oy:n juridinen omistus
on Allshares Oy:llä, mutta panttaussopimuksen perusteella
Ponsse Oyj toimiessaan päämiehenä käyttää tosiasiallisesti
määräysvaltaa järjestelyssä ja Allshares Oy toimii agentin
roolissa holdingyhtiön kautta. Tämä sopimuksellisista piirteistä
syntyvä määräysvalta johtaa siihen, että EAI PON1V Holding
Oy yhdistellään IFRS-konsernitilinpäätökseen ns. strukturoituna
yhteisönä ja sisällytetään konserniyritysten listaukseen.
Luettelo osakkuusyrityksistä on esitetty liitetiedoissa koh-
dassa 7.3. Konsernilla ei ole yhteisyrityksiä.
7.3 Osuudet osakkuusyrityksissä

(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Tilikauden alussa |  | 1 068 | 881
Aikaisempien tilikausien oikaisu |  | -94 | 0
Saatu osinko |  | -102 | -68
Osuus kauden tuloksesta |  | 135 | 255
Tilikauden lopussa |  | 1 007 | 1 068

Tiedot konsernin osakkuusyrityksestä sekä sen varat, velat,
liikevaihto ja tilikauden voitto:

(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Osakkuusyritys |  |  |
Sunit Oy, Kajaani, Suomi |  |  |
Varat |  | 4 063 | 4 152
Velat |  | 993 | 1 013
Liikevaihto |  | 5 337 | 6 061
Tilikauden voitto |  | 505 | 749
Omistusosuus |  | 34 % | 34 %

Sunit Oy on telematiikkaan erikoistunut ajoneuvotietokoneita
valmistava yritys.
148
KONSERNITILINPÄÄTÖS
8.2 Ilmastoliitännäiset seikat
Ponssella ei ole arvioitu ilmastoliitännäisten seikkojen taloudel-
lisia vaikutuksia. Vaikutukset tullaan arvioimaan vuoden 2025
aikana.
8.3 Raportointikauden päättymispäivän jälkeiset
tapahtumat
Katsauskauden päättymisen jälkeisiä tapahtumia, jotka
edellyttäisivät tilikaudelta esitettävän tiedon oikaisemista tai
lisätietojen esittämistä, ei ole tiedossa.
8.1 Vastuut

VASTUUSITOUMUKSET |  |  |
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Takaukset muiden puolesta |  | 2 | 0
Kiinteistöjen arvonlisäveron |  |  |
tarkistusvastuu, palautusvastuu |  | 8 420 | 5 349
Muut vastuut | 193 | 139
Yhteensä |  | 8 615 | 5 488
(1 000 | EUR) | 2024 | 2023
Ei-purettavissa olevien |  |  |
vuokrasopimusten perusteella |  |  |
yhden vuoden kuluessa maksettavat |  |  |
vähimmäisvuokrat |  | 1 874 | 964

8. Muut liitetiedot
149
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS (FAS)
Emoyhtiön tuloslaskelma
(1 000 EUR) Liite
1
2024 2023
Liikevaihto 2 567 816 654 268
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen lisäys (+) tai vähennys (-) -1 881 -16 070
Liiketoiminnan muut tuotot 3 5 202 3 461
Materiaalit ja palvelut 4 -382 978 -436 516
Henkilöstökulut 5, 6, 7 -64 181 -65 199
Poistot ja arvonalentumiset 8 -23 855 -22 413
Liiketoiminnan muut kulut -72 795 -56 777
Liikevoitto 27 327 60 754
Rahoitustuotot ja -kulut 10 1 048 14 004
Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja 28 375 74 759
Tilinpäätössiirrot 11 0 166
Tuloverot 12 -7 055 -12 698
Tilikauden voitto 21 321 62 227
1 Liite viittaa tuloslaskelman ja taseen liitetietoihin sivuilla 153–160.
150
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
Emoyhtiön tase
(1 000 EUR) Liite
1
2024 2023
VASTAAVAA
Pysyvät vastaavat
Aineettomat hyödykkeet 13 40 444 48 185
Aineelliset hyödykkeet 13 59 492 65 232
Sijoitukset 14 17 112 17 112
Pysyvät vastaavat yhteensä 117 047 130 529
Vaihtuvat vastaavat
Vaihto-omaisuus 15 104 528 115 769
Pitkäaikaiset saamiset 16 9 892 13 398
Lyhytaikaiset saamiset 16 142 846 158 726
Rahat ja pankkisaamiset 54 770 50 445
Vaihtuvat vastaavat yhteensä 312 037 338 338
VASTAAVAA YHTEENSÄ 429 084 468 867
VASTATTAVAA
Oma pääoma 17, 18
Osakepääoma 7 000 7 000
Arvonkorotusrahasto 841 841
Muut rahastot 3 458 3 458
Edellisten tilikausien tulos 252 165 205 374
Tilikauden voitto 21 321 62 227
Oma pääoma yhteensä 284 785 278 900
Tilinpäätössiirtojen kertymä 19 0 0
Pakolliset varaukset 20 5 945 4 611
Vieras pääoma
Pitkäaikainen vieras pääoma 21 41 000 41 161
Lyhytaikainen vieras pääoma 22 97 355 144 194
Vieras pääoma yhteensä 138 355 185 355
VASTATTAVAA YHTEENSÄ 429 084 468 867
1 Liite viittaa tuloslaskelman ja taseen liitetietoihin sivuilla 153–160.
151
Emoyhtiön rahoituslaskelma
(1 000 EUR) 2024 2023
Liiketoiminnan rahavirta
Liikevoitto 27 327 60 754
Poistot ja arvonalentumiset 23 855 22 413
Varauksen muutos 1 721 39
Muut oikaisut -217 -260
Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta 52 686 82 946
Käyttöpääoman muutos:
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten lisäys (-)/vähennys (+) 20 587 -52 792
Vaihto-omaisuuden lisäys (-)/vähennys (+) 11 240 12 579
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+)/vähennys (-) -15 977 -12 023
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja 68 536 30 710
Saadut korot 3 236 1 962
Maksetut korot -3 088 -2 221
Saadut osingot 602 1 368
Muut rahoituserät -2 144 646
Maksetut välittömät verot -7 000 -14 239
Liiketoiminnan rahavirta (A) 60 142 18 226
Investointien rahavirta
Investoinnit aineettomiin ja aineellisiin hyödykkeisiin -10 373 -19 883
Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden luovutustulot 53 -51
Investointien rahavirta (B) -10 320 -19 934
Rahoituksen rahavirta
Lyhytaikaisten lainojen lisäys (+) /vähennys (-) -30 792 14 197
Pitkäaikaisten lainojen lisäys (+) /vähennys (-) 0 2 000
Pitkäaikaisten saamisten lisäys (-)/vähennys (+) 537 735
Maksetut osingot ja muu voitonjako -15 400 -16 794
Rahoituksen rahavirta (C) -45 655 138
Rahavarojen lisäys (+)/vähennys (-) (A+B+C) 4 167 -1 570
Rahavarat 1.1. 50 445 52 014
Rahavarat 31.12. 54 612 50 445
Rahoituslaskelman tietoja on oikaistu vuodelta 2023 siltä osin, kun ne käsittelevät yhtiön Venäjän tytäryhtiön myyntiä.
152
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
1. Tilinpäätöksen
laatimisperiaatteet
Ponsse Oyj:n tilinpäätös on laadittu Suomen kirjanpitolain (FAS)
mukaisesti. Tilinpäätöstiedot esitetään tuhansina euroina, ja ne
perustuvat alkuperäisiin hankintamenoihin, ellei laatimisperiaat-
teissa ole toisin mainittu.
Pysyvät vastaavat
Pysyvät vastaavat on merkitty taseeseen välittömään hankinta-
menoon vähennettynä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja
arvonalentumisilla. Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu
tasapoistoina hyödykkeiden taloudellisen vaikutusajan perus-
teella. Poistot on tehty hyödykkeen käyttöönottokuukaudesta
alkaen.
Poistoajat ovat:
Kehittämismenot 3–10 vuotta
Aineettomat oikeudet 5 vuotta
Muut aineettomat hyödykkeet 5 vuotta
Rakennukset ja rakennelmat 20 vuotta
Koneet ja kalusto 5–10 vuotta
Sijoitukset
Pysyvien vastaavien sijoituksissa olevat tytäryhtiöosakkeet sekä
muut osakkeet ja osuudet on arvostettu alkuperäiseen hankin-
tamenoon tai sitä alempaan käypään arvoon.
Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alhai-
sempaan todennäköiseen nettorealisointiarvoon. Hankintameno
määritetään raaka-aineiden ja tarvikkeiden osalta painotetulla
keskihintamenetelmällä. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden
hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuori-
tuksista johtuvista menoista, muista välittömistä menoista
sekä asianmukaisesta osuudesta valmistuksen muuttuvista
yleismenoista ja kiinteistä yleismenoista normaalilla toiminta-
asteella. Vaihtokonevarasto arvostetaan hankintamenoon
tai sitä alhaisempaan todennäköiseen nettorealisointiarvoon.
Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saata-
va arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty arvioidut tuotteen
valmiiksi saattamiseen tarvittavat menot ja myynnistä johtuvat
menot.
Takuuvaraus
Luovutettuja tuotteita koskevat todennäköiset takuukustannuk-
set on kirjattu pakollisiin varauksiin.
Myynnin tuloutus
Tuloutus tapahtuu luovutettaessa suorite. Liikevaihtoa lasket-
taessa myyntitulosta on vähennetty mm. välilliset verot ja anne-
tut alennukset. Myynnin kurssierot kirjataan rahoituseriin.
Leasingvuokrat
Leasingrahoituksella hankittujen hyödykkeiden vuokrat on
kirjattu tuloslaskelmaan kuluina.
Tutkimus- ja kehitysmenot
Kehitysmenot, jotka täyttävät KPL 5 luvun 8 pykälän aktivointi-
edellytykset, on kirjattu taseeseen aineettomiin hyödykkeisiin
ja kirjataan kuluksi poistoina. Tutkimusmenot kirjataan suoraan
vuosikuluksi.
Eläkkeet
Henkilöstön lakisääteinen eläketurva on hoidettu ulkopuolisissa
eläkevakuutusyhtiöissä eikä kattamattomia eläkevastuita ole.
Eläkevakuutusmaksut on jaksotettu vastaamaan tilinpäätöksen
suoriteperusteisia palkkoja.
Johdannaiset
Emoyhtiön johdannaiset sisältävät valuuttatermiinejä ja koron-
vaihtosopimuksia. Valuuttatermiinien käypä arvo on kirjattu
taseeseen ja käyvän arvon muutos tulosvaikutteisesti tilikau-
delle. Koronvaihtosopimusten käypä arvo on esitetty taseen
ulkopuolisena eränä liitetiedoissa.
Tuloverot
Tuloverot on kirjattu Suomen verolainsäädännön mukaisesti.
Valuuttamääräiset erät
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat kirjataan tapahtu-
mapäivän kurssiin ja tilinpäätöshetkellä taseessa olevat saami-
set ja velat muunnetaan tilinpäätöspäivän kurssiin. Tase-erien
arvostamisesta syntyneet kurssierot kirjataan tuloslaskelman
rahoituseriin.
Edellisen tilikauden tietojen vertailukelpoisuus
Tilikauden 1.1.–31.12.2024 tiedot ovat vertailukelpoisia edelli-
sen tilikauden tietojen kanssa.
153
2. Liikevaihto markkina-alueittain
(1 000 EUR) 2024 2023
Pohjoismaat ja Baltia 298 379 308 861
Keski- ja Etelä-Eurooppa 133 146 141 081
Pohjois-Amerikka 70 216 96 144
Etelä-Amerikka 53 985 92 219
Aasia, Australia ja Afrikka 12 090 15 963
Yhteensä 567 816 654 268
3. Liiketoiminnan muut tuotot
(1 000 EUR) 2024 2023
Pysyvien vastaavien aineellisen
omaisuuden myyntivoitot 53 3
Julkiset avustukset 2 142 930
Kierrätystuotteiden myynti 304 379
Muut 2 703 2 149
Yhteensä 5 202 3 461
4. Materiaalit ja palvelut
(1 000 EUR) 2024 2023
Aineet, tarvikkeet ja tavarat
Ostot tilikauden aikana 361 832 427 590
Varastojen lisäys (-)/vähennys (+) 8 359 -2 487
Ulkopuoliset palvelut 12 787 11 413
Yhteensä 382 978 436 516
5. Henkilöstö tilikauden aikana
keskimäärin
Henkilöä 2024 2023
Työntekijät 506 514
Toimihenkilöt 477 471
Yhteensä 983 985
6. Henkilöstökulut
(1 000 EUR) 2024 2023
Palkat ja palkkiot 53 664 53 757
Eläkekulut 9 060 9 070
Muut henkilösivukulut 1 458 2 372
Yhteensä 64 181 65 199
7. Johdon palkat ja palkkiot
(1 000 EUR) 2024 2023
Toimitusjohtaja 1 244 1 177
Hallituksen jäsenet 328 365
Yhteensä 1 572 1 543
8. Poistot ja arvonalentumiset
(1 000 EUR) 2024 2023
Suunnitelman mukaiset poistot 23 855 22 413
Yhteensä 23 855 22 413
9. Tilintarkastajan palkkiot
(1 000 EUR) 2024 2023
KPMG KPMG
Tilintarkastuspalkkiot 108 95
Todistukset ja lausunnot 108 14
Veroneuvonta 2 16
Muut palkkiot 22 0
Yhteensä 241 124
154
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
10. Rahoitustuotot ja -kulut
(1 000 EUR) 2024 2023
Tuotot osuuksista saman
konsernin yrityksissä 0 14 946
Osinkotuotot
Saman konsernin yrityksiltä 500 1 300
Omistusyhteysyrityksiltä 102 68
Osinkotuotot yhteensä 602 1 368
Korko- ja muut rahoitustuotot
Saman konsernin yrityksiltä 1 806 1 547
Johdannaisten käyvän arvon muutokset 322 2 326
Muilta 6 714 5 182
Korko- ja muut rahoitustuotot yhteensä 8 842 9 055
Rahoitustuotot yhteensä 9 444 25 369
Korkokulut ja muut rahoituskulut
Johdannaisten käyvän arvon muutokset 3 576 3 254
Muille 4 819 8 111
Korkokulut ja muut rahoituskulut yhteensä 8 396 11 365
Rahoituskulut yhteensä 8 396 11 365
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä 1 048 14 004
Erään rahoitustuotot ja -kulut sisältyy
kurssivoittoa/-tappioita (netto) -4 -1 660
Tuotot osuuksista saman konsernin yrityksissä -erä sisältää
Venäjän tytäryhtiön OOO Ponssen ja sen omistaman Ponsse
Centren osakekannan myyntituoton.
11. Tilinpäätössiirrot
(1 000 EUR) 2024 2023
Suunnitelman mukaisten ja verotuk-
sessa tehtyjen poistojen erotus 0 166
12. Tuloverot
(1 000 EUR) 2024 2023
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta 7 055 12 698
Yhteensä 7 055 12 698
155
13. Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet
AINEETTOMAT HYÖDYKKEET 2024
(1 000 EUR)
Kehittämis-
menot
Patentti-
menot
Aineettomat
oikeudet
Muut
aineettomat
hyödykkeet
Ennakkomaksut
ja keskeneräiset
hankinnat Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 68 132 3 375 2 363 23 436 15 649 112 594
Lisäykset 10 192 222 0 2 263 2 991 15 668
Vähennykset 0 0 0 0 -9 497 -9 497
Siirrot erien välillä 0 0 0 0 0 0
Hankintameno 31.12.2024 78 324 3 597 2 363 25 699 9 143 119 125
Kertyneet poistot 1.1.2024 -44 823 -2 421 -2 273 -15 251 0 -64 769
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot 0 0 0 0 0 0
Tilikauden poisto -10 445 -322 -52 -3 093 0 -13 913
Kertyneet poistot 31.12.2024 -55 268 -2 743 -2 326 -18 344 0 -78 681
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 23 056 854 37 7 354 9 143 40 444
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 23 309 953 89 8 185 15 649 48 185
AINEELLISET HYÖDYKKEET 2024
(1 000 EUR)
Maa- ja
vesi-
alueet
Rakennukset ja
rakennelmat
Koneet ja
kalusto
Muut
aineelliset
hyödykkeet
Ennakkomaksut
ja keskeneräiset
hankinnat Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 1 618 84 021 94 811 230 1 734 182 414
Lisäykset 0 3 277 2 287 0 444 6 009
Vähennykset 0 0 0 0 -1 809 -1 809
Siirrot erien välillä 0 0 0 0 0 0
Hankintameno 31.12.2024 1 618 87 299 97 098 230 369 186 614
Kertyneet poistot 1.1.2024 0 -43 893 -74 130 0 0 -118 022
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot 0 0 0 0 0 0
Tilikauden poisto 0 -3 917 -6 024 0 0 -9 940
Kertyneet poistot 31.12.2024 0 -47 809 -80 154 0 0 -127 963
Arvonkorotukset 0 841 0 0 0 841
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 1 618 40 330 16 944 230 369 59 492
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 1 618 40 969 20 681 230 1 734 65 232
Tuotannon koneiden ja laitteiden kirjanpitoarvo
31.12.2024 14 851
31.12.2023 18 199
Emoyhtiön Vieremällä sijaitseviin toimitilakiinteistöihin on tehty 31.8.1994 arvonkorotus määrältään 841 tuhatta euroa.
Arvonkorotuksesta ei ole tehty poistoja. Arvonkorotus on tehty silloin voimassa olleen lainsäädännön perusteella, koska toimitilojen
todennäköinen luovutushinta on pysyvästi hankintamenoa olennaisesti suurempi.
156
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
14. Sijoitukset
SIJOITUKSET 2024
(1 000 EUR)
Osakkeet
Konserniyritykset
Osakkeet Omistus-
yhteysyritykset
Osakkeet
Muut
Saamiset
Konserniyritykset
Saamiset
Muut Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 38 000 335 440 0 0 38 774
Lisäykset 0 0 0 0 0 0
Vähennykset 0 0 0 0 0 0
Hankintameno 31.12.2024 38 000 335 440 0 0 38 774
Kertyneet arvonalennukset 1.1.2024 -21 579 0 -84 0 0 -21 663
Vähennykset 0 0 0 0 0 0
Arvonalennukset 0 0 0 0 0 0
Arvonkorotukset 0 0 0 0 0 0
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 16 421 335 356 0 0 17 112
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 16 421 335 356 0 0 17 112
KONSERNIYRITYKSET
Nimi ja kotipaikka Yhtiön omistusosuus-%
Ponsse AB, Västerås, Ruotsi 100,00
Ponsse AS, Kongsvinger, Norja 100,00
Ponssé S.A.S., Gondreville, Ranska 100,00
Ponsse UK Ltd., Annan, Iso-Britannia 100,00
Ponsse Machines Ireland Ltd., Port Laoise, Irlanti 100,00
Ponsse North America, Inc., Rhinelander,
Yhdysvallat 100,00
Ponsse Latin America Indústria de Máquinas
Florestais Ltda, Mogi das Cruzes, Brasilia 100,00
Epec Oy, Seinäjoki, Suomi 100,00
Epec B.V., Barendrecht, Alankomaat (Epec Oy:n
omistama)
100,00
Ponsse Asia-Pacific Ltd., Hongkong 100,00
Ponsse China Ltd., Beihai, Kiina (Ponsse
Asia-Pacific Ltd.:n omistama)
100,00
Ponsse Uruguay S.A., Paysandú, Uruguay 100,00
Ponsse Czech s.r.o, Hostinné, Tšekki 100,00
Ponsse Chile SpA, Chillán, Chile 100,00
EAI PON1V Holding Oy, Suomi 100,00
Kaikki konserniyhtiöt on yhdistelty emoyhtiön
konsernitilinpäätökseen.
OSAKKUUSYRITYKSET
Nimi ja kotipaikka Yhtiön omistusosuus-%
Sunit Oy, Kajaani, Suomi 34,00
Osakkuusyhtiö on yhdistelty emoyhtiön konsernitilinpäätökseen.
15. Vaihto-omaisuus
(1 000 EUR) 2024 2023
Aineet ja tarvikkeet 59 953 73 748
Keskeneräiset tuotteet 15 358 13 443
Valmiit tuotteet/tavarat 3 320 7 271
Muu vaihto-omaisuus 25 893 20 303
Ennakkomaksut 4 1 004
Yhteensä 104 528 115 769
157
16. Saamiset
(1 000 EUR) 2024 2023
Pitkäaikaiset saamiset
Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Lainasaamiset 9 760 10 297
Muut saamiset 132 3 102
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä 9 892 13 398
Lyhytaikaiset saamiset
Myyntisaamiset 21 696 28 743
Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Myyntisaamiset 93 510 106 850
Lainasaamiset 15 224 8 176
Muut saamiset 203 733
Muut saamiset 7 268 8 750
Siirtosaamiset
Avustussaamiset 1 310 795
Tuloverosaaminen 0 0
Johdannaissopimukset 68 681
Jaksotettavat kulut 2 347 2 470
Muut siirtosaamiset 1 379 1 527
Siirtosaamiset yhteensä 5 105 5 473
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä 143 005 158 726
Saamiset yhteensä 152 897 172 124
Vuoden 2023 aikana Ponsse Oyj myi Venäjän tytäryhtiön OOO
Ponssen ja sen omistaman Ponsse Centren koko osakekannan
venäläisyhtiö OOO Bisonille. Muut saamiset -erä (pitkäaikainen
vuonna 2023 ja lyhytaikainen vuonna 2024) sisältää 3 miljoo-
nan euron myyntihintasaamisen, joka erääntyy maaliskuussa
2025.
17. Oma pääoma
(1 000 EUR) 2024 2023
Sidottu oma pääoma
Osakepääoma 1.1. 7 000 7 000
Rahastoanti 0 0
Osakepääoma 31.12. 7 000 7 000
Arvonkorotusrahasto 1.1. 841 841
Pysyvien vastaavien arvonkorotus,
muutos 0 0
Arvonkorotusrahasto 31.12. 841 841
Sidottu oma pääoma yhteensä 7 841 7 841
Vapaa oma pääoma
Muut rahastot 1.1. 3 458 3 458
Osakepalkkiojärjestelmä, muutos 0 0
Muut rahastot 31.12. 3 458 3 458
Voitto edellisiltä tilikausilta 1.1. 267 602 222 168
Omien osakkeiden hankinta 0 0
Osakepalkkiojärjestelmä, muutos 0 0
Osingonjako -15 400 -16 794
Voitto edellisiltä tilikausilta 31.12. 252 201 205 374
Tilikauden tulos 21 321 62 227
Vapaa oma pääoma yhteensä 276 980 271 059
Oma pääoma yhteensä 284 821 278 900
Muut rahastot sisältää osakepalkkiojärjestelmään liittyvän
omien osakkeiden luovutukseen liittyvän rahaston lisäyksen.
158
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
18. Jakokelpoinen vapaa oma
pääoma
(1 000 EUR) 2024 2023
Voitto edellisiltä tilikausilta 252 201 205 374
Tilikauden tulos 21 321 62 227
Aktivoidut kehittämismenot -30 919 -35 998
Yhteensä 242 603 231 603
1.1.2016 alkaen taseeseen aktivoidut kehittämismenot vähen-
netään jakokelpoisista varoista.
Ponsse Oyj:n rekisteröity osakepääoma 31.12.2024 oli
7 000 000 euroa ja se jakaantui 28 000 000 kappaleeseen
0,25 euron nimellisarvoisia osakkeita. Osakkeet ovat kaikki
samanlajisia ja kukin osake oikeuttaa äänestämään yhtiökokouk-
sessa yhdellä äänellä ja antaa saman oikeuden osinkoon.
Ponsse Oyj:llä ei ole liikkeellä vaihtovelkakirjoja eikä optiolai-
noja. Emoyhtiöllä on hallussaan 1 997 omaa osaketta. Ponsse
Oyj:n hallituksella ei ole voimassa olevia valtuuksia osakepää-
oman korottamiseen eikä vaihtovelkakirja- tai optiolainojen
liikkeeseenlaskuun.
19. Tilinpäätössiirtojen kertymä
(1 000 EUR) 2024 2023
Poistoero 0 0
20. Pakolliset varaukset
(1 000 EUR) 2024 2023
Takuuvaraus 5 945 4 611
21. Pitkäaikainen vieras pääoma
(1 000 EUR) 2024 2023
Lainat rahoituslaitoksilta 41 000 41 000
Muut lainat 0 161
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä 41 000 41 161
Ponsse Oyj:llä ei ole velkoja, jotka erääntyvät myöhemmin kuin
viiden vuoden kuluttua.
22. Lyhytaikainen vieras pääoma
(1 000 EUR) 2024 2023
Lainat rahoituslaitoksilta 15 000 45 000
Muut velat 161 792
Saadut ennakot 56 90
Ostovelat 54 250 72 824
Velat samaan konserniin kuuluville yrityksille
Saadut ennakot 0 710
Konserniostovelat 1 656 1 232
Velat samaan konserniin kuuluville
yrityksille yhteensä
1 656 1 942
Muut velat 1 347 1 358
Siirtovelat
Henkilöstökuluvelat 13 426 13 676
Korkojaksotus 513 1 223
Tuloverovelka 1 294 1 240
Myynnin rahoitusjärjestelyt 3 596 752
Varaosabonusjaksotus 2 699 2 643
Muut siirtovelat 3 319 2 654
Siirtovelat yhteensä 24 849 22 187
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä 97 319 144 194
159
23. Annetut vakuudet,
vastuusitoumukset ja muut
vastuut
23.1 Omasta puolesta annetut vakuudet
Yhtiön omaa omaisuutta ei ole annettu velkojen vakuudeksi.
23.2 Leasingvastuut
(1 000 EUR) 2024 2023
Leasingsopimuksista maksettavat määrät
Seuraavalla tilikaudella maksettavat 1 250 754
Myöhemmin maksettavat 1 447 786
Leasingsopimuksista maksettavat määrät
yhteensä 2 697 1 540
23.3 Vastuusitoumukset samaan konserniin
kuuluvien yritysten puolesta
(1 000 EUR) 2024 2023
Samaan konserniin kuuluvien yritysten puolesta
annetut takaukset 17 226 20 023
Emoyhtiö on antanut kirjallisen vakuuden kuuden tytäryhtiönsä
ulkopuolisten velkojen suojaksi.
23.4 Eläkevastuut
Yhtiön eläkevastuut on vakuutettu ulkopuolisessa
eläkevakuutusyhtiössä.
Yhtiöllä on käytössä toimitusjohtajalle ja rajatuille strate-
gisessa roolissa oleville henkilöille lisäeläkejärjestely, joka on
lakisääteisen eläkkeen lisäksi maksettava lakisääteistä eläkettä
täydentävä eläke-etuus.
23.5 Muut vastuusitoumukset
(1 000 EUR) 2024 2023
Takaukset muiden puolesta 2 921 2 839
Takaisinostovastuut 356 442
Muut vastuut 4 915 5 482
Muut vastuusitoumukset yhteensä 8 191 8 764
Yhtiö on velvollinen tarkistamaan kiinteistöinvestoinneista teke-
miään arvonlisäverovähennyksiä, jos kiinteistön verollinen käyttö
vähenee tarkistuskauden aikana. Vastuun enimmäismäärä on
4 721 572 euroa (5 348 800 euroa) ja viimeinen tarkistus-
vuosi on 2034 (2033), ja tämä sisältyy edellä esitettyyn Muut
vastuut -kohtaan.
23.6 Johdannaissopimuksista johtuvat vastuut
(1 000 EUR) 2024 2023
Valuuttatermiinit
Käypä arvo -1 224 -146
Kohde-etuuden arvo 57 034 70 838
Korkojohdannaiset
Käypä arvo 877 1 684
Kohde-etuuden arvo 28 000 28 000
Johdannaissopimuksia käytetään ainoastaan valuuttakurssi- ja
korkoriskeiltä suojautumiseen.
160
EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS
OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT
Ponsse Oyj:n osakepääoma on 7 000 000 euroa, joka jakautuu
28 000 000 osakkeeseen. Osakkeen nimellisarvo on 0,25
euroa. Osakkeet ovat kaikki samanlajisia, ja kukin osake oikeuttaa
äänestämään yhtiökokouksessa yhdellä äänellä ja antaa saman
oikeuden osinkoon.
Ponsse Oyj:llä ei ole liikkeellä vaihtovelkakirjoja eikä
optiolainoja.
Omat osakkeet
Emoyhtiöllä on hallussaan 1 997 omaa osaketta.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään
250 000 oman osakkeen hankkimisesta yhdessä tai useammas-
sa erässä, mikä vastaa noin 0,89 prosenttia yhtiön kaikista
osakkeista. Osakkeet hankitaan julkisessa kaupankäynnissä,
minkä vuoksi hankinta tapahtuu muuten kuin osakkeenomistajien
omistamien osakkeiden suhteessa ja osakkeista maksettava
vastike on yhtiön osakkeen hankintahetken markkinahinta
Nasdaq Helsinki Oy:n järjestämässä julkisessa kaupankäyn-
nissä. Osakkeita voidaan hankkia myös julkisen kaupankäynnin
ulkopuolella hintaan, joka enimmillään vastaa hankintahetken
markkinahintaa julkisessa kaupankäynnissä. Hallitus valtuutettiin
päättämään, miten osakkeita hankitaan. Hallitus voi valtuutuksen
perusteella päättää omien osakkeiden hankkimisesta vain yhtiön
vapaalla omalla pääomalla. Hallitus päättää, miten osakkeita
hankitaan. Omia osakkeita voidaan hankkia muuten kuin osak-
keenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa (suunnattu
hankinta), jos siihen on yhtiön kannalta painava taloudellinen
syy osakeyhtiölain 15 luvun 6 §:n mukaisesti. Omia osakkeita
voidaan hankkia yhtiön pääomarakenteen kehittämiseksi,
luovutettavaksi mahdollisten yhtiön kasvustrategiaa tukevien
yrityskauppojen, investointien tai muiden yhtiön liiketoimintaan
kuuluvien järjestelyjen rahoittamiseksi tai toteuttamiseksi,
käytettäväksi yhtiön kannustinjärjestelmissä tai muutoin edel-
leen luovutettavaksi, pidettäväksi tai mitätöitäväksi. Päätöstä
yhtiön omien osakkeiden hankkimisesta ei valtuutuksen nojalla
saa tehdä siten, että yhtiöllä ja sen tytäryhteisöillä hallussaan
olevien omien osakkeiden yhteenlaskettu määrä olisi yli 10
prosenttia kaikista osakkeista. Valtuutus kumoaa aikaisemman
varsinaisen yhtiökokouksen 12.4.2023 hallitukselle antaman
valtuutuksen ja on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiöko-
kouksen päättymiseen saakka, kuitenkin enintään 30.6.2025
saakka.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakeannista
sekä osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:ssä tarkoitettujen optio-oi-
keuksien ja muiden osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien
antamisesta. Valtuutuksen perusteella voidaan antaa enintään
250 000 osaketta (mukaan lukien erityisten oikeuksien perus-
teella annettavat osakkeet) yhdessä tai useammassa erässä,
mikä vastaa noin 0,89 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista.
Hallitus päättää kaikista osakeannin ja osakkeisiin oikeuttavien
erityisten oikeuksien antamisen ehdoista. Valtuutuksen nojalla
voidaan antaa sekä uusia osakkeita että yhtiön hallussa olevia
omia osakkeita. Osakkeiden sekä optio-oikeuksien ja muiden
osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisessa ja
luovuttamisessa voidaan poiketa osakkeenomistajien merkin-
täetuoikeudesta (suunnattu anti), jos siihen on yhtiön kannalta
painava taloudellinen syy, kuten osakkeiden käyttäminen
yhtiön pääomarakenteen kehittämiseksi, mahdollisten yhtiön
kasvustrategian tukemiseksi tehtävien yrityskauppojen, inves-
tointien tai muiden yhtiön liiketoimintaan kuuluvien järjestelyjen
toteuttamiseksi taikka yhtiön sitouttamis- ja kannustinjärjestel-
mien toteuttamiseksi. Hallitus voi valtuutuksen nojalla päättää
myös maksuttomasta osakeannista yhtiölle itselleen. Valtuutus
kumoaa aikaisemman varsinaisen yhtiökokouksen 12.4.2023
hallitukselle antaman valtuutuksen päättää osakeannista sekä
optio-oikeuksien ja muiden osakkeisiin oikeuttavien erityisten
oikeuksien antamisesta. Valtuutus on voimassa seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka, kuitenkin
enintään 30.6.2025 saakka.
161
OSAKEPÄÄOMAN KOROTUKSET 1994–2024
Merkintäaika Korotustapa
Nimellisarvo
EUR
Uusien osakkeiden
lukumäärä
Osakepääoman korotus
EUR
Uusi osakepääoma
EUR
31.8.1994 Rahastoanti 0,84 1 300 000 1 093 221,52 2 489 181,31
9.–22.3.1995 Rahastoanti 0,84 148 000 124 459,07 2 613 640,38
9.–22.3.1995 Yleisölle suunnattu uusmerkintä 0,84 392 000 329 648,34 2 943 288,71
16.3.2000 Split 1:2 0,42 - 0,00 2 943 288,71
16.3.2000 Rahastoanti 0,50 - 556 711,29 3 500 000,00
29.11.2004 Rahastoanti 0,50 7 000 000 3 500 000,00 7 000 000,00
29.3.2006 Split 1:2 0,25 - 0,00 7 000 000,00
Valtuudet osakepääoman korottamiseen
Yhtiön hallituksella ei ole tilikauden päättyessä voimassa olevia
valtuuksia osakepääoman korottamiseen eikä vaihtovelkakirja-
tai optiolainojen liikkeeseenlaskuun.
OSAKEVAIHTO 1.1–31.12.2024
kk
Vaihdon
arvo, EUR Vaihto, kpl
Alin,
EUR
Ylin,
EUR
Painotettu
keskikurssi,
EUR
Päätös-
kurssi,
EUR
Osakekannan
markkina-arvo,
EUR Osakkeita, kpl
Suhteellinen
vaihto, %
1 1 816 262 78 819 22,35 24,30 23,04 23,70 663 600 000 28 000 000 0,28
2 1 352 683 58 412 22,50 23,90 23,16 23,40 655 200 000 28 000 000 0,21
3 1 328 734 57 433 22,50 24,00 23,14 23,60 660 800 000 28 000 000 0,21
4 1 481 385 63 617 22,50 24,10 23,29 22,90 641 200 000 28 000 000 0,23
5 2 194 995 92 570 22,10 26,10 23,71 24,40 683 200 000 28 000 000 0,33
6 1 537 698 60 821 24,00 26,20 25,28 26,10 730 800 000 28 000 000 0,22
7 1 081 418 42 370 23,60 27,10 25,52 24,20 677 600 000 28 000 000 0,15
8 2 529 752 109 992 22,30 24,80 23,00 22,60 632 800 000 28 000 000 0,39
9 1 339 100 61 632 20,50 23,10 21,73 21,60 604 800 000 28 000 000 0,22
10 1 239 574 54 241 21,30 24,90 22,85 22,80 638 400 000 28 000 000 0,19
11 829 879 38 218 21,00 23,00 21,71 21,50 602 000 000 28 000 000 0,14
12 2 786 048 136 991 19,70 21,80 20,34 20,10 562 800 000 28 000 000 0,49
2024 19 517 527 855 116 19,70 27,10 22,82 20,10 562 800 000 28 000 000 3,05
162
OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT
OSAKKEENOMISTAJIEN JAKAANTUMINEN OMISTAJARYHMITTÄIN 31.12.2024
Osakemäärä,
kpl
Osuus osakkeista
ja äänistä, %
Hallinta-
rekisteröity, kpl
Hallinta-
rekisteröity, %
Äänimäärä,
kpl
Äänimäärä,
%
Yritykset 635 034 2,268 0 0 635 034 2,268
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset 2 376 762 8,488 776 673 2,774 3 153 435 11,262
Julkisyhteisöt 1 161 173 4,147 0 0 1 161 173 4,147
Kotitaloudet 22 238 491 79,423 0 0 22 238 491 79,423
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 524 606 1,874 0 0 524 606 1,874
Ulkomaat 22 160 0,079 265 101 0,947 287 261 1,026
Kaikki yhteensä 26 958 226 96,279 1 041 774 3,721 28 000 000 100,000
OSAKKEENOMISTUKSEN JAKAUTUMINEN SUURUUSLUOKITTAIN 31.12.2024
Osakkeita/osakas Osakasmäärä, kpl Osuus osakkaista, % Osakkeita yhteensä, kpl Osuus osakkeista ja äänistä, %
1–100 12 255 66,236 414 069 1,479
101–500 4 351 23,516 1 086 599 3,881
501–1 000 980 5,297 759 200 2,711
1 001–5 000 754 4,075 1 607 872 5,742
5 001–10 000 83 0,449 616 318 2,201
10 001–50 000 60 0,324 1 181 916 4,221
50 001–100 000 6 0,032 366 335 1,308
100 001–500 000 7 0,038 2 253 561 8,048
yli 500 000 6 0,032 19 714 130 70,408
Yhteensä 18 502 100,000 28 000 000 100,000
0,0
0,1
0,2
0,3
0,4
0,5
Osakkeen suhteellinen vaihto kuukausittain, %
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
0,28
0,21
0,21
0,23
0,33
0,22
0,15
0,39
0,22
0,19
0,14
0,49
OSAKKEEN SUHTEELLINEN VAIHTO
KUUKAUSITTAIN 2024
(%)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12
12
Osakkeen painotettu keskihinta kuukausittain 2024, EUR
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
23,70
23,40
23,60
22,90
24,40
26,10
24,20
22,60
21,60
22,80
21,50
20,10
OSAKKEEN PAINOTETTU KESKIHINTA
KUUKAUSITTAIN 2024
(EUR)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12
18
20
22
24
26
28
13
163
OSAKKEENOMISTAJAT 31.12.2024
Nro Nimi Osakkeiden määrä, kpl Osuus osakkeista, % Osuus äänistä, %
1 Vidgren Juha Einari 6 207 000 22,17 22,17
2 Vidgren Jukka Tuomas 3 764 778 13,45 13,45
3 Vidgren Janne Ilmari 3 691 742 13,18 13,18
4 Vidgren Jarmo Kalle Johannes 3 684 263 13,16 13,16
5 Nordea Nordic Small Cap Fund 1 616 331 5,77 5,77
6 Skandinaviska Enskilda Banken Ab (Publ) Helsingin sivukonttori 750 016 2,68 2,68
7 Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 426 000 1,52 1,52
8 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma 389 000 1,39 1,39
9 Einari Vidgrenin Säätiö SR 388 000 1,39 1,39
10 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo 335 000 1,20 1,20
11 Evli Finnish Small Cap Fund 305 238 1,09 1,09
12 Sijoitusrahasto Aktia Capital 218 000 0,78 0,78
13 Citibank Europe Plc 192 323 0,69 0,69
14 Nummela Juho Aleksi 80 691 0,29 0,29
15 Säästöpankki kotimaa -sijoitusrahasto 79 392 0,28 0,28
16 Rinta-Jouppi Jarmo Aulis 53 500 0,19 0,19
17 Randelin Mari Elina 51 141 0,18 0,18
18 Clearstream Banking S.A. 51 111 0,18 0,18
19 Kirkon Eläkerahasto 50 500 0,18 0,18
20 Relander Pär-Gustaf 48 000 0,17 0,17
21 Mandatum Henkivakuutusosakeyhtiö 44 128 0,16 0,16
22 Vidgren Kalle Samuel 41 156 0,15 0,15
23 Vidgren Henri Eemil 38 084 0,14 0,14
24 Apotrade Consulting Oy 36 000 0,13 0,13
25 Suka Oy 34 170 0,12 0,12
26 Aro Erkki Arvi Juhani 32 568 0,12 0,12
27 Outokummum Metalli Oy 32 000 0,11 0,11
28 Relander Annette Louise 32 000 0,11 0,11
29 Niemi - Säätiö SR 28 000 0,10 0,10
30 Lehtomäki Onni Kalevi 26 800 0,10 0,10
Muut osakkeenomistajat 5 273 068 18,82 18,82
Yhteensä 28 000 000 100,00 100,00
Vuoden 2024 lopussa Ponsse Oyj:llä oli 18 502 (31.12.2023:
18 356) osakkeenomistajaa.
Johdon omistus
Hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja sekä heidän määräysval-
lassaan olevat yhtiöt ja alaikäiset lapset omistivat 31.12.2024
yhteensä 7 534 507 Ponsse Oyj:n osaketta, mikä vastaa 26,9
prosenttia yhtiön osakkeista ja äänistä.
Osakepääoma ja osakkeet -osio on tilintarkastamaton.
164
OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT
Yhtiön taloudellisessa tilanteessa ei ole tilikauden päättymi-
sen jälkeen tapahtunut sellaisia olennaisia muutoksia, jotka
vaikuttaisivat osingonjakoehdotukseen. Hallitus on OYL 13:2
§:n mukaisesti huomioinut osinkoesitystä tehdessään esitetyn
osingonjaon vaikutuksen konsernin maksukykyisyyteen.
Emoyhtiön jakokelpoiset varat ovat 242 602 704,97 euroa,
josta tilikauden voitto oli 21 320 831,03 euroa.
Hallituksen ja toimitusjohtajan lausumat
HALLITUKSEN ESITYS
VOITTOVAROJEN KÄYTÖSTÄ
Yhtiön hallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että
tilikaudelta 2024 jaetaan osinkoa 0,50 euroa osakkeelta eli
yhteensä 13 999 001,50 euroa.
Emoyhtiön vapaaseen omaan pääomaan jätetään
228 603 703,47 euroa.
— Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava
selostus yrityksen ja konsernitilinpäätökseen sisältyvien
yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja
tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epä-
varmuustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta.
— Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on
laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja
kestävyysraportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen
8 artiklaa.
Vieremällä 10. maaliskuuta 2025
Jarmo Vidgren
hallituksen puheenjohtaja
Mammu Kaario Matti Kylävainio
Ilpo Marjamaa Juha Vanhainen
Terhi Koipijärvi
Jukka Vidgren
Juho Nummela
toimitusjohtaja
Vahvistamme, että:
— EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti laadittu konsernitilinpää-
tös ja emoyhtiön Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen
laatimista koskevien säännösten mukaisesti laadittu tilinpää-
tös antaa oikean ja riittävän kuvan sekä yrityksen että sen
konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden
varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta
tai tappiosta.
165
TILINPÄÄTÖSMERKINTÄ
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä 10. maaliskuuta 2025
KPMG Oy Ab
Ari Eskelinen
KHT
166
TILINTARKASTUSKERTOMUS
TILINTARKASTUSKERTOMUS
Ponsse Oyj:n yhtiökokoukselle
TILINPÄÄTÖKSEN
TILINTARKASTUS
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Ponsse Oyj:n (y-tunnus 0934209-
0) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2024. Tilinpäätös
sisältää konsernin taseen, laajan tuloslaskelman, laskelman
oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot,
mukaan lukien olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita
koskeva informaatio, sekä emoyhtiön taseen, tuloslaskelman,
rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
— konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin
taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja
rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
— tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toi-
minnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa
voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien sään-
nösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton hallitukselle annetun lisäraportin
kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatet-
tavan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkas-
tustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä
niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja
olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja käsityksemme
mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja
koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet
EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja
kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastus-
palvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.4.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Olennaisuus
Tarkastuksemme laajuuteen on vaikuttanut
soveltamamme olennaisuus. Olennaisuus on määritetty
perustuen ammatilliseen harkintaamme ja se ohjaa
tarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen ja laajuuden
määrittämisessä, sekä todettujen virheellisyyksien vaikutusten
arvioimisessa suhteessa tilinpäätökseen kokonaisuutena.
Olennaisuuden taso perustuu arvioomme sellaisten
virheellisyyksien suuruudesta, joilla yksin tai yhdessä voisi
kohtuudella odottaa olevan vaikutusta tilinpäätöksen käyttäjien
tekemiin taloudellisiin päätöksiin. Olemme ottaneet huomioon
myös sellaiset virheellisyydet, jotka laadullisten seikkojen vuoksi
ovat mielestämme olennaisia tilinpäätöksen käyttäjille.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka
ammatillisen harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä
tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa.
Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuute-
na kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme
siitä annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista
erillistä lausuntoa. EU-asetuksen 537/2014 10 artiklan 2
kohdan c alakohdan mukaiset merkittävät olennaisen virheelli-
syyden riskit sisältyvät alla kuvattuihin tilintarkastuksen kannal-
ta keskeisiin seikkoihin.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin
siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän on sisältynyt arvi-
ointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta
suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan
olennaisen virheellisyyden riski.
167
TILINTARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT KUINKA KYSEISIÄ SEIKKOJA KÄSITELTIIN TILINTARKASTUKSESSA
KONE- JA HUOLTOPALVELUMYYNNIN TULOUTUS (KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT 2.1 JA 2.2)
• Merkittävin osa, 75 %, konsernin liikevaihdosta muodostuu
konemyynnistä, jossa tuloutus tapahtuu yhtenä ajankohtana
määräysvallan siirtyessä asiakkaalle sopimusehtojen
mukaisesti.
• Konsernin liikevaihdosta 23 % muodostuu huoltopalvelu-
myynnistä. Pitkäaikaiset huoltopalvelusopimukset tuloutetaan
ajan kuluessa siten, että tuloutettava liikevaihto vastaa
konsernin suorittamia huoltopalveluita.
• Sekä kone- että huoltopalvelumyynnin oikea-aikaiseen tuloutuk-
seen sisältyy riski siitä, että ne on tuloutettu joko liian aikaisin tai
liian myöhään.
• Myyntitapahtumien merkittävästä määrästä sekä virheellisen
tuloutushetken riskistä johtuen myyntituottojen kirjaaminen
liikevaihtoon on ollut tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka.
• Olemme arvioineet yhtiön myynnin tuloutus- ja laskentaperiaat-
teita suhteessa sovellettaviin IFRS-standardeihin keskittyen
erityisesti kone- ja huoltopalvelumyyntiin.
• Liikevaihdon tarkastuksessa olemme testanneet myyntiin
liittyviä avainkontrolleja ja tehneet analyyttisiä sekä aineisto-
tarkastustoimenpiteitä.
• Olemme tarkastaneet otoksen tilikauden aikaisista tapahtumis-
ta vertaamalla niitä laskuihin, sopimuksiin, toimitusasiakirjoihin
ja saatuihin maksusuorituksiin.
• Myynnin jaksottumista oikealle tilikaudelle olemme tarkastaneet
vertaamalla otoksen tilikauden päättymisen lähettyvillä kirjattuja
myyntitapahtumia-, -laskuja, toimitusasiakirjoja ja niiden toimitus-
ehtoja tuloutushetkeen sekä tarkastamalla vuoden 2025 alun
hyvityslaskuja.
• Lisäksi olemme arvioineet liikevaihtoa koskevien konsernitilin-
päätöksen liitetietojen oikeellisuutta ja riittävyyttä.
VAIHTO-OMAISUUDEN ARVOSTUS – VAIHTOKONEVARASTO SEKÄ AINE- JA TARVIKEVARASTO (KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIETO 4.4)
• Konsernin vaihto-omaisuuden tasearvo oli tilikauden lopussa
n.219 miljoonaa euroa muodostaen 39 % taseen loppu-
summasta. Vaihto-omaisuuden kokonaisarvosta n. 76 % koos-
tuu aine- ja tarvikevarastosta sekä vaihtokoneista.
• Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä
alhaisempaan todennäköiseen nettorealisointiarvoon.
Raaka-aineiden ja tarvikkeiden hankintameno määritetään
keskihintamenetelmällä.
• Vaihtokone- sekä aine- ja tarvikevaraston arvostus sisältää
johdon harkintaa ja arvionvaraisuutta todennäköisestä netto-
realisointiarvosta.
• Vaihto-omaisuuden raportoinnin oikeellisuuden (määrä ja
yksikköhinta) varmistamisessa korostuvat tietojärjestelmien ja
sisäisen kontrollin toimivuus.
• Näistä syistä johtuen vaihto-omaisuuden arvostus on ollut
tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka.
• Vaihtokone- sekä aine- ja tarvikevarastoon liittyen olemme
testanneet keskeisiä kontrolleja sekä suorittaneet analyyttisiä ja
aineistotarkastustoimenpiteitä.
• Olemme muodostaneet käsityksen epäkuranttiusmallin
periaatteista ja toiminnasta, ja arvioineet johdonmukaisuutta
laskentasääntöjen soveltamisessa sekä tehtyjen arvon-
alentumiskirjausten riittävyyttä.
• Olemme analysoineet vaihtokonevaraston arvostusperiaatteita.
Kävimme läpi vaihtokonevaraston kiertonopeutta ja vertasimme
valittujen vaihtokoneiden tasearvoja toteutuneisiin jälleen-
myyntihintoihin.
• Olemme osallistuneet vaihto-omaisuuden inventointeihin
valituissa toimipaikoissa ja arvioineet inventointiprosessien
asianmukaisuutta.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta emme ole tunnistaneet tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja.
168
TILINTARKASTUSKERTOMUS
Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja
toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimi-
sesta siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän
kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa
oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpää-
töksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää
lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat
myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole vää-
rinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan
velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa
toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat,
jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös
on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös laadi-
taan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai
konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta
realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä,
onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä
tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen
varmuus on korkea varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että
olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä
voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan
olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella
odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät
tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme
ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
— Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvat tilinpäätöksen olennaisen virheellisyyden riskit,
suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perus-
taksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintar-
kastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin
riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimin-
taa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä
tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan
sivuuttamista.
— Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta
relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suun-
nittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkas-
tustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että
pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin
sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
— Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden
asianmukaisuutta sekä johdon tekemien kirjanpidollisten
arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
— Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitus-
johtajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen
oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimam-
me tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen
siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää
olennaista epävarmuutta, joka voi antaa merkittävää aihetta
epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa.
Jos johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta
esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuk-
sessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta
koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme.
Johtopäätöksemme perustuvat tilintarkastuskertomuksen
antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidens-
siin. Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin
johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan
toimintaansa.
— Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät
tiedot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta
ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana
olevia liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja
riittävän kuvan.
— Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen
hankkiaksemme konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkas-
tuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin
kuuluvia yhteisöjä tai liiketoimintayksikköjä koskevasta talou-
dellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin tilintarkas-
tusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta,
valvonnasta ja läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslau-
sunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilin-
tarkastuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä
merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdol-
liset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka
tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että
olemme noudattaneet riippumattomuutta koskevia relevantteja
eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista
169
suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vai-
kuttavan riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa
niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista
seikoista olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden
tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta
keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuk-
sessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan
julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa
toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskerto-
muksessa, koska siitä aiheutuvien epäedullisten vaikutusten
voisi kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin tällaisesta
viestinnästä koituva yleinen etu.
MUUT RAPORTOINTI-
VELVOITTEET
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana
27.5.2020 alkaen yhtäjaksoisesti viisi vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta.
Muu informaatio käsittää toimintakertomuksen ja vuosikerto-
mukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätös-
tä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme
saaneet toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän
tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja odotamme saa-
vamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio
tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessäm-
me arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa
tilin päätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme
tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olen-
naisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuu-
tenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu
noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta
niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjan-
pitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen
ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia ja että toiminta-
kertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia sään-
nöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia
koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää
käyttöömme saamaamme muuhun informaatioon kohdistamam-
me työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa in-
formaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava
tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
Helsingissä 10. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Ari Eskelinen
KHT
170
TILINTARKASTUSKERTOMUS
KESTÄVYYSRAPORTIN
VARMENNUSKERTOMUS
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä.
Muu seikka
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Ponsse Oyj:n
kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernin kestävyysraportti
on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta
1.1.–31.12.2024. Lausuntomme ei kata konsernin kestä-
vyysraportissa esitettyjä vertailutietoja. Lausuntoamme ei ole
mukautettu tämän seikan osalta.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus
ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä
niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja
olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä
laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan kestävyystar-
kastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä
toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten
vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien
säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudatta-
mista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Ponsse Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
— konsernin kestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja
esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mukaisesti,
mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty
prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandar-
dien mukaista raportointia varten ja tietojen merkitseminen
kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
— siitä, että konsernin kestävyysraportissa on noudatettu kes-
tävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen
(EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parla-
mentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa
8 säädettyjä vaatimuksia;
Ponsse Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksian-
non, jonka kohteena on Ponsse Oyj:n (y-tunnus 0934209-0)
toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernin kestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin
perusteella tietoomme ei ole tullut seikkaa, joka antaisi meille
syyn uskoa, että konsernin kestävyysraportissa ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
1. kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyys-
raportointistandardeja (ESRS);
2. kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuk-
sen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artik-
lassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Ponsse Oyj on
yksilöinyt tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista
raportoimista varten (kaksinkertainen olennaisuusanalyysi),
sekä tietojen merkitsemisen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä
tarkoitetulla tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2
kohdan mukaista konsernin kestävyysraportin merkitsemistä di-
gitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska kestävyysraportoin-
tiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä
ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön
puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernin kestävyysraportin varmentami-
sen rajoitetun varmuuden antavana toimeksiantona noudattaen
Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvä-
listä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu)
”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan
taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai yleis-
luontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tar-
kemmin kohdassa Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
171
— sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeel-
liseksi voidakseen laatia konsernin kestävyysraportin, jossa
ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysraportin
laatimisessa
Kestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuus-
arviointia relevanttien raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi.
Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja valintoja.
Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että
tämäntyyppisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja
olettamuksia sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta. Lisäksi
raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja yhtiön
on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat
oletukset ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista toimista
näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen lopputulos saattaa olla
erilainen, koska ennustetut tapahtumat eivät aina toteudu
odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadak-
semme rajoitetun varmuuden siitä, onko konsernin kestävyys-
raportissa väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmen-
nuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi
aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan
olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella
odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsernin
kestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE
3000 (uudistettu) noudattamiseen kuuluu, että käytämme
ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden
koko toimeksiannon ajan. Lisäksi:
— Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvat konsernin kestävyysraportin olennaisen virheelli-
syyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon
kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset var-
mennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että
pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin
sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
— Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
varmennustoimenpiteitä hankkiaksemme lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olen-
nainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski
siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää ha-
vaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa,
väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan
sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritet-
tavat toimenpiteet poikkeavat luonteeltaan ja ajoitukseltaan
kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä,
ja ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden
luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan
sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta
olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun
varmuuden antavassa toimeksiannossa saatava varmuuden
taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin
suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
— Haastattelimme Ponssen johtoa sekä kestävyystietojen
laatimisesta ja kokoamisesta vastaavia henkilöitä.
— Perehdyimme kestävyystietojen keräämiseen ja yhdistelemi-
seen liittyviin keskeisiin prosesseihin haastatteluin.
— Tutustuimme kestävyysraportilla esitettyjen tietojen kannal-
ta olennaisiin sisäisiin ohjeistuksiin ja toimintaperiaatteisiin.
— Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja
asiakirjoihin soveltuvin osin ja arvioimme tukevatko ne kestä-
vyysraporttiin sisältyvää informaatiota.
— Suoritimme toimipaikkavierailun valitulla toimipaikalla.
— Kaksinkertaisen olennaisuuden määrittämistä koskevan
prosessin osalta haastattelimme prosessista vastaavia
henkilöitä ja perehdyimme kaksinkertaisesta olennaisuus-
arvioinnista laadittuun prosessikuvaukseen ja muuhun
dokumentaatioon ja tausta-aineistoon.
— EU-taksonomiatietojen osalta haastattelimme yrityksen
johtoa ja taksonomiatietojen raportoinnin kannalta avainase-
massa olevia henkilöitä selvittääksemme miten taksonomia-
kelpoiset ja taksonomian mukaiset toiminnot on tunnistettu,
hankimme haastatteluja tukevaa evidenssiä ja täsmäytimme
raportoidut EU-taksonomiatiedot taustalaskemiin ja soveltu-
vin osin kirjanpitoon.
— Arvioimme ESRS-kestävyysraportointistandardien raportoin-
tia koskevien periaatteiden soveltamista kestävyystietojen
esittämisessä.
Helsinki 10. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Kestävyystarkastusyhteisö
Anna-Riikka Maunula
KRT
172
TILINTARKASTUSKERTOMUS
RIIPPUMATTOMAN TILINTARKASTAJAN
RAPORTTI PONSSE OYJ:N ESEF-
TILINPÄÄTÖKSESTÄ
Ponsse Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksi-
annon, jonka kohteena on Ponsse Oyj:n (y-tunnus 0934209-0) ko-
mission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpää-
tös 7437000IQJS6ZC1FR041-2024-12-31-0-fi.zip tilikaudelta
1.1.–31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja ti-
linpäätöksen (ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät
komission teknisen sääntelystandardin vaatimukset. Tähän vastuu-
seen kuuluu
— laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen
sääntelystandardin artiklan 3 mukaisesti
— merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat, liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein ko-
mission teknisen sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä
— varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen
keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä val-
vonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-ti-
linpäätöksen komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten
mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme
toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mu-
kaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunvalvontastandardia
ISQM1, jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otet-
tava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mu-
kaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien se-
kä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten
noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti var-
mentaa komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu
tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen si-
sältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission tekni-
sen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuu-
dessa varmennus on suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen
varmuuden antavan toimeksiannon kansainvälisen varmennustoi-
meksi¬antostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi
siitä,
— onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen pää-
laskelmat olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission tek-
nisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
— onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen lii-
tetiedot ja yhtiön tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty
iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan
vaatimusten mukaisesti, ja
— ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään
yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat
tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen,
onko virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista poikkea-
maa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntom-
me perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausun-
tona esitämme, että Ponsse Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen
7437000IQJS6ZC1FR041-2024-12-31-0-fi.zip sisältyvät konserni-
tilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot ti-
likaudelta 1.1.–31.12.2024 on olennaisilta osin merkitty komission
teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Ponsse Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkas-
tuksesta tilikaudelta 1.1.–31.12.2024 on annettu tilintarkastus-
kertomuksellamme päivätty 10.3.2025. Tällä raportilla emme an-
na konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta
varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 11. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Ari Eskelinen
KHT
173
SELVITYS HALLINTO-
JA OHJAUS-
JÄRJESTELMÄSTÄ
SISÄLLYS
Johdanto ���������������������������������������������������������������������������������������������������������������������������� 176
Ponssen johto ja hallinto ��������������������������������������������������������������������������������������������� 176
Yhtiökokous ��������������������������������������������������������������������������������������������������������������� 177
Hallitus ������������������������������������������������������������������������������������������������������������������������ 177
Toimitusjohtaja ��������������������������������������������������������������������������������������������������������� 180
Johtoryhmä �������������������������������������������������������������������������������������������������������������� 180
Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan pääpiirteet ������������������������������������������� 181
Muut tiedot ����������������������������������������������������������������������������������������������������������������������� 184
Tilintarkastus������������������������������������������������������������������������������������������������������������ 184
Sisäpiirihallinto ��������������������������������������������������������������������������������������������������������� 184
Lähipiiriliiketoimet��������������������������������������������������������������������������������������������������� 185
174
175
Yhtiökokous
Hallitus
Toimitusjohtaja
Johtoryhmä
Sisäinen valvonta &
riskien- hallinta
Tilintarkastus
Sisäinen tarkastus
176
SELVITYS HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
Ponsse Oyj:n (”yhtiö” tai ”Ponsse”) hallinnointi perustuu Suomen
lainsäädäntöön, Ponssen yhtiöjärjestykseen ja yhtiön toimi-
elinten määrittelemiin toimintaohjeisiin� Lisäksi yhtiö soveltaa
Finanssivalvonnan antamia ohjeita ja määräyksiä�
Selvitys Ponssen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä on laadittu
Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n hallinnointikoodin 2025
mukaisesti� Hallinnointikoodi 2025 on saatavilla osoitteessa
www�cgfinland�fi� Ponsse noudattaa hallinnointikoodin suosituksia
ilman poikkeuksia�
Selvitys on annettu Ponssen toimintakertomuksesta erillise-
nä asiakirjana, ja yhtiön hallitus on käsitellyt ja hyväksynyt sen�
Yhtiön tilintarkastaja KPMG Oy Ab on arvioinut, että selvityksen
sisältämä kuvaus taloudelliseen raportointiprosessiin liittyvien
sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteistä
on yhdenmukainen tilinpäätöksen kanssa� Selvitys on saatavilla
Ponssen internetsivuilla osoitteessa https://www�ponsse�com/
fi/yhtio/sijoittajat/hallinnointi#/ tilinpäätöksen ja toimintakerto-
muksen julkistamisen yhteydessä� Ponssen internetsivuilla löytyy
myös muuta yhtiön hallinnointiin liittyvää tietoa�
Ponssessa ylintä päätösvaltaa käyttävät osakkeenomistajat
yhtiökokouksessa� Yhtiön toimintaa johtavat hallitus ja toimitus-
johtaja� Johtoryhmä tukee toimitusjohtajaa yhtiön johtamisessa�
JOHDANTO
PONSSEN JOHTO JA HALLINTO
177
Yhtiökokous
Osakkeenomistajat käyttävät päätösvaltaansa yhtiökokoukses-
sa, jossa osakkeenomistajilla on puhe-, kysely- ja äänioikeus�
Yhtiökokous päättää osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaan
sille kuuluvista asioista, joita ovat muun muassa seuraavat:
• tilinpäätöksen vahvistaminen
• taseen osoittaman voiton käyttäminen;
• hallituksen jäsenten valinta sekä heidän palkkioistaan
päättäminen;
• hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan vastuuvapaudesta
päättäminen; sekä
• tilintarkastajan valinta ja tilintarkastajan palkkiosta
päättäminen�
Varsinainen yhtiökokous pidetään kerran vuodessa yhtiön
hallituksen päättämänä päivänä, kuitenkin ennen kesäkuun
loppua� Kokouspaikkana toimii Vieremä, Iisalmi tai Kajaani�
Yhtiökokouksen kutsuu koolle yhtiön hallitus� Yhtiökokouskutsu
julkistetaan Ponssen internetsivuilla ja hallituksen niin päättäes-
sä yhdessä laajalevikkisessä sanomalehdessä aikaisintaan kolme
(3) kuukautta ja viimeistään kaksikymmentäyksi (21) päivää
ennen yhtiökokousta� Esityslista ja muut yhtiökokoukseen liittyvät
asiakirjat ovat saatavilla internetsivuilla viimeistään kaksikym-
mentäyksi (21) päivää ennen yhtiökokousta� Saadakseen osal-
listua yhtiökokoukseen osakkeenomistajan on ilmoittauduttava
yhtiölle viimeistään kokouskutsussa mainittuna päivänä, joka voi
olla aikaisintaan kymmenen (10) päivää ennen kokousta�
Osakkeenomistaja voi myös esittää asioita lisättäväksi yhtiö-
kokouksen asialistalle, mikäli asia kuuluu yhtiökokouksen toimi-
valtaan ja hallitukselle on esitetty kirjallinen pyyntö asian lisäämi-
sestä asialistalle viimeistään yhtiön asettamaan päivämäärään
mennessä, joka saa olla aikaisintaan neljä viikkoa ennen kokous-
kutsun julkaisemispäivää� Osakkeenomistajan oikeudesta saada
haluamansa asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi, osakkeenomis-
tajien oikeudesta osallistua yhtiökokoukseen ja muista yhtiö-
kokoukseen liittyvistä asioista kerrotaan tarkemmin Ponssen
internetsivuilla�
Ylimääräinen yhtiökokous kutsutaan koolle, jos hallitus katsoo
siihen olevan aihetta tai jos tilintarkastaja tai osakkeenomistajat,
joilla on yhteensä vähintään yksi kymmenesosa kaikista osakkeis-
ta, sitä vaativat�
Vuonna 2024 varsinainen yhtiökokous pidettiin Vieremällä
9�4�2024� Kokoukseen osallistui 131 osakkeenomistajaa joko
ennakkoon äänestäneenä tai kokouspaikalla henkilökohtaisesti
tai lakimääräisen edustajan tai valtuutetun asiamiehen edusta-
mana� Kokouksessa oli edustettuna 21 415 751 osaketta ja
ääntä, eli noin 76 % yhtiön kaikista yhtiökokouksen täsmäytyspäi-
vänä rekisteröidyistä osakkeista ja niiden tuottamista äänistä�
Vuoden 2024 varsinaisen yhtiökokouksen päätökset ovat saata-
villa Ponssen internetsivuilla� Vuonna 2024 ei pidetty ylimääräi-
siä yhtiökokouksia�
Hallitus
Toimivalta, kokoonpano ja tehtävät
Varsinainen yhtiökokous valitsee vuosittain hallituksen, johon
yhtiöjärjestyksen mukaan kuuluu vähintään viisi ja enintään
kahdeksan jäsentä� Hallituksen toimikausi kestää seuraavaan
varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen� Yhtiön hallitus valitaan
vuosittain, jotta osakkeenomistajat voivat säännöllisesti arvioida
hallituksen ja sen jäsenten toimintaa� Hallitus valitsee keskuudes-
taan puheenjohtajan ja kokoontuu puheenjohtajan kutsusta niin
usein kuin yhtiön asiat sitä edellyttävät�
Hallituksen toimivaltaan sisältyy yhtiön hallinnon ja toimin-
nan asianmukainen järjestäminen sekä kirjanpidon ja varain-
hoidon valvonnan järjestäminen� Sisäisen hallinnon lisäksi hal-
litus vastaa tiedonantopolitiikasta ja yhtiön edustamisesta�
Edustamisoikeudesta määrätään tarkemmin yhtiöjärjestyksessä�
Edellä kuvatun lisäksi hallituksen tärkeimpiä tehtäviä ovat:
• yhtiön pitkän aikavälin strategian ja riskienhallintapolitiikan
hyväksyminen
• vuosisuunnitelman ja budjetin hyväksyminen
• toimitusjohtajan nimittäminen ja tarvittaessa erottaminen
• muiden johtoryhmän jäsenten nimitysten vahvistaminen
• toimitusjohtajan toiminnan seuranta ja arviointi sekä toimi-
tusjohtajan palkitsemisesta päättäminen
• ylimmän johdon palkitsemisesta päättäminen
• kirjanpidon ja taloushallinnon valvonnan asianmukaisen
järjestämisen varmistaminen sekä osavuosikatsausten ja
tilinpäätösten asianmukaisen laatimisen varmistaminen
• kestävyysraportoinnin sekä kestävyysraportointivarmen-
tamisen seuraaminen ja arviointi sekä kestävyysraportin
hyväksyminen osana hallituksen toimintakertomusta
• toiminnan tulosten seurantaan ja riskienhallintaan tarkoitet-
tujen suunnittelu-, tiedotus- ja valvontajärjestelmien riittävyy-
den varmistaminen
• sellaisten lähipiirin liiketoimien hyväksyminen, jotka eivät
kuulu yhtiön tavanomaiseen liiketoimintaan tai joita ei ole
toteutettu markkinaehtoisesti
• yhtiökokousten koolle kutsuminen ja ehdotusten tekeminen
yhtiökokoukselle
• muista kuin päivittäiseen toimintaan liittyvistä asioista
päättäminen, kuten päätökset merkittävistä investoinneis-
ta, yritysostoista ja -myynneistä sekä yhteisyrityksistä ja
lainasopimuksista
178
SELVITYS HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
Mainittujen tehtävien lisäksi Ponssen hallitus hyväksyy kaikki kes-
keiset Ponssen toimintaa ohjaavat politiikat� Keskeiset politiikat
päivitetään ja hyväksytään säännöllisesti�
Jäsenten valintaperusteet ja kokoonpanon moni-
muotoisuus
Hallituskokoonpanoa ja hallituksen palkkioita koskevat ehdotuk-
set valmistelevat osakkeenomistajat, jotka edustavat yhteensä yli
viittäkymmentä prosenttia (50 %) yhtiön osake- ja äänimäärästä�
Uudet hallituksen jäsenet perehdytetään tehtäviinsä tarkoituk-
senmukaisessa laajuudessa heidän taustansa ja kokemuksensa
huomioon ottaen�
Yhtiön hallitukseen valittavilla on oltava tehtävän edellyttämä
pätevyys ja mahdollisuus käyttää toimen hoitamiseen riittävästi
aikaa� Jäsenillä on oltava halua omistautua Ponsselle, ja heidän
on voitava noudattaa yhtiön arvoja� Yleisistä kelpoisuusehdois-
ta noudatetaan, mitä osakeyhtiölaissa säädetään� Jäsenille ei
ole asetettu yhtiöjärjestyksessä erityisiä kelpoisuusehtoja, kuten
yläikärajaa�
Kokonaisuutena arvioiden hallituskokoonpanolta edellytetään
riittävän monipuolista asiantuntemusta ja kykyä tehtävien tehok-
kaaseen hoitamiseen� Keskeisiä tekijöitä ovat jäsenten toisiaan
täydentävä koulutus ja kokemus� Kokoonpanon valmistelussa kiin-
nitetään huomiota etenkin Ponssen toiminnan tavoitteisiin ja näi-
den tavoitteiden asettamiin vaatimuksiin: kokoonpanon tulee suh-
teutua yhtiön kokoon, toimialaan, markkina-asemaan ja kehitysvai-
heeseen� Painoarvoa annetaan lisäksi omistajien näkökulmalle�
Hallituksen monimuotoisuus edistää avointa keskustelukult-
tuuria ja kykyä suhtautua avoimesti innovatiivisiin ajatuksiin�
Monimuotoisuutta tukee ikä- ja sukupuolijakauman, koulutustaus-
tan sekä työ- ja kansainvälisen kokemuksen huomioon ottaminen�
On koko yhtiön etu, että Ponssen hallituksen jäseniksi valitaan
henkilöitä, joiden osaaminen, tausta ja näkemykset eroavat toi-
sistaan� Näin varmistetaan liiketoiminnan ja vastuullisuustyön ke-
hitys ja hyvä hallinnointi� Yhtiön pitkän tähtäimen tavoitteena on
lisätä hallituksen monimuotoisuutta entisestään�
Tilikaudella 2024 Ponssen hallituksessa olivat edustettuina
molemmat sukupuolet, kuten aiempinakin vuosina� Hallituksessa
oli seitsemän jäsentä, joista naisia oli kaksi (29 %) sekä miehiä
viisi (71 %)� Hallituksen jäsenten ikäjakauma vaihteli 41 ikävuo-
desta 63 ikävuoteen� Jäsenten koulutus- ja työtaustat kattavat
metsä- ja toimialaosaamisen lisäksi taloudellista, lainopillista, tek-
nillistä, kansainvälistä, strategista sekä myynti-, markkinointi- ja
vastuullisuusosaamista� Hallituksen jäsenet olivat toimineet laa-
ja-alaisesti myös muissa luottamustehtävissä� Hallituksen jäsen-
ten esittelyt löytyvät myös yhtiön internetsivuilta�
Ponssen hallitus vuonna 2024 edustaa riittävää ja tarvittavaa
osaamista ja kokemusta sekä monimuotoisuutta asetettujen ta-
voitteiden mukaan�
Kokoontuminen ja toiminta
Hallitus kokoontuu säännöllisesti noin 10 kertaa vuodessa
ja lisäksi puheenjohtajan kutsusta niin usein kuin yhtiön asiat
sitä edellyttävät� Hallitus on päätösvaltainen, kun yli puolet sen
jäsenistä on paikalla kokouksessa� Toimitusjohtajalla on oikeus
olla kokouksissa läsnä ja käyttää niissä puhevaltaa, jollei hallitus
poikkeuksellisesti toisin päätä� Toimitusjohtaja tai muu yhtiön
johtoon kuuluva henkilö voidaan kutsua kokouksiin�
Sisäistä työskentelyä ja toimintaa ohjaa lainsäädännön ja yh-
tiöjärjestyksen lisäksi hallituksen työjärjestys, jossa kuvataan
muun muassa hallituksen tehtäviä ja kokouskäytäntöjä�
Hallituksen tavoitteena on arvioida toimintaansa ja työsken-
telytapojaan säännöllisesti� Arviointi voidaan toteuttaa joko si-
säisenä itsearviointina tai käyttämällä ulkopuolista arvioijaa�
Arvioinnissa kiinnitetään huomiota hallituksen työskentelyssä
mahdollisesti ilmenneisiin epäkohtiin, ja tarkastelun kohteena voi-
vat olla esimerkiksi hallituksen kokoonpano ja toiminta ryhmänä
sekä toiminnan tehokkuus� Hallitus toteutti vuotta 2024 koske-
van itsearvioinnin tammikuussa 2025�
Hallitus kokoontui vuoden 2024 aikana 14 kertaa�
Hallitustyössä painottuivat erityisesti Ponssen operatiivisen toi-
mintamallin muuttamiseen liittyvät aiheet ja haastavassa mark-
kinatilanteessa toimiminen�
Hallituksen jäsenten riippumattomuus
Hallituksen jäsenten enemmistön on oltava riippumattomia yh-
tiöstä, ja vähintään kahden yhtiöstä riippumattoman hallituksen
jäsenen on oltava riippumattomia myös yhtiön merkittävistä
osakkeenomistajista�
Yhtiökokouksen 2024 valitsemasta hallituskokoonpanosta
riippumattomia yhtiöstä olivat kaikki hallituksen jäsenet lukuun
ottamatta Jarmo Vidgreniä� Hän toimi vuoden 2024 aikana kon-
sulttitehtävissä yhtiölle�
Viisi hallituksen jäsentä on riippumattomia yhtiön merkittävis-
tä osakkeenomistajista: Mammu Kaario, Terhi Koipijärvi, Matti
Kylävainio, Ilpo Marjamaa ja Juha Vanhainen� Jarmo Vidgren ja
Jukka Vidgren ovat yhtiön merkittäviä osakkeenomistajia�
Hallituksen jäsenistä Mammu Kaario on ollut hallituksen jä-
senenä yhtäjaksoisesti 15 vuotta ja Jukka Vidgren 14 vuotta�
Hallituksen tekemän kokonaisarvion perusteella hallituksen jä-
senten riippumattomuus ei ole vaarantunut pitkän hallitusjäse-
nyyden vuoksi, eikä ole havaittu muita seikkoja tai tekijöitä, jotka
heikentäisivät jäsenten riippumattomuutta�
Hallitus arvioi jäsenten riippumattomuutta hallinnointikoo-
din suosituksen 10 mukaisesti� Arvioinnin toteuttamista var-
ten hallituksen jäsenet toimittavat hallitukselle riittävät tiedot
riippumattomuutensa arvioimiseksi, ilmoittavat mahdolliset
arviointiin vaikuttavat muutokset olosuhteissaan sekä esit-
tävät oman arvionsa riippumattomuudestaan� Jos jäsenen
Hallitus 31.12.2024
Hallituksen jäsen*
Syntymä-
vuosi Koulutus Päätoimi
Hallituksessa
vuodesta
Osakeomistus
31.12.2024
Jarmo Vidgren,
puheenjohtaja (m)
1975 Markkinointimerkonomi Ponsse Oyj,
hallituksen puheenjohtaja
2020 3 684 263 kpl
Mammu Kaario,
varapuheenjohtaja (n)
1963 Varatuomari, MBA Hallitusammattilainen 2010 4 500 kpl
Terhi Koipijärvi (n) 1967 Maatalous- ja metsätieteiden
maisteri (MMM), metsänhoitaja
Miltton Oy, johtava neuvonantaja,
yritysvastuu ja strategia
2023 0 kpl
Matti Kylävainio (m) 1974 KTM Keitele Timber Oy,
toimitusjohtaja
2016 0 kpl
Ilpo Marjamaa (m) 1961 DI,
tuotantotekniikka
Ponsse Oyj,
hallituksen jäsen
2022 0 kpl
Juha Vanhainen (m) 1961 DI,
prosessitekniikka
Ponsse Oyj,
hallituksen jäsen
2018 0 kpl
Jukka Vidgren (m) 1983 Medianomi, AMK Mutant Koala Pictures,
toimitusjohtaja
2011 3 764 778 kpl
* m=mies, n=nainen
Hallituksen jäsenten osallistuminen kokouksiin vuonna 2024
Hallituksen jäsen* Osallistui yhteensä (kertaa) Osanottoprosentti (%)
Jarmo Vidgren (m) 14/14 100
Mammu Kaario (n) 14/14 100
Terhi Koipijärvi (n) 14/14 100
Matti Kylävainio (m) 12/14 86
Ilpo Marjamaa (m) 13/14 93
Juha Vanhainen (m) 14/14 100
Jukka Vidgren (m) 13/14 93
* m=mies, n=nainen
riippumattomuudessa tapahtuu toimikauden aikana muutoksia,
tiedot päivitetään yhtiön internetsivuille� Hallitukseen ehdolla
oleva jäsen antaa riittävät tiedot ja arvion riippumattomuudes-
taan merkittävimmille osakkeenomistajille, jotka valmistelevat
ehdotusta hallituksen kokoonpanosta�
Valiokunnat
Yhtiön hallitus on katsonut, ettei valiokuntien perustamiselle ole
tarvetta ottaen huomioon hallituksen jäsenmäärä ja tehokas
toiminta� Hallitus on kyennyt hoitamaan tarkastus- tai palkitse-
misvaliokunnalle osoitetut tehtävät moitteettomasti�
179
Toimitusjohtaja
Toimitusjohtajan nimittää ja tarvittaessa erottaa hallitus�
Toimitusjohtajan tehtävänä on hoitaa yhtiön juoksevaa hallintoa
hallituksen antamien ohjeiden ja voimassa olevien lakien ja
muun sääntelyn mukaisesti� Toimitusjohtaja vastaa siitä, että
yhtiön kirjanpito on lainmukainen ja varainhoito on järjestetty
luotettavalla tavalla� Näiden tehtävien ohella toimitusjohtaja:
• vastaa liiketoiminnan operatiivisesta johtamisesta
• antaa hallitukselle ja sen jäsenille tiedot, jotka ovat tarpeen
hallituksen tehtävien hoitamiseksi
• toimii esittelijänä hallituksen kokouksissa
• vastaa hallituksen päätösten toimeenpanosta
Yhtiön toimitusjohtajana ja johtoryhmän puheenjohtajana on
toiminut 1�6�2008 alkaen Juho Nummela�
Yhtiön ja toimitusjohtajan välillä tehty toimitusjohtaja-
sopimus voidaan irtisanoa kummankin osapuolen toimesta�
Irtisanomisaika on kuusi (6) kuukautta� Jos yhtiö irtisanoo
sopimuksen, toimitusjohtajalla on oikeus irtisanomisajalta
määräytyvän palkan ja muiden etuuksien lisäksi 12 kuukau-
den rahapalkkaa vastaavaan korvaukseen� Toimitusjohtaja on
tulospalkkiojärjestelmän piirissä, ja hänen palkkionsa perustuu
hallituksen hyväksymään tulostavoitteeseen� Toimitusjohtajan
palkitsemisesta kerrotaan Ponsse Oyj:n palkitsemisraportissa�
Johtoryhmä
Johtoryhmän pääasiallinen tehtävä on avustaa toimitusjohtajaa�
Pääsääntöisesti viikoittain, mutta vähintään kerran kuukaudessa
kokoontuva johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa yrityksen stra-
tegian suunnittelussa ja toteuttamisessa, vuosittaisen toiminta-
suunnitelman laatimisessa, operatiivisessa johtamisessa sekä
hallituksessa käsiteltävien asioiden valmistelussa� Johtoryhmän
jäsenet seuraavat ja tarkistavat aika ajoin yhtiön sisäisiä toimin-
taperiaatteita ja menettelytapoja, jotka koskevat muun muassa
raportointia, taloushallintoa, investointeja, riskienhallintaa,
vakuutuksia, tietojärjestelmiä, yleisiä hankintoja, teollisoikeuksia,
sopimusriskien hallintaa, henkilöstöhallintoa, laatuasioita,
ympäristökysymyksiä, työturvallisuutta, sisäpiiriohjeistusta
ja viestintää� Johtoryhmä vastaa hallituksen hyväksymien
keskeisten Ponssen toimintaa ohjaavien politiikojen ja ohjeiden
toimeenpanosta�
Johtoryhmä 31.12.2024
Johtoryhmän
jäsen* Tehtävä Koulutus
Johtoryhmän
jäsen alkaen
Yhtiön palveluksessa
alkaen
Omistus
31.12.2024
Juho Nummela
s� 1977 (m)
Toimitusjohtaja,
johtoryhmän puheenjohtaja
TkT 2�1�2005 2002 80 691 kpl
Petri Härkönen
s� 1969 (m)
Talousjohtaja,
toimitusjohtajan sijainen
DI 1�10�2009 2009 7 670 kpl
Juha Inberg
s� 1973 (m)
Teknologia- ja
tuotekehitysjohtaja
TkT 1�1�2009 2003 14 296 kpl
Tiina Kautonen
s� 1973 (n)
Henkilöstöjohtaja Tradenomi 1�1�2023 2023 1 225 kpl
Marko Mattila
s� 1973 (m)
Myynti-, huolto- ja
markkinointijohtaja
Metsätalousinsinööri, MBA 1�6�2020 2007 1 829 kpl
Tapio Mertanen
s� 1965 (m)
Huoltopalvelujohtaja Teknikko, MTD 3�5�2010 1994 1 200 kpl
Katja Paananen
s� 1971 (n)
Vastuullisuusjohtaja FM 16�1�2023 1999 1 516 kpl
Miika Soininen
s� 1981 (m)
Johtaja, digitaaliset
palvelut ja IT
Tekniikan yo 1�12�2020 2018 766 kpl
Tommi Väänänen
s� 1973 (m)
Johtaja, toimitusketju Insinööri, AMK 1�10�2013 2013 7 801 kpl
* m=mies, n=nainen
180
SELVITYS HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
181
SISÄISEN VALVONNAN JA
RISKIENHALLINNAN PÄÄPIIRTEET
Taloudelliseen raportointiin liittyvät sisäisen valvonnan ja riski-
enhallinnan järjestelmät on suunniteltu siten, että ne tuottavat
riittävän varmuuden taloudellisen raportoinnin luotettavuudesta
sekä varmistavat, että soveltuvia lakeja ja säädöksiä on nouda-
tettu� Ponssen riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan prosessit
noudattavat soveltuvin osin COSO-viitekehyksen (Committee of
Sponsoring Organizations) periaatteita�
Valvontaympäristö
Sisäisen valvonnan perustan luo valvontaympäristö� Ponssen
sisäisen valvonnan viitekehys rakentuu yhtiön perusarvoille:
välitämme aidosti, teemme asiakkaalle, olemme sanamme
mittaisia ja uudistumme innolla� Valvontaympäristöön kuuluvat
Ponsse-konsernin toimintaa ohjaavat ohjeet ja politiikat, kuten
hallinnointiperiaatteet, yhtiön tiedonantopolitiikka sekä eettinen
toimintaohje (Code of Conduct)� Sisäisen valvonnan tehtävänä on
pyrkiä varmistamaan, että työntekijät ja hallintoelimet hoitavat
tehtävänsä ammattitaitoisesti, huolellisesti ja oikea-aikaisesti
sekä noudattavat annettuja ohjeita ja hyväksyttyjä käytäntöjä�
Sisäinen valvonta on strategista ja realistista yhtiön toimin-
nan ja talouden suunnittelua sekä jatkuvaa arviointia ja poikkea-
miin reagointia� Se kattaa kaikki ne yhtiön toiminta- ja menet-
telytavat, joilla pyritään varmistamaan toiminnan tehokkuus,
taloudellisuus ja tuloksellisuus� Sisäinen valvonta edesauttaa ris-
kien ennaltaehkäisyä ja laadukasta johtamista� Ponssen toimin-
nassa on keskeistä varmistaa sisäisen valvonnan asianmukainen
toiminta, sekä sisäisen valvonnan ja yhtiön toiminnalle asetettu-
jen tavoitteiden ja päämäärien saavuttaminen�
Sisäisen valvonnan tavoitteina on varmistaa, että yhtiön joh-
don päätöksenteko pohjautuu oikeisiin, riittäviin ja luotettaviin
tietoihin, ja on linjassa yhtiön hallinnointiperiaatteiden sekä eet-
tisten toimintaohjeiden kanssa� Tavoitteena on myös varmis-
taa, että yhtiön toiminta on lainsäädännön, viranomaisohjeiden
ja yhtiön toimielinten päätösten sekä politiikkojen mukaista�
Sisäisen valvonnan tavoitteisiin sisältyy yhtiön voimavarojen ja
resurssien tehokkaan käytön varmistaminen sekä omaisuuden
turvaaminen�
Sisäinen valvonta on olennainen osa yhtiön operatiivista toi-
mintaa kattaen konsernin kaikki tasot ja prosessit� Taloudellisen
valvonnan lisäksi siihen sisältyy työtehtävien tarkoituksenmukai-
nen ja tasapainoinen jakaminen, mikä varmistaa, että jokaisen
työntekijän työpanos edistää sekä yhtiön että sisäisen valvonnan
tavoitteiden saavuttamista�
Riskien arviointi ja riskienhallinnan periaatteet
Riskienhallinta tarkoittaa Ponssella johtamisjärjestelmän me-
nettelytapoja, joilla tunnistetaan ja arvioidaan Ponsse-konsernin
toimintaan liittyvää epävarmuutta, varaudutaan riskeihin ja
tartutaan mahdollisuuksiin� Riskienhallintaprosessin tavoitteena
on tukea yhtiön strategiassa määritettyjen tavoitteiden toteu-
tumista, turvata yhtiön taloudellista ja kestävää kehitystä sekä
liiketoiminnan jatkuvuutta� Yhtiön riskienhallinnassa olennaista
on riskienhallinnan ja liiketoiminnan intressien tasapainon varmis-
taminen� Riskienhallinta nähdään osana sisäistä valvontaa, jolloin
sisäisen valvonnan toteutuminen edistää myös riskienhallinnan
toteutumista�
Riskienhallinnan taustatekijöinä toimivia yhtiön keskeisiä stra-
tegisia tavoitteita ovat toiminnan sosiaalinen, taloudellinen ja
ympäristövastuu� Vastuullisuuden toteutumista seurataan sään-
nöllisesti ja vastuullisuustavoitteita seurataan avainmittareiden
avulla� Yhtiön vastuullisuustyötä kuvataan vuosittain vuosikerto-
muksen yhteydessä julkaistavassa kestävyysraportissa�
Riskienhallinnan painopiste on ennaltaehkäisyssä, jolloin ris-
kienhallintaprosessien tarkoituksena on tunnistaa ja arvioida
olennaiset riskit ja ehkäistä niiden realisoituminen� Päätökset
tarvittavista riskejä vähentävistä toimenpiteistä tehdään to-
dennäköisyyksiin perustuvien arviointien pohjalta� Ensisijaisia
riskinhallintakeinoja ovat riskin välttäminen, pienentämi-
nen, siirtäminen ja kontrollointi sekä hallittu hyväksyminen�
Riskienhallintaprosessiin kuulu myös riskien jatkuva arviointi ja
seuranta�
Keskeistä riskienhallinnassa on riskien tunnistaminen oikea-ai-
kaisesti ja riskien arvioiminen realistisesti� Yhtiön henkilöstöllä
tulee olla tieto riskienhallinnan periaatteista, jotta he voivat toi-
mia ohjeiden mukaisesti ja ennen kaikkea reagoida tarvittaessa
tilanteen vaatimalla tavalla� Riskienhallinta sisältyy kaikkeen yh-
tiön toimintaan, mutta sen merkitys korostuu yhtiön toiminnan
kannalta elintärkeissä prosesseissa�
Riskienhallintaprosessissa riskit jaetaan niiden luonteen mukaan neljään kategoriaan:
Strategiset riskit Liiketoiminnan luonteeseen, strategian valintaan ja strategian toteuttamiseen liittyvät riskit, jotka toteutuessaan voi
merkittävästi heikentää yhtiön toimintaedellytyksiä�
Esimerkkejä: vallitseva kilpailutilanne, yritysten sääntely-ympäristön kehittyminen
Operatiiviset riskit Sisäisiin prosesseihin liittyvät riskit, jotka voivat toteutuessaan heikentää toiminnan tehokkuutta ja sen myötä myös yhtiön
tulosta ja kannattavuutta
Esimerkkejä: johtamiseen, henkilöstöön ja liiketoimintaverkostoon liittyvät riskit
Rahoitusriskit Epäsuotuisista taloudellisista tai markkinaolosuhteista johtuvat riskit, jotka voivat toteutuessaan aiheuttaa haitallisia
seurauksia yhtiön taloudelliselle tilanteelle, kuten konsernin tuloskehitykselle, kassavirroille ja omalle pääomalle� Ponssella
rahoitusriskien hallinta on keskitetty emoyhtiön rahoitustoimintoon� Hallitus vahvistaa yhtiön rahoitusriskien hallintapolitiikan
ja yhtiön talousjohtaja vastaa sen käytännön toteutuksesta yhdessä rahoitustoiminnon kanssa�
Esimerkkejä: valuutta-, korko-, luotto- ja maksuvalmiusriski sekä pääoman hallinta
Vahinkoriskit Odottamattomista tapahtumista organisaatiolle aiheutuvat fyysiset tai taloudelliset vaikutukset, toiminnan keskeytyminen
taikka muut haitat� Vahinkoriskien hallinnassa keskitytään erityisesti riskien tunnistamiseen sekä varmistamalla, että riskien
toteutumisen varalta on olemassa kattava vakuutusohjelma� Ponssella tavoitteena on tapaturmaton työympäristö� Osana
riskienhallintaa ovat turvallisuuspolitiikat ja -ohjeistukset sekä turvalliset työmenetelmät ja -välineet� Vahinkoriskejä hallitaan
myös vaaratilanteiden sekä niin kutsuttujen läheltä piti -tilanteiden dokumentoinnilla sekä ryhtymällä tarvittaviin riskien
minimoimiseen tähtääviin toimenpiteisiin� Vahinkoriskejä arvioidaan säännöllisesti koko henkilöstön tasolla�
Esimerkkejä: työterveys- ja työturvallisuusriskit, ympäristöriskit sekä omaisuuteen kohdistuvat vahingot�
182
SELVITYS HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
Yhtiö on nostanut uudistetussa riskienhallintaprosessissaan
vahvemmin esille ympäristöön, sosiaaliseen ja taloudelliseen vas-
tuullisuuteen liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia niin strategisten,
operatiivisten kuin rahoitus- ja vahinkoriskien näkökulmasta�
Riskienhallintaprosessiin sisältyy toiminto- ja yksikkökoh-
taisten riskien järjestelmällinen kartoittaminen, niiden arvioin-
ti sekä riskien peilaaminen yhtiön riskienhallintasuunnitelmaan�
Riskienhallintaa toteutetaan ja seurataan järjestelmällisesti
osana päivittäistä liiketoimintaa� Yhtiö pyrkii tehostamaan riski-
enhallintaa lisäämällä tietoisuutta sen merkityksestä ja tukemalla
toimintojen välisiä riskienhallintahankkeita�
Riskienhallinnan havainnoista raportoidaan yhtiön johdolle
kaksi kertaa vuodessa osana johdon katselmuksia ja hallituksel-
le osana vuosittaista strategiaprosessia� Sisäinen tarkastus tai
riskienhallinta voivat milloin tahansa nostaa havaitsemansa ris-
kin hallituksen tai muun johdon tietoon ja edellyttää tarvittavia
toimenpiteitä�
Hallitus päättää riskienhallinnan tavoitteista ja periaatteista
sekä vahvistaa yhtiön riskienhallintapolitiikan� Osana toimintaansa
hallitus myös arvioi riskienhallinnan prosessien toteutumista ja
tehokkuutta�
Toimitusjohtaja vastaa riskienhallinnan toteuttamisen järjes-
tämisestä sekä esittelee hallitukselle riskienhallintaan liittyvät
asiat� Talousjohtaja koordinoi riskienhallintaprosessia ja vastaa
raportoinnista sekä esittelee konsernin johtoryhmälle riskienhal-
lintaan liittyvät asiat� Johtoryhmä osallistuu riskienhallintaproses-
sin kontrolloimiseen ja vastuuttamiseen� Kukin johtoryhmän jäsen
vastaa oman liiketoiminta-alueensa riskien tunnistamisesta ja
riskienhallinnan toteuttamisesta� Sisäinen tarkastus tukee riski-
enhallintaprosessia arvioinneilla ja varmistuksilla, edistää riskien
tunnistamista ja seuraa sovittujen toimenpiteiden toteuttamista�
Ponssen eri maayhtiöt toteuttavat riskienhallintatyötä kon-
sernin riskienhallintapolitiikan ja -ohjeiden mukaisesti� Jokainen
työntekijä on velvollinen toimimaan riskien ehkäisemiseksi, nou-
dattamaan yhtiön toimintaohjeita sekä raportoimaan havaitse-
mistaan riskeistä esihenkilölleen�
Valvontatoiminnot
Vastuu sisäisen valvonnan järjestämisestä kuuluu hallitukselle ja
toimitusjohtajalle�
Yhtiön johto tai erikseen määritelty vastuutaho varmis-
taa, että hallituksella on käytössään päätöksenteon kannal-
ta riittävät ja ajantasaiset tiedot� Taloudellisen raportoinnin
luotettavuus varmistetaan kiinnittämällä huomiota työtehtä-
vien ja vastuiden tehokkaaseen jakamiseen� Vastuutahojen
on oltava tietoisia toimintaoheista ja noudatettava niitä�
Ulkopuolinen tilintarkastaja tarkastaa säännöllisesti taloudel-
lista raportointia� Kestävyysraportointitarkastaja varmentaa
kestävyysraportoinnin�
Toimitusjohtaja, johtoryhmän jäsenet ja yhtiön maaorgani-
saatioiden johtohenkilöt ovat vastuussa siitä, että heidän vas-
tuualueensa kirjanpito ja hallinto ovat sovellettavan lainsäädän-
nön ja yhtiön toimintaohjeiden mukaisia�
Yhtiöllä on sisäinen tarkastaja, joka tukee yhtiötä tavoitteiden
saavuttamisessa arvioimalla sisäistä valvontaa ja riskienhallin-
taa sekä hyvän hallintotavan toteutumista� Sisäisen tarkastajan
tehtävää hoitaa ulkopuolinen palveluntarjoaja� Hallitus määrittää
vuosittain sisäisen tarkastuksen painopistealueet yhdessä sisäi-
sen tarkastajan kanssa, joka raportoi hallitukselle säännöllisesti
tarkastuksen tuloksista�
Yhteenveto sisäisen valvonnan vastuunjaosta
Toimija Sisäisen valvonnan tehtävä
Hallitus • huolehtii siitä, että yhtiön kirjapito, varainhoito ja riskienhallinnan valvonta on asianmukaisesti järjestetty ja lainmukainen
• varmistaa yhdessä toimitusjohtajan kanssa, että yhtiö toimii arvojensa mukaisesti
• hyväksyy riskienhallintapolitiikan sekä sisäisen valvonnan ja hallinnointikoodin mukaiset toimintaohjeet
Toimitusjohtaja • vastaa yhtiön päivittäisestä johtamisesta hallituksen ohjeiden mukaisesti
• luo perustan sisäiselle valvonnalle johtamalla ja ohjaamalla ylintä johtoa sekä seuraamalla sitä, kuinka he valvovat omia
toimintojaan
Johtoryhmä • vastaa siitä, että yhtiön eri toiminnoissa noudatetaan yhtiön sisäisen valvonnan toimintaohjeita ja käytäntöjä, erityisesti
niitä, joilla on liityntä riskienhallintaan ja taloushallintoon
Taloushallinto • auttaa luomaan asianmukaiset riskienhallinnan ja taloushallinnon valvontakäytännöt
• seuraa valvontatoimenpiteiden riittävyyttä ja toimivuutta käytännön tasolla
Sisäinen tarkastus • arvioi ja varmistaa ohjaus- ja valvontajärjestelmän toimivuutta
Sisäinen tiedottaminen ja viestintä
Ponssen tavoitteena on varmistaa yhtiön sisäisen ja ulkoisen
viestinnän avoimuus, läpinäkyvyys, oikeellisuus ja oikea-aikaisuus�
Nämä periaatteet tukevat myös taloudellisen raportoinnin
kattavuuden ja oikeellisuuden varmistamista� Yhtiön tiedonan-
topolitiikassa määritellään kuinka ja koska tietoa on annettava,
kuka sitä antaa sekä annettavan tiedon tarkkuus ja kattavuus,
jotta yhtiötä koskevat tiedonantovelvoitteet tulevat täytetyiksi�
Yhtiöllä on myös sisäpiiriohje ja eettinen toimintaohje (Code of
Conduct), joka sisältää ohjeita Ponssen liiketoimintaympäristöön,
työntekijöihin, liikekumppaneihin ja yhteiskuntaan kohdistuvista
velvollisuuksista� Käytössä on eettinen ilmoituskanava (ns�
whistleblowing-kanava), jonka kautta työntekijät ja ulkopuoliset
sidosryhmät voivat nimettömästi ilmoittaa havaitsemistaan
mahdollisista väärinkäytöksistä tai niiden epäilyistä� Yhtiön
hallituksen nimittämä ryhmä tutkii kaikki ilmoitetut tapaukset
ja raportoi tarvittaessa havaituista epäkohdista johtoryhmälle
tai hallitukselle, ottaen huomioon ilmoittajan suojelua koskevan
sääntelyn� Ponssen maaorganisaatiot valmistelevat säännöllises-
ti johdolle taloudellisia ja operatiivisia raportteja, jotka sisältävät
analyysejä ja selvityksiä taloudellisesta tuloksesta ja riskeistä�
Hallitukselle toimitetaan taloudellisia raportteja vähintään halli-
tuksen säännöllisten kokoontumisten yhteydessä�
Seuranta
Yhtiön taloudellista raportointia koskevan valvonnan tehokkuutta
seurataan hallituksen, toimitusjohtajan ja sisäisen tarkastuksen
toimesta� Hallitus käy läpi osavuosikatsaukset ja hyväksyy ne
ennen niiden julkaisua� Myös tilinpäätös ja hallituksen toiminta-
kertomus sisältäen kestävyysraportin hyväksytään hallituksessa�
Seurantaprosessi sisältää kuukausittaisten talousraporttien
säännöllisen läpikäynnin, jatkuvien ennusteiden ja suunnitelmien
tarkastelun sekä sisäisen tarkastuksen ja tilintarkastajien
mahdolliset raportit� Sisäinen tarkastus toimii riippumattomana
valvontatoimijana ja arvioi säännöllisesti yhtiön hallintotavan,
riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan prosessien tehokkuutta
ja toimivuutta� Se arvioi toiminnan tehokkuutta, riskienhallinnan
riittävyyttä ja kehityskohteita valvontajärjestelmässä� Sisäinen
tarkastus laatii vuosittaisen tarkastussuunnitelman ja raportoi
säännöllisesti suunnitelman etenemisestä ja havainnoista
hallitukselle ja johtoryhmälle� Hallitukselle raportoidaan myös
olennaisten riskialueiden kehityksestä ja suunnitelluista toimista
riskien vähentämiseksi, mikä varmistaa riskien arviointi- ja val-
vontaprosessien jatkuvan kehittämisen�
183
184
SELVITYS HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄSTÄ
MUUT TIEDOT
Tilintarkastus
Tilintarkastajan tehtävä on tarkastaa yhteisön tilikauden kirjan-
pito, tilinpäätös, hallinto ja toimintakertomus� Tilintarkastaja
arvioi, antaako tilinpäätös oikeat ja riittävät tiedot yhtiön
toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta tilikauden
päättyessä� Yhtiön tilikausi on kalenterivuosi� Lisäksi tilintarkas-
tukseen sisältyy konsernitilinpäätöksen tarkastaminen� Yhtiön
tilintarkastajan on varmistuttava siitä, että Ponsse-konserniin
kuuluvien yritysten tilintarkastajat ovat suorittaneet tilintarkas-
tuksen asianmukaisesti� Tilintarkastaja esittelee varsinaiselle
yhtiökokoukselle tilintarkastuskertomuksen�
Yhtiöllä on yksi tilintarkastaja, jonka tulee olla Keskuskauppa-
kamarin hyväksymä tilintarkastusyhteisö� Lisäedellytyksenä on,
että tilintarkastaja on yhtiöstä riippumaton�
Yhtiökokouksessa 2024 Ponsse Oyj:n tilintarkastajaksi
valittiin tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab ja päävastuulliseksi
tilintarkastajaksi KHT Ari Eskelinen�
Vuonna 2024 Ponsse-konsernin tilintarkastuskustannukset
olivat 399 826 euroa� Yhtiön tilintarkastusyhteisö KPMG Oy
Ab:lle maksettu tilintarkastuspalkkio Suomessa oli 132 356
euroa� KPMG-ketjuun kuuluville yhtiöille maksettiin palkkiota
muista kuin tilintarkastukseen liittyvistä palveluista yhteensä
148 771 euroa: todistukset ja lausunnot 108 367 euroa,
veroneuvonta 2 150 euroa sekä muut palkkiot 38 254 euroa�
Muille tilintarkastusyhteisöille maksettiin palkkiota yhteensä
140 906 euroa: tilintarkastuspalkkio 74 537 euroa, todistukset
ja lausunnot 2 830 euroa, veroneuvonta 36 199 euroa sekä
muut palkkiot 27 341 euroa�
Sisäpiirihallinto
Ponsse noudattaa Nasdaq Helsinki Oy:n sisäpiiriohjetta (”pörs-
sin sisäpiiriohje”) ja Markkinoiden väärinkäyttöasetustusta
(”MAR”)� Lisäksi yhtiön hallitus on vahvistanut yhtiön sisäpiirioh-
jeen, joka täydentää pörssin sisäpiiriohjetta ja koskee konsernin
kaikkia työntekijöitä mukaan lukien johtoryhmän ja hallituksen
jäsenet� Sisäpiiriasioiden koordinointi ja valvonta kuuluvat talous-
johtajan vastuualueeseen�
Ponssen hallituksen jäsenillä, toimitusjohtajalla ja johtoryh-
män jäsenillä ("johtohenkilöt") sekä heidän MAR:ssa määritellyllä
lähipiirillään on velvollisuus ilmoittaa Ponssen rahoitusvälineillä
tehdyistä liiketoimista� Yhtiö ylläpitää luetteloa johtohenkilöis-
tä ja heidän lähipiiristään (yksityishenkilöt ja oikeushenkilöt)�
Johtohenkilöt ja heidän lähipiiriinsä ovat velvollisia ilmoittamaan
Ponsselle ja Finanssivalvonnalle jokaisesta omaan lukuunsa
tehdystä Ponssen rahoitusvälineisiin liittyvästä liiketoimes-
ta� Liiketoimien ilmoitusvelvollisuus koskee kaikkia liiketoimia
sen jälkeen, kun 20 000 euron kokonaismäärä (14�12�2024
asti 5 000 euroa), ilman netotusta, on saavutettu kalenteri-
vuoden aikana� Ponsse julkistaa jokaisen tällaisen liiketoimen
pörssitiedotteena�
Ponssen johtohenkilöt eivät saa käydä kauppaa Ponssen
rahoitusvälineillä 30 vuorokautta ennen Ponssen osavuosikat-
sausten tai tilinpäätösten julkaisemista ("suljettu ajanjakso")�
Mainittua kaupankäyntirajoitusta sovelletaan myös kaikkiin
sellaisiin henkilöihin, joilla on jatkuva pääsy yhtiön taloudellisiin
raportointijärjestelmiin� Kaikille näille henkilöille on henkilökoh-
taisesti ilmoitettu kaupankäyntirajoituksesta ja siihen liittyvistä
velvoitteista�
Ponsse on tunnistanut henkilöt, joilla on asemansa tai työn-
sä vuoksi jatkuva pääsy kaikkeen Ponssea koskevaan sisäpii-
ritietoon ("pysyvä sisäpiiriläinen")� Pysyviä sisäpiiriläisiä ovat
hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja, toimitusjohtajan sijainen,
talousjohtaja, sisäinen tarkastaja, hallituksen sihteeri ja johdon
assistentti�
Hankekohtaiset sisäpiiriluettelot sisältävät ne henkilöt, joilla
on pääsy tiettyyn hankkeeseen liittyvään sisäpiiritietoon� Nämä
henkilöt ovat kaupankäyntirajoituksen piirissä hankkeen päätty-
miseen ja/tai sisäpiiritiedon julkistamiseen asti� Asianomaisille
henkilöille ilmoitetaan aina erikseen hankekohtaisiin sisäpiiriluet-
teloihin kuulumisesta�
185
Lähipiiriliiketoimet
Yhtiön lähipiiriliiketoimia sääntelevät osakeyhtiölaki, MAR-asetus,
IAS 24-standardi ja osaltaan hallinnointikoodi� Osakeyhtiölain
mukaan hallituksen velvollisuutena on seurata ja arvioida
lähipiiriliiketoimia� Yhtiön hallitus päättää lähipiiritoimista, jotka
eivät ole yhtiön tavanomaista liiketoimintaa tai joita ei toteuteta
tavanomaisin kaupallisin ehdoin�
Yhtiö on määritellyt lähipiiriin kuuluvat osapuolet ja yhtiön
omiin toimielimiin kuuluvia henkilöitä on ohjeistettu sidonnaisuuk-
sien ilmoittamisesta� Ponssen talousosasto tarkkailee lähipiiri-
liiketoimia� Sen on raportoitava tavanomaiseen liiketoimintaan
kuulumattomat lähipiiriliiketoimet hallitukselle� Kaikki lähipiiritoi-
met, joilla on merkitystä osakkeenomistajille, julkaistaan sään-
telyn mukaisesti pörssitiedotteella� Yksittäisistä lähipiiritoimista
tiedotetaan pörssitiedotteilla, mikäli säännökset niin edellyttä-
vät� Ponsse julkistaa lähipiiriliiketoimet vuosittain tilinpäätöksen
liitetiedoissa�
Vuonna 2024 yhtiöllä ei ollut tavanomaisesta liiketoiminnasta
poikkeavia tai tavanomaisista kaupallisista ehdoista poikkeavia
lähipiiritoimia�
PALKITSEMISRAPORTTI
SISÄLLYS
Johdanto ���������������������������������������������������������������������������������������������������������������������������� 188
Hallituksen jäsenten palkitseminen 2024����������������������������������������������������������� 190
Toimitus johtajan palkitseminen 2024 ������������������������������������������������������������������ 191
186
187
188
PALKITSEMISRAPORTTI
Palkitsemista koskeva raportointi
Ponsse Oyj:n (”Ponsse” tai ”yhtiö”) palkitsemisraportissa kuva-
taan yhtiön hallituksen ja toimitusjohtajan palkitseminen vuonna
2024� Raportin on laatinut Ponssen hallitus� Palkitsemisraportin
tarkoituksena on antaa selkeä ja ymmärrettävä kuva yhtiön pal-
kitsemispolitiikan toteuttamisesta� Varsinainen yhtiökokous hy-
väksyi palkitsemispolitiikan neuvoa-antavalla päätöksellä vuonna
2024 ja se korvasi vuonna 2020 esitetyn palkitsemispolitiikan�
Palkitsemisraportti on laadittu EU:n osakkeenomistajien
oikeuksia koskevan direktiivin ja Arvopaperimarkkinayhdistyksen
hallinnointikoodin 2025 mukaisesti, ja siitä pidetään vuosittain
neuvoa-antava äänestys yhtiön varsinaisessa yhtiökokouksessa�
Yhtiö arvioi ja kehittää palkitsemista koskevaa raportointia
vuosittain muun muassa osakkeenomistajilta saadun palautteen
perusteella� Vuoden 2024 raporttiin on tuotu uudistetun palkit-
semispolitiikan keskeiset seikat�
Palkitsemisen periaatteet vuonna 2024
Ponssen toimielinten palkitseminen perustuu palkitsemispoli-
tiikkaan� Ponssen palkitsemispolitiikan tarkoituksena on yhden-
mukaistaa osakkeenomistajien, hallituksen, toimitusjohtajan ja
henkilöstön tavoitteet omistaja-arvon kasvattamiseksi pitkällä
aikavälillä� Palkitsemispolitiikkaa valmistellessaan hallitus on
huomioinut osakkeenomistajien näkemykset sekä yhtiön tarpeet
houkutella, sitouttaa ja motivoida ylintä johtoa toteuttamaan
Ponssen liiketoimintastrategiaa� Hallitus seuraa säännönmu-
kaisesti palkitsemisessa käytettyjen suoritusmittareiden tehok-
kuutta varmistaakseen, että ne tukevat Ponssen strategiaa�
Palkitsemispolitiikka perustuu seuraaviin keskeisiin
periaatteisiin:
1� Osakkeenomistajien, hallituksen, toimitusjohtajan ja
työntekijöiden edut sovitetaan yhteen
2� Palkitseminen perustuu tulokseen ja avoimuuteen
3� Palkitseminen houkuttelee ja sitouttaa yhtiöön
4� Palkitsemiseen linkittyy vastuullisuus osana yhtiön
strategiaa
Palkitsemispolitiikassa kuvataan palkitsemisen periaatteet sekä
päätöksentekoprosessi� Hallituksen palkitsemista käsittele-
vässä osassa kuvataan palkitsemisen mahdolliset eri muodot�
Toimitusjohtajan osalta kuvataan toimisuhteeseen sovellettavia
keskeisiä ehtoja, lyhyen ja pitkän aikavälin suoritusmittareita
sekä palkitsemiskäytäntöjä rekrytoinneissa ja ylennyksissä�
Palkitsemispolitiikasta ei ole poikettu tilikauden 2024 aikana
eikä tilikaudella ole ollut tilannetta, jossa olisi ollut tarvetta
palkkioiden takaisinperintään, maksamisen lykkäämiseen tai
maksamatta jättämiseen� Vuoden 2024 yhtiökokouksessa ei
ollut palkitsemisraporttia koskevaa neuvoa-antavaa äänestystä
jota olisi ollut tarpeen ottaa huomioon palkitsemisraportilla�
JOHDANTO
Palkitseminen ja Ponssen taloudellinen kehitys viimeisen viiden vuoden aikana
Taulukossa esitetään hallituksen jäsenille, toimitusjohtajalle ja keskimääräiselle Ponssen työntekijälle viiden viime vuoden aikana
maksetut palkkiot sekä yhtiön taloudellinen kehitys samana ajanjaksona� Kehitys on kuvattu tunnuslukujen keskimääräistä kehitystä
seuraamalla�
2020 2021 2022 2023 2024
Hallitus, veronalainen vuosipalkkio (tuhatta euroa) 264 283 311 296 277
Muutos edellisvuodesta (%) +7,2 % +9,9 % -4,8 % -6,4 %
Toimitusjohtaja, veronalainen ansio (tuhatta euroa) 802 517 628 772 924
Muutos edellisvuodesta (%) -35,5 % +21,5 % +22,9 % +19,7 %
Henkilöstön keskimääräinen veronalainen vuosiansio (tuhatta euroa):
1
Emoyhtiö 46 53 53 53 53
Muutos edellisvuodesta (%) +15,2 % +0,0 % +0,0 % +0,0 %
Tytäryhtiöt 27 33 33 35 34
Muutos edellisvuodesta (%) +22,2 % +0,0 % +6,1 % -2,9 %
Ponsse-konsernin taloudellinen kehitys:
Liikevaihto, MEUR
2
561,4 608,3 755,1 821,8 750,4
Muutos edellisvuodesta (%) +8,4 % +24,1 % +8,8 % -8,7 %
Liiketulos, % liikevaihdosta 8,1
8,2 6,2 5,7 4,9
Liiketulos, MEUR
3
45,4 50,0 46,6 47,2 36,8
Muutos edellisvuodesta (%) +10,1 % -6,8 % +1,3 % -22,0 %
1
Henkilöstön palkitseminen on kuvattu ilmoittamalla yhtiön maksamien palkkojen kokonaissumma�
2
Vuosien 2020–2024 tiedot ovat jatkuvista toiminnoista�
3
Vuosien 2020–2024 tiedot ovat jatkuvista toiminnoista�
189
Aika Vuosipalkkio, EUR
Jarmo Vidgren,
puheenjohtaja 1�1�–31�12�2024 42 000,00
Mammu Kaario,
varapuheenjohtaja 1�1�–31�12�2024 45 000,00
Terhi Koipijärvi 1�1�–31�12�2024 38 000,00
Matti Kylävainio 1�1�–31�12�2024 38 000,00
Ilpo Marjamaa 1�1�–31�12�2024 38 000,00
Juha Vanhainen 1�1�–31�12�2024 38 000,00
Jukka Vidgren 1�1�–31�12�2024 38 000,00
Yhteensä 277 000,00
Hallituksen palkkioista päättää yhtiökokous� Ponssen osakkeen-
omistajat, jotka edustivat yhteensä yli 50% yhtiön äänivallasta,
tekivät 9�4�2024 pidetylle varsinaiselle yhtiökokoukselle ehdotuk-
sen hallituksen palkitsemisesta� Varsinainen yhtiökokous vahvisti
9�4�2024 hallituksen puheenjohtajan vuosipalkkioksi 48 000
euroa, hallituksen varapuheenjohtajan palkkioksi 45 000 euroa
ja muiden jäsenten vuosipalkkioksi 38 000 euroa� Hallituksen
jäsenten matkakustannukset korvataan yhtiön matkustuskäytän-
nön mukaisesti�
Vuoden 2024 aikana Jarmo Vidgrenille on maksettu 50 765,37
euroa myyntiin ja markkinointiin liittyvistä konsulttitehtävistä�
190
PALKITSEMISRAPORTTI
HALLITUKSEN JÄSENTEN
PALKITSEMINEN 2024
Toimitusjohtajan palkitsemisen periaatteet
Toimitusjohtajan palkitseminen sisältää tyypillisesti seuraavat
osat:
• Kiinteän kuukausittaisen peruspalkan (mukaan lukien
luontois- ja muut taloudelliset edut) toimitusjohtajan
taitojen, tietojen ja kokemuksen mukaan�
• Lyhyen aikavälin tulospalkkion, jonka tarkoituksena on
kannustaa ja palkita vuotuisten liiketoimintastrategian
mukaisten tavoitteiden saavuttamisessa sekä
kertaluonteisesti mahdollisesti muusta erityisen hyvästä
suoriutumisesta (maksetaan vuosittain)�
• Pitkän aikavälin tulospalkkion, joka on yleensä tulospe-
rusteinen osakepalkkio� Sen tarkoituksena on yhdistää
osakkeenomistajien ja toimitusjohtajan tavoitteet yhtiön
arvon nostamiseksi pitkällä aikavälillä, sitouttaa toimi-
tusjohtajaa yhtiöön ja tarjota hänelle kilpailukykyinen
yhtiön osakkeiden ansaintaan ja kertymiseen perustuva
osakepalkkiojärjestelmä�
• Lisäeläke, joka on lakisääteisen eläkkeen lisäksi maksettava
lakisääteistä eläkettä täydentävä eläke-etuus�
Toimitusjohtajan palkitseminen vuonna 2024
EUR
Kiinteä
rahapalkka Luontoisedut
Lyhyen aikavälin
kannustinohjelmat
(tulospalkkiot)
Pitkän aikavälin
kannustinohjelmat Lisäeläke
Maksetut
palkkiot
yhteensä
Toimitusjohtaja 542 889,36 13 195,99 72 983,51 369 138,42 245 924,00 1 244 131,28
Palkitsemisen osan osuus 43 % 1 % 6 % 30 % 20 % 100 %
Vuonna 2024 toimitusjohtajan kiinteä kuukausipalkka oli 1�1�–
31�1�2024 43 267,00 euroa, 1�2�–31�8�2024 44 322,00
euroa ja 1�9�–31�12�2024 44 323,21 euroa� Palkkaan kuuluivat
luontoisetuna puhelin-, auto- ja polkupyöräetu sekä muita arvol-
taan vähäpätöisiä kertaluonteisia henkilökuntapalkkioita�
Toimitusjohtajalle vuonna 2024 maksetun kiinteän vuosipal-
kan osuus palkitsemisen kokonaismäärästä oli 44 prosenttia ja
lyhyen sekä pitkän aikavälin tulospalkkioiden osuus yhteensä 36
prosenttia� Toimitusjohtajalle maksettu lisäeläke oli noin 20%
kokonaispalkitsemisesta� Toimitusjohtajalle ei maksettu muita
taloudellisia etuja vuonna 2024�
Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut 1�6�2008 alkaen Juho
Nummela� Yhtiön ja toimitusjohtajan välillä tehdyn sopimuksen
mukaan sopimus voidaan molemminpuolisesti irtisanoa
päättymään kuuden kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen�
Jos yhtiö irtisanoo sopimuksen, toimitusjohtajalla on oikeus
irtisanomisajalta määräytyvän palkan ja muiden etuuksien lisäksi
12 kuukauden rahapalkkaa vastaavaan korvaukseen� Sopimus
päättyy ilman irtisanomisaikaa toimitusjohtajan siirtyessä
eläkkeelle�
Toimitusjohtajalla on oikeus jäädä eläkkeelle 60-vuotiaana,
jolloin eläke määräytyy työntekijän eläkelain mukaan�
191
TOIMITUS JOHTAJAN
PALKITSEMINEN 2024
Suoriutuminen
Toimitusjohtajan lyhyen aikavälin palkitseminen
Tilikaudella 2024 toimitusjohtajalle maksettiin tulospalkkio
vuoden 2023 mukaisten tavoitteiden saavuttamisen perus-
teella hallituksen tekemän arvion ja päätöksen mukaisesti�
Tulospalkkion tavoitteet perustuivat vuoden 2023 käyttöpää-
oman tehokkuuteen liittyviin mittareihin (KPO-% 30% painoarvo
ja liiketoiminnan rahavirta (eur) 30 % painoarvo, yhteensä
60 % painoarvo), yhtiön kannattavuuteen (EBIT-% 30 % paino-
arvo) sekä henkilöstötyytyväisyyteen (eNPS 10% painoarvo)�
Vuosittainen tulospalkkio voi olla enintään 50 % edellisen vuoden
2023 rahapalkasta�
Vuonna 2024 tulospalkkiota vuoden 2023 tulospalkkion
tavoitteiden saavuttamisen perusteella maksettiin 72
983,51 euroa, joka vastasi 29 prosenttia tulospalkkion
enimmäismäärästä�
Tilikaudella 2024 toimitusjohtaja kuului edelleen lyhyen
aikavälin tulospalkkio-ohjelmaan, jossa tulospalkkion tavoitteet
perustuivat vuoden 2024 käyttöpääoman tehokkuuteen liittyviin
mittareihin (KPO-% 20% painoarvo ja liiketoiminnan rahavirta
(eur) 30 % painoarvo, yhteensä 50 % painoarvo), yhtiön kannat-
tavuuteen (EBIT-% 30 % painoarvo), henkilöstötyytyväisyyteen
(eNPS 10% painoarvo) ja tapaturmataajuuteen (LTIF, 10%
painoarvo)� Vuosittainen tulospalkkio voi olla enintään 50 %
edellisen vuoden 2024 rahapalkasta�
Tilikauden 2024 perusteella maksettava tulospalkkio perus-
tuu hallituksen tekemään arvioon ja päätökseen vuoden 2024
tavoitteiden saavuttamisesta� Tulospalkkio suoritetaan toimitus-
johtajalle arviolta maaliskuussa 2025�
Toimitusjohtajan pitkän aikavälin palkitseminen
Yhtiön hallitus päätti vuonna 2023 toimitusjohtajan suoritepe-
rusteisesta osakeomistusjärjestelmästä vuosille 2023–2027�
Järjestelmän tarkoituksena on yhdistää omistajien ja toimitus-
johtajan tavoitteet yhtiön arvon nostamiseksi pitkällä aikavälillä
sekä sitouttaa toimitusjohtaja yhtiöön ja tarjota hänelle kilpailu-
kykyinen yhtiön osakkeiden ansaintaan ja kertymiseen perustuva
palkkiojärjestelmä� Kesäkuussa 2024 Ponsse Oyj:n hallitus
päätti toimitusjohtajan osakepalkkiojärjestelmän vuonna 2024
alkaneen ansaintajakson tavoitteista�
Toimitusjohtajan järjestelmässä on viisi ansaintajaksoa, ka-
lenterivuodet 2023, 2023–2024, 2023–2025, 2024–2026
ja 2025–2027� Ansaintajaksoihin 2023 ja 2023–2024 liittyy
sitouttamisjakso, joka alkaa palkkion maksamisesta ja päättyy
31�12�2025� Ehdollinen palkkio maksetaan toukokuun 2024,
2025 ja 2026 loppuun mennessä� Ehdollisena palkkiona saatuja
osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana, joka päättyy
31�12�2025, 31�12�2026 ja 31�12�2027� Suoriteperusteinen
palkkio maksetaan kunkin ansaintajakson päättymistä seu-
raavan toukokuun loppuun mennessä� Ansaintajaksoilta 2023
ja 2023–2024 palkkiona saatuja osakkeita ei saa luovuttaa
sitouttamisjakson aikana, eli ennen 31�12�2025�
Vuonna 2023 alkaneilla ansaintajaksoilla ansaintakriteereinä
ovat konsernin liiketulos, liikevaihdon kasvu ja henkilöstötyytyväi-
syys� Toimitusjohtajalle maksettava osuus enimmäispalkkiosta
määräytyy ansaintakriteereille asetettujen tavoitteiden saavutta-
misen perusteella suhteessa osallistujan omaan sijoitukseen�
Toukokuussa 2024 maksettiin ansaintajaksolta 2023 11
457 osaketta, jotka ovat arvoltaan 282 226 euroa ja joiden
kuluvaikutus yhtiölle oli 0,4 miljoonaa euroa� Tästä on annettu
pörssitiedote 30�5�2024� Ansaintajaksoilta 2023–2024 ja
2023–2025 on mahdollista ansaita yhteensä 42 612 osaketta
sisältäen myös rahana maksettavan osuuden (bruttopalkkio)�
Ansaintajakson 2023–2024 ehdollinen palkkio maksetaan
toukokuun 2025 loppuun mennessä�
Toimitusjohtajan suoriteperusteisen osakeomistusjärjes-
telmän ansaintajaksolla 2024–2026 palkkiot perustuvat
konsernin liiketulokseen, liikevaihtoon, henkilöstötyytyväisyyteen
ja tapaturmataajuuteen (LTIF)� Ansaintajaksoilta 2024–2026
maksettavat palkkiot vastaavat arviolta yhteensä enintään 50
000 Ponsse Oyj:n osakkeen arvoa sisältäen myös rahana mak-
settavan osuuden (bruttopalkkio)� Ehdollisena palkkiona saatuja
osakkeita ei saa luovuttaa sitouttamisjakson aikana, joka päättyy
31�12�2026� Suoriteperusteinen palkkio maksetaan toukokuun
2027 loppuun mennessä�
Sekä ehdollisten että suoriteperusteisten osakeomistusjär-
jestelmien vapauttamisehtona on työssäolovelvoite�
192
PALKITSEMISRAPORTTI
193
PONSSE OYJ
Ponssentie 22, 74200 Vieremä
Puh. 020 768 800
www.ponsse.com
A LOGGER'S BEST FRIEND