iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 743700XSMVPR48XIML56 2024-01-01 2024-12-31 743700XSMVPR48XIML56 2023-01-01 2023-12-31 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 743700XSMVPR48XIML56 2022-12-31 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 esense:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 esense:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700XSMVPR48XIML56 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700XSMVPR48XIML56 2022-12-31 esense:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700XSMVPR48XIML56 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700XSMVPR48XIML56 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700XSMVPR48XIML56 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700XSMVPR48XIML56 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700XSMVPR48XIML56 2023-01-01 2023-12-31 esense:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 2

Sisällys

| TOIMINTAKERTOMUS .............................................................................................................................................. | 3
| Toimintaympäristö vuonna 2024 ....................................................................................................................... | 4
| Taloudellinen tulos .................................................................................................................................................. | 4
| Taloudellinen asema ja rah oitus ....................................................................................................................... | 6
| Segmenttikatsaukset ............................................................................................................................................. | 7
| Konsernin henkilöstö .............................................................................................................................................. | 10
| Hallinnointi ................................................................................................................................................................. | 10
| Osakkeet ja kaupankäynti ................................................................................................................................... | 14
| S trategia ..................................................................................................................................................................... | 14
| Strategiset arvioinnit ............................................................................................................................................. | 14
| Investoinnit ja yritysjärjestelyt .......................................................................................................................... | 15
| Merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät ................................................................................................. | 15
| Ohjeistus vuodelle 2025 ........................................................................................................................................ | 17
| Tilikauden jälkeiset tapahtumat ........................................................................................................................ | 17
| Ehdotus varojen jakamisesta osakkeenomistajille ..................................................................................... | 18
| Tunnusluvut ............................................................................................................................................................... | 19
| Osakkeet ja osakkeenomistajat ........................................................................................................................ | 21
| Kestävyysraportti ................................................................................................................................................... | 22
| Johdanto .................................................................................................................................................................... | 23
| Yleiset tiedot ............................................................................................................................................................. | 24
| Ympäristötiedot ....................................................................................................................................................... | 49

| Sosiaaliset tiedot .................................................................................................................................................... | 68
| Hallintotapatiedot .................................................................................................................................................. | 78
| TILINPÄÄTÖS (Tilintarkastettu) ......................................................................................................................... | 82
| Konsernitilinpäätös ................................................................................................................................................ | 83
| Konsernin laaja tuloslaskelma ........................................................................................................................... | 83
| Konsernin tase .......................................................................................................................................................... | 84
| Konsernin rahavirtalaskelma .............................................................................................................................. | 85
| Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista ...................................................................................... | 86
| Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ..................................................................................................................... | 87
| Emoyhtiön tilinpäätös, FAS .................................................................................................................................. | 128
| Emoyhtiön tuloslaskelma ..................................................................................................................................... | 128
| Emoyhtiön tase ........................................................................................................................................................ | 129
| Emoyhtiön rahoituslaskelma ............................................................................................................................... | 130
| Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot ................................................................................................................ | 131
| Allekirjoitukset ja tilinpäätösmerkintä ............................................................................................................. | 139
| Tilintarkastuskertomus .......................................................................................................................................... | 141
| Kestävyysraportin varmennuskertomus ......................................................................................................... | 147
| Riippumattoman tilintarkastajan raportti Enersense International Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä | 150

Sulkeissa esitetyt luvut viittaavat vertailukauteen eli edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon, ellei toisin mainita. Kaikki luvut ja summat on pyöristetty tarkoista luvuista, minkä vuoksi yhteen- tai vähennyslaskussa voi ilmetä pieniä epätarkkuuksia. Tämä
pdf-raportti on vapaaehtoinen julkistus Enersensen vuoden 2024 Toimintakertomuksesta ja tilinpäätöksestä. Asiakirja ei täytä arvopaperimarkkinalain 7 luvun 5 §:n vaatimuksia. Enersensen virallinen ESEF-asetuksen (European Single Electronic Format)
mukainen xHTML-asiakirja on julkistettu pörssitiedotteella 26.3.2025. Raportti on saatavilla yhtiön verkkosivuilla.
Toimintakertomus

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 4

|  | Toimintakertomus 2024

Toimintaympäristö vuonna 2024
Kansainvälisten konfliktien ylläpitämistä geopoliittisista jännitteistä ja maailmantalouden
kehittymiseen liittyvistä epävarmuuksista huolimatta markkinatilanne säilyi Enersensen
liiketoiminta-alueilla kokonaisuudessaan kohtuullisen hyvänä vuonna 2024. Suomessa alkuvuoden
aikana järjestetyillä lakoilla ei ollut merkittävää vaikutusta Enersensen toimintaan.
Epävarmuus talouskehityksestä sekä nousseet operatiiviset ja rahoituskustannukset ovat
vaikuttaneet tiettyjen asiakkaiden investointi- ja liiketoimintaympäristöön negatiivisesti. Toisaalta
muuttuneen geopoliittisen tilanteen vuoksi energiaratkaisujen omavaraisuutta lisätään
Euroopassa, minkä odotetaan nopeuttavan energiamurrokseen ja kriittisen infrastruktuurin
ylläpitoon liittyvien hankkeiden toteutumista. Tätä kehitystä tukee myös Euroopan unionin ja
kansallisen tason pitkän aikavälin energia- ja ilmastopolitiikka. Lyhyemmällä aikajänteellä
kansainvälisen politiikan käänteet, poliittinen päätöksenteko ja muutokset regulaatioympäristöön
luovat kuitenkin epävarmuutta markkinoille.
Taloudellinen tulos
Tilauskanta
Tilauskanta pieneni 14,0 % ja oli vuoden 2024 lopussa 393 (457) miljoonaa euroa.
Vertailukauteen verrattuna tilauskanta kasvoi Connectivity-segmentissä. Industry- ja Power-
segmenteissä tilauskanta laski.
Tilauskanta segmenteittäin

MEUR | 31.12.2024 | 31.12.2023 | Muutos, %
Power | 158 | 185 | -15
Industry | 77 | 144 | -47
Connectivity | 158 | 128 | 23
Konserni | 393 | 457 | -14

Liikevaihto ja kannattavuus
Liikevaihto segmenteittäin
Enersense muutti organisaatiorakennettaan vuoden 2024 alussa yhdistämällä Power- ja
International Operations -segmentit yhdeksi Power-segmentiksi (pörssitiedote 9.1.2024). Vuoden
2023 vertailutiedot on päivitetty vastaamaan uutta raportointirakennetta. Smart Industry -
segmentin nimi muutettiin muotoon Industry.

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023 | Muutos, %
Power | 188 880 | 191 691 | 1,5
Industry | 159 567 | 113 712 | 40,3
Connectivity | 76 251 | 57 771 | 32,0
Liiketoiminta-alueille kohdistamattomat erät | 20 | 144 | -86,3
Yhteensä | 424 718 | 363 318 | 16,9

Käyttökate (EBITDA) segmenteittäin

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023 | Muutos, %
Power | 16 477 | 14 733 | 11,8
Industry | 363 | 5 262 | —
Connectivity | 4 239 | 2 273 | 86,5
Eliminoinnit ja liiketoiminta-alueille kohdistamattomat erät | -6 568 | -7 564 | -13,2
Yhteensä | 14 511 | 14 704 | -1,3

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 5

|  | Toimintakertomus 2024

Oikaistu ydinliiketoiminnan käyttökate ja vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Enersense tiedotti 19.6.2024 strategiansa uudistamisesta ja ydinliiketoimintaansa keskittymisestä.
Tämän seurauksena raportoinnissa otettiin käyttöön uutena tunnuslukuna oikaistu
ydinliiketoiminnan käyttökate. Tunnusluvun käyttöönotolla parannetaan uudessa strategiassa
määritellyn ydinliiketoiminnan kannattavuuden läpinäkyvyyttä. Käyttökatetta on oikaistu alla
esitetyillä kertaluonteisilla erillä, jotka suurelta osin liittyvät aikaisempien vuosien tapahtumiin.
Ydinliiketoimintoihin eivät kuulu vuonna 2024 kolme strategisen arvioinnin alla ollutta liiketoimintaa
eli Industry-segmentin meriteollisuusyksikkö ja Power-segmentin tuuli- ja aurinkovoiman
hankekehitys sekä päästöttömän liikenteen ratkaisut.

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Oikaistu käyttökate, ydinliiketoiminnat | 19 942 | 18 345
Vuoteen 2019 kohdistuva vahingonkorvaus | -701 | 16
Haminan yksikön sulkemiskulut | -140 | —
Enersense Solutions myyntivoitto | — | 921
Enersense Offshore lisäkauppahinta | — | 420
Enersense/Empower integraatiokulut | — | -271
Liettuan saatavan alaskirjaus kuluineen | -6 071 | -153
Toteutumattomat yritysjärjestelyt | -134 | -123
Uusi toiminnanohjausjärjestelmä | -826 | -4 271
Strategian uudelleenarviointi | -1 005 | —
Kertaluontoiset henkilöstökulut | -643 | —
Käyttökate, ydinliiketoiminnat | 10 422 | 14 884
Käyttökate, ei-ydinliiketoiminta | 4 089 | -180
Käyttökate | 14 511 | 14 704

Yllä olevassa erittelyssä tuotot myyntivoitosta ja lisäkauppahinnasta on kirjattu liiketoiminnan
muihin tuottoihin, Haminan yksikön sulkemiskulut ja kertaluonteiset henkilöstökulut on kirjattu
henkilöstökuluihin ja muut erät on kirjattu liiketoiminnan muihin kuluihin.
Liikevaihto kohdealueittain

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023 | Muutos, %
Kotimaiset kohteet | 254 350 | 241 397 | 5,4
Kansainväliset kohteet | 170 368 | 121 921 | 39,7
Yhteensä | 424 718 | 363 318 | 16,9

Tammi–joulukuu 2024
Liikevaihto kasvoi 16,9 % ja oli 424,7 (363,3) miljoonaa euro a. Lisääntyneet projektit ja
sopimusmuutokset kasva ttivat liikevaihtoa Industry- ja Connectivity-segmenteissä. Power-
segmentissä projektivolyymi laski, mikä heikensi liikevaihtoa.
Käyttökate (EBITDA) oli 14,5 (14,7) miljoonaa euroa, j osta 10,1 miljoonaa euroa liittyi tuulivoiman
hankekehityksen yhteistyösopimuksen päättämiseen hankevaihdolla, millä ei ole nettotulos- tai
kassavirtavaikutusta. Käyttökatemarginaali oli 3,4 (4,0) %. Käyttökate kasvoi merkittävästi
Connectivity-segmentissä. Industry- ja Power-segmenteissä käyttökate laski vertailuvuodesta, kun
10,1 miljoonan euron kirjaus jätetään huomiotta. Tilikauden käyttökatetta heikensivät merkittävästi
meriteollisuusyksikön tappiollinen alkuvuosi sekä alaskirjaukset, joista suurimmat liittyivät Liettuan
tytäryhtiön saatavaan, päästöttömän liikenteen ratkaisuihin ja vuotta 2019 koskevaan
vahingonkorvaukseen.
Ydinliiketoimintojen oikaistu käyttökate ka svoi 8,7 % ja oli 19,9 (18,3) miljoonaa eur oa eli 5,9 (5,5) %
ydinliiketoimintojen liikevaihdosta. Vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erien nettovaikutus oli
yhteensä 9,5 miljo onaa euroa ja niistä suurimmat olivat Liettuan tytäryhtiön saataviin tehty
alaskirjaus, vuoden 2019 vahingonkorvaus sekä panostukset strategian uudistamiseen ja
toiminnanohjausjärjestelmään. Käyttökate parani erityisesti Connectivity-segmentin
kuituverkkojen ja langattoman verkon rakentamisen sekä Power-segmentin siirtoverkkoprojektien
ja Baltian palveluiden kasvun ansiosta.
Liikevoitto oli -14,1 (5,3) miljoonaa euroa. Liikevoittomarginaali oli -3,3 (1,4) %.
Segmenttikohtaiset luvut on esitelty osiossa Segmenttikatsaukset.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 6

|  | Toimintakertomus 2024

Taloudellinen asema ja rahoitus
Tammi–joulukuu 2024
Nettorahoituskulut olivat -14,3 (-13,8) miljoonaa euroa ja niihin sisältyivät mm. osakassopimuksen
perusteella Enersense Windin vähemmistöosakkaille maksettu varojenjako sekä
vaihtovelkakirjalainan ja muiden lainojen ja rahoituksen korot.
Tulos ennen veroja oli -28,4 (-8,5) ja tilikauden tulos -28,9 (-9,1) miljoonaa euroa. Laimentamaton
osakekohtainen tulos oli -1,83 (-0,54) euroa.
Liiketoiminnan rahavirta oli 16,3 (-15,2) miljoonaa euroa parantuneen kannattavuuden ja
käyttöpääoman hallinnan ansiosta. Investointien rahavirta oli -1,3 (-3,1) miljoonaa euroa.
Rahoituksen rahavirta oli -6,4 (-9,2) miljoonaa euroa, mikä sisältää lainojen ja
vuokrasopimusvelkojen maksut.
Konsernin rahavarat olivat tilikauden lopussa 19,8 (11,2) miljoonaa euroa. Rahavarat kasvoivat
vertailukaudesta 8,6 miljoonaa euroa.
Konsernin taseen loppusumma tilikauden lopussa oli 194,5 (213,7) miljoonaa euroa.
Oma pääoma oli tilikauden lopussa 22,5 (52,1) miljoonaa euroa. Korolliset velat olivat yhteensä
50,4 (47,8) miljoonaa euroa ja korollinen nettovelka oli yhteensä 30,6 (36,6) miljoonaa euroa.
Omavaraisuusaste oli tilikauden lopussa 12,7 (26,0) % ja nettovelkaantumisaste 122,7 (70,2) %.
Nettovelkaantumisasteen nousu johtui matalammasta oman pääoman määrästä. Oman pääoman
tuotto tilikaudella oli -77,6 (-16,0) prosenttia.
Rahoituslimiitti
Kesäkuussa 2024 Enersense sopi rahoittajiensa kanssa uudesta 10 miljoonan euron senior-
ehtoisesta vakuudettomasta rahoituslimiitistä (RCF) tukemaan yhtiön strategian toteuttamista.
Yhtiö maksaa uudesta rahoituksesta euribor-korkoa lisättynä 3,5 %:n vuotuisella marginaalilla. Uusi
rahoituslimiitti erääntyy 31.3.2025, ja sen takaajina limiitin erääntymiseen saakka toimivat Virala Oy
Ab- ja Ensto Invest Oy -yhtiöt, joille maksetaan antamastaan takauksesta markkinaehtoinen 5 %:n
takauspalkkio takauksen voimassaoloajalta.
Limiitin myöntämisen jälkeen yhtiön rahoitusasema on selvästi parantunut. Korollisen nettovelan
määrä vähentyi 16,1 miljoonalla kesäkuun lopusta vuoden 2024 loppuun. Enersense sai valmiiksi
neuvottelut vuoden mittaisesta jatkorahoituksesta tilikauden jälkeen maaliskuun lopussa.
Kovenantit
Enersensen rahoituskokonaisuuteen, joka sisältää yhtiön senior-lainat sekä pankkitakaus-, leasing-
ja rahoituslimiitit, liittyy vuosineljänneksittäin tarkasteltavat omavaraisuusastetta ja korollisen
nettovelan suhdetta käyttökatteeseen mittaavat rahoituskovenantit, sekä
minimilikviditeettikovenantti, jota tarkastellaan kuukausittain.
Vaihtovelkakirjalainasta on sovittu rahoittajien kanssa, että se tulkitaan etuoikeusasemaltaan
huonommassa asemassa olevana lainana ja käsitellään velkana omavaraisuutta laskettaessa.
Korolliset nettovelat/käyttökate -kovenantin yhteydessä vaihtovelkakirjalaina tulkitaan korollisena
lainana. Lisäksi on sovittu, että omavaraisuusastekovenantin ohella sovelletaan
minimilikviditeettikovenanttia, jota tarkastellaan kuukausittain.
Rahoituslimiitin yhteydessä tehtiin muutoksia yhtiön rahoituskokonaisuuteen liittyviin konsernin
omavaraisuusastetta, korollisen nettovelan suhdetta käyttökatteeseen sekä
vähimmäislikviditeettiä koskeviin kovenantteihin. Enersense sai valmiiksi neuvottelut vuoden
mittaisesta jatkorahoituksesta tilikauden jälkeen maaliskuun lopussa. Alla olevassa taulukossa
esitetään vuodelta 2025 maaliskuun lopussa voimaan tulleet kovenantit. Yhtiö täytti kovenantit
31.12.2024, ja johdon ennusteen mukaisesti ne tulevat täyttymään 12 kuukautta tilinpäätöksestä.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 7

|  | Toimintakertomus 2024

Lisätietoja Enersensen maaliskuussa 2025 voimaan tulleesta rahoituskokonaisuudesta liitetiedoissa
9 ja 20.

Rahoituskokonaisuuden kovenantit | Toteutunut arvo |  | Kovenantti- arvo
31.12.2024 |  | 31.12.2024 | 31.3.2025 | 30.6.2025 | 30.9.2025 | 31.12.2025
Omavaraisuusaste 1) | 12,0 % |  | >10 % | 15 % | 16,5 % | 18 % | 19,5 %
Korollinen nettovelka/ käyttökate 2) | 1.96x |  | <6,0x | 2,25x | 2,25x | 2,25x | 2,25x
Minimilikviditeetti 3) | 19,8 MEUR |  | 5 MEUR | 8 MEUR | 8 MEUR | 8 MEUR | 8 MEUR

1) Muutoksena aiempaan käytäntöön vaihtovelkakirjalaina käsitellään velkana omavaraisuuden laskemisessa. Kovenanttia
tarkastellaan vuosineljänneksittäin.
2) Kovenanttia tarkastellaan vuosineljänneksittäin.
3) Minimilikviditeettivaatimusta mitataan kuukausittain.
Segmenttikatsaukset
Power
Power-segmentti keskittyy vihreän energiasiirtymän projekti- ja palveluliiketoimintaan. Sen
ydinliiketoimintaa ovat voimansiirtoverkkojen ja sähköasemien sekä tuuli- ja aurinkovoimapuistojen
suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito. Enersensen kansainväliset toiminnot Virossa, Latviassa
ja Liettuassa kuuluvat Power-segmenttiin.
Enersense tiedotti 19.12.2024 myyvänsä tuuli- ja aurinkoenergian hankekehitystoimintansa
Fortumille. Kauppa toteutui 26.2.2025 ja sen taloudellisista vaikutuksista kerrotaan
toimintakertomuksen Strategiset arvioinnit -kohdassa. Tilikauden jälkeen yhtiö kertoi saaneensa
valmiiksi strategisen arvioinnin päästöttömän liikenteen ratkaisujen liiketoiminnasta, jonka yhtiö
päätti ajaa alas.

MEUR | 1–12/2024 | 1–12/2023 | Muutos, %
Liikevaihto | 188,9 | 191,7 | -1,5
Ydinliiketoiminnan liikevaihto | 169,7 | 179,3 | -5,3
Käyttökate | 16,5 | 14,7 | 11,8
Käyttökate-% | 8,7 | 7,7 |
Ydinliiketoiminnan oikaistu käyttökate | 13,5 | 8,3 | 63,9
Tilauskanta | 158 | 185 | -15
Henkilöstö (FTE) | 812 | 812 |

Tammi–joulukuu 2024
Markkinatilanne erityisesti siirtoverkkojen rakentamiseen liittyvissä palveluissa on ollut hyvä.
Tilikauden loppua kohden oli näkyvissä pientä piristymistä myös uusiutuvan energian rakentamisen
markkinassa. International Operations -segmentti yhdistyi Power-segmenttiin tilikauden alussa ja
raportoitavat luvut on korjattu uuden rakenteen mukaisiksi myös vertailuvuodelta.
Power-segmentin liikevaihto laski 1,5 % ja oli 188,9 (191,7) miljoonaa euroa. Liikevaihdon laskuun
vaikuttivat voimansiirtoverkkojen ja tuulivoiman rakentamisen pienentyneet projektiportfoliot.
Power-segmentin käyttökate nousi 11,8 % ja oli 16,5 (14,7) miljoonaa euroa, josta 10,1 miljoonaa
euroa liittyi tuulivoiman hankekehityksen yhteistyösopimuksen päättämiseen, jolla ei ole
nettotulos- tai kassavirtavaikutusta. Käyttöka tetta heikensivät Liettuan tytäryhtiön 6,1 miljoonan
euron saatavan alaskirjaus sekä päästöttömän liikenteen ratkaisuihin tehdyt 2,1 miljoonan euron
alaskirjaukset ja kuluvaraukset.
Power-segmentin ydinliiketoimintojen oikaistu käyttökate oli 13,5 (8,3) miljoonaa euroa eli 8,0 (4,6)
% ydinliiketoimintojen liikevaihdosta. Käyttökatetta paransivat erityisesti siirtoverkkoprojektien ja
Baltian palveluliiketoiminnan kasvu.
Power-segmentin henkilöstön määrä oli keskimäärin 812 (812) henkilötyövuotta tilikauden aikana.
Tilauskanta
Power-segmentin tilauskanta oli tilikauden lopussa 158 (185) miljoonaa euroa. Tilauskanta laski 27
miljoonaa euroa eli 15 % vertailukauteen verrattuna.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 8

|  | Toimintakertomus 2024

| TILIKAUDEN AIKANA SAATUJA MERKITTÄVIÄ TILAUKSIA: • Fingridin julkisen hankinnan kilpailutuksessa voitettu urakkakokonaisuus, jossa rakennetaan Harjavallan alueelle yhteensä kolme uutta 110 kV:n sähköasemaa (sijoittajauutinen 5.2.2024). Hanke työllistää Enersenseä vuoden 2027 kesään saakka ja sen arvo on noin 20 miljoonaa euroa. • Virolaisen Elektrilevin kanssa solmittiin sähkönjakeluverkkojen kunnossapitosopimukselle jatkosopimus (sijoittajauutinen 12.2.2024). Sopimuksen arvo on noin 8 miljoonaa euroa. Sopimus käynnistyi maaliskuussa 2024 ja päättyy vuoden 2026 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä. • Yhteistyö tuulipuistojen kunnossapidossa OX2:n kanssa sai jatkoa Lestijärven tuulivoimapuiston kunnossapidossa (lehdistötiedote 20.5.2024). Lestijärvi on Suomen suurin tuulivoimapuisto, jonka 69 tuulivoimalan yhteenlaskettu kokonaisteho on yli 455 MW. • Enersense rakentaa Fingridille kolme uutta 110 kV:n sähköasemaa, joissa käytetään vähäpäästöistä terästä (lehdistötiedote 6.6.2024). • Fingridin kanssa sovittiin uuden sähkönsiirtoyhteyden rakentamisesta välillä Herva-Nuojuankangas (sijoittajauutinen 24.6.2024). Projekti työllistää Enersenseä vajaan kolmen vuoden ajan ja sen arvo on 26,5 miljoonaa euroa. • Enersense valittiin pääurakoitsijaksi Fingridin urakkakokonaisuuteen, jossa rakennetaan uudet Lemmensaaren ja Sydänmaan sähköasemat (sijoittajauutinen 9.10.2024). Projekti työllistää Enersenseä vuoden 2026 loppuun saakka ja sen arvo on noin 13 miljoonaa euroa. • Enersense ja EPV Aurinkovoima Oy ovat solmineet sopimuksen Heininevan aurinkovoimapuiston kunnossapidosta (sijoittajauutinen 8.11.2024). Lapualla sijaitseva Heinineva on noin 86 MWp tehollaan yksi Suomen suurimmista aurinkovoimapuistoista ja tulee tuottamaan yli 80 GWh energiaa vuodessa. |

Industry
Industry-segm entti palvelee asiakkaitaan näiden tuotantolaitosten käyttövarmuuden
parantamisessa ja kunnossapidon tehostamisessa sekä kehittää digitaalisia ratkaisuja
tuottavuuden parantamiseen. Ydinliiketoimintoihin kuuluvat Industry-segmentissä mekaaninen
projektiliiketoiminta, sähkö- ja automaatio- sekä käyttö- ja kunnossapitoliiketoiminnat.
Enersense tiedotti 19.6.2024, että yhtiö tekee strategista arviointia meriteollisuusyksiköstä, jota
yhtiö on aiemmin kutsunut merituulivoimaliiketoiminnaksi. Arviointia jatketaan parhaan mahdollisen
lopputuloksen varmistamiseksi, koska merituulivoiman ja muun arktisen meriteollisuuden toimialat
kehittyvät nopeasti.

MEUR | 1–12/2024 | 1–12/2023 | Muutos, %
Liikevaihto | 159,6 | 113,7 | 40,3
Ydinliiketoiminnan liikevaihto | 89,5 | 94,6 | -5,4
Käyttökate | 0,4 | 5,3 | —
Käyttökate-% | 0,2 | 4,6 |
Ydinliiketoiminna oikaistu käyttökate | 5,9 | 11,0 | -46,0
Tilauskanta | 77 | 144 | -47
Henkilöstö (FTE) | 700 | 769 |

Tammi–joulukuu 2024
Industry-segmentin markkinaympäristö palvelu- ja projektiliiketoiminnoissa säilyi tilikaudella
vakaana.
Indu stry-segmentin liikevaihto kasvoi 40,3 % ja oli 159,6 (113,7) miljoonaa euroa. Liikevaihto kasvoi
erityisesti meriteollisuusyksikön projektisopimusten ansiosta. Segmentin projektiliiketoiminta kasvoi
ja palveluliiketoiminta laski vertailuvuodesta.
Industry-segmentin käyttökate heikkeni merkittävästi ja oli 0,4 (5,3) miljoonaa euroa.
Käyttökatetta pienensi erityisesti meriteollisuusyksikön projektien tappiot ensimmäisellä
vuosipuoliskolla sekä vuoteen 2019 liittyvä vahingonkorvaus. Segmentin volyymikasvu paransi
projektien kannattavuutta, mutta palvelutoimintojen kannattavuus heikkeni joidenkin asiakkuuksien
suunnitellun pienenemisen myötä. Meriteollisuusyksikkö oli ensimmäisellä vuosipuoliskolla
tappiollinen, mutta kesällä uudelleenneuvotellut projektisopimukset paransivat kannattavuutta
loppuvuoden aikana.
Industry-segmentin ydinliiketoimintojen oikaistu käyttökate oli 5,9 (11,0) miljoonaa euroa eli 6,6
(11,6) % ydinliiketoimintojen liikevaihdosta. Ydinliiketoiminnan oikaistu käyttökate heikentyi
palveluliiketoiminnan vähenemisen takia. Enersense on aloittanut toimenpiteet
palveluliiketoiminnan kasvattamiseksi ja kannattavuuden parantamiseksi.
Industry-segmentin henkilöstön määrä oli keskimäärin 700 (716) henkilötyövuotta tilikauden aikana.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 9

|  | Toimintakertomus 2024

Tilauskanta
Industry-segmentin tilauskanta oli tilikauden lopussa 77 (144,3) miljoonaa euroa. Tilauskanta laski
67 miljoonaa euroa eli 47 % vuoden 2023 vastaavaan ajankohtaan verrattuna.

| TILIKAUDEN AIKANA SAATUJA MERKITTÄVIÄ TILAUKSIA: • Andritz Oy:n kanssa tehtiin sopimus kuorimolinjan mekaanisista asennustöistä Stora Enson Oulun kartonkitehtaalle (lehdistötiedote 18.3.2024). Enersensen asennustyöt alkavat vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana ja valmistuvat arviolta kolmannen neljänneksen kuluessa. • P2X Solutionsin kanssa solmittiin kumppanuussopimus, joka syventää osapuolten yhteistyötä Harjavallan uuden tuotantolaitoksen operoinnin ja kunnossapidon osalta (lehdistötiedote 31.5.2024). • Fortum Power and Heat Oy:n kanssa sovittiin yhteistyön jatkosta liittyen Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkon energiamittareiden asennus- ja ylläpitopalveluihin (lehdistötiedote 28.6.2024). • Ruotsalaisen metallialan yrityksen Bolidenin kanssa allekirjoitettiin sopimus liittyen Norjassa sijaitsevan Oddan tuotantolaitoksen laajaan kehittämisprojektiin (lehdistötiedote 20.9.2024). Sopimus kattaa prosessiputkistojen asennus- ja valmistustyöt samoilla alueilla, joissa Enersense on jo tehnyt laite- ja teräsasennustyöt. • Vesivoiman tuottaja Koskienergian kanssa allekirjoitettiin sopimus 28 vesivoimalaitoksen paikalliskäytöstä ja kunnossapidosta (lehdistötiedote 26.11.2024). Koskienergian laitosten vuosituotantokapasiteetti on noin 160 gigawattituntia vuodessa. Sopimus on viisivuotinen ja se astui voimaan tilikauden jälkeen 1.1.2025. • Vattenfallin kanssa sovittiin vesivoimaloiden kunnossapitokumppanuuden jatkosta (lehdistötiedote 20.12.2024). Laitosten vuosituotanto on noin 410 gigawattituntia vuodessa. Sopimus on viisivuotinen ja se astui voimaan tilikauden jälkeen 1.1.2025. |

Connectivity
Connectivity-segmentti palvelee asiakkaitaan toimittamalla mobiiliverkon ja kiinteän verkon
palveluita sekä varmistamalla niiden toimivuuden. Segmentin palveluihin kuuluu kiinteiden ja
langattomien tietoliikenne-verkkojen suunnittelu, rakentaminen ja ylläpito niiden elinkaaren
kaikissa vaiheissa. Segmentti kuuluu kokonaisuudessaan Enersensen ydinliiketoimintaan.

MEUR | 1–12/2024 | 1–12/2023 | Muutos, %
Liikevaihto | 76,3 | 57,8 | 32,0
Ydinliiketoiminnan liikevaihto | 76,3 | 57,8 | 32,0
Käyttökate | 4,2 | 2,3 | 86,5
Käyttökate-% | 5,6 | 0,8 |
Ydinliiketoiminnan oikaistu käyttökate | 4,4 | 2,3 | 92,4
Tilauskanta | 158 | 128 | 23
Henkilöstö (FTE) | 360 | 355 |

Tammi–joulukuu 2024
Kysyntä Connectivity-segmentissä on ollut raportointijakso lla hyvä, erityisesti kiinteän valokuidun
rakentamishankkeissa. Enersense onni stui laajentamaan asiakaskuntaansa tilikaudella.
Connectivity-segmentin liikevaihto kasvoi vahvan tilauskannan tukemana 32,0 % ja oli 76,3 (57,8)
miljoonaa euroa. Liikevaihdon kasvuun vaikutti erityisesti lisääntynyt valokuitu- ja mobiiliverkkojen
rakentaminen.
Connectivity-segmentin käyttökate kasvoi merkittävästi vahvan toisen vuosipuoliskon ansiosta ja
oli 4,2 (2,3) miljoonaa euroa. Kasvanut valokuitu- ja mobiiliverkkojen rakentaminen sekä
panostukset toiminnan tehokkuuteen paransivat kannattavuutta.
Connectivity-segmentin henkilöstön määrä oli keskimäärin 360 (355) henkilötyövuotta tilikauden
aikana.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 10

|  | Toimintakertomus 2024

Tilauskanta
Connectivity-segmentin tilauskanta oli vuoden 2024 lopussa 158 (128) miljoonaa euroa. Tilauskanta
kasvoi 30 miljoonaa euroa eli 23 % vuoden 2023 lopusta. Liiketoiminnan luonteesta johtuen
tilauskanta ei kasva tasaisesti, koska suurin osa myynnistä tulee pitkistä runkosopimuksista, jotka
ovat voimassa useamman vuoden.

| TILIKAUDEN AIKANA SAATUJA MERKITTÄVIÄ TILAUKSIA: • Valoo Oy:n kanssa tehtiin kaksivuotinen sopimus valokuituverkon ylläpidosta Etelä-Suomen alueella (sijoittajauutinen 30.4.2024). Yhteistyötä on mahdollista jatkaa kaksivuotisella optiolla. • Pohjoismaisen GlobalConnectin kanssa solmittiin sopimus valokuituverkon rakentamisesta Helsingin metropolialueella (sijoittajauutinen 23.5.2024). Sopimus pitää sisällään valokuitukaapeliverkoston runkoreittien suunnittelun, luvituksen, maarakennus-, tele- ja projektinjohtotyöt avaimet käteen - periaatteella. • Telia Towers Finland Oy:n kanssa tehtiin sopimus masto- ja laitetilainfran ylläpidosta (sijoittajauutinen 11.10.2024). Nelivuotinen sopimus sisältää Telia Towersin masto- ja laitetilainfran huoltotyöt koko Suomen alueella. • Telia Finland Oyj:n kanssa solmittiin kolmen vuoden jatkosopimus tietoliikenneverkon kenttäpalveluiden tuottamisesta (sisäpiiritieto 10.12.2024). Sopimuksen arvo on 70 miljoonaa euroa ja siinä on yksi optiovuosi. Sopimus pitää sisällään mobiiliverkon ja kiinteän verkon rakentamispalvelut, asiakastoimitus- ja viankorjauspalveluita sekä ennakoivan huollon palveluita Suomessa. |

Konsernin henkilöstö
Enersensen toiminnot keskittyvät pääasiassa Suomeen, Viroon, Latviaan ja Liettuaan. Konsernin
palveluksessa oli tilikaudella keskimäärin 1 946 (1 942) henkilöä. Vuoden 2024 lopussa Enersensen
henkilöstömäärä oli 1 883.
Henkilöstö

Henkilötyövuosien keskiarvo ajanjaksolla | 1–12/2024 | 1–12/2023
Power | 812 | 812
Industry | 700 | 716
Connectivity | 360 | 355
Muut | 75 | 59
Konserni yhteensä | 1 946 | 1 942

Hallinnointi
Varsinainen yhtiökokous
Enersense International Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin 4.4.2024 Helsingissä. Yhtiökokous
vahvisti tilikauden 1.1.2023–31.12.2023 tilinpäätöksen, joka sisältää konsernitilinpäätöksen, ja
myönsi vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle.
Yhtiökokous päätti, että tilikauden 1.1.2023–31.12.2023 tulos siirretään edellisten tilikausien voitto-
ja tappiotilille ja tilikaudelta vahvistettavan taseen perusteella osakkeenomistajille ei jaeta
osinkoa. Lisäksi yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään varojen jakamisesta sijoitetun
vapaan oman pääoman rahastosta pääomanpalautuksena osakkeenomistajille yhteensä enintään
0,10 euroa osaketta kohden, eli yhteensä enintään 1 649 252,70 euroa. Enersense tiedotti 19.6.2024,

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 11

|  | Toimintakertomus 2024

että yhtiön hallitus on päättänyt olla käyttämättä yhtiökokouksen valtuutusta
pääomanpalautuksen maksamiseen.
Yhtiökokous kannatti kaikkia yhtiökokoukselle tehtyjä ehdotuksia ja päätti palkitsemisraportin
hyväksymisestä. Päätös on osakeyhtiölain mukaisesti neuvoa-antava.
Yhtiökokous päätti, että hallituksen jäsenten lukumäärä on kahdeksan (8). Yhtiökokous päätti
myös muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että hallituksessa on vähintään kolme (3) ja enintään
kahdeksan (8) jäsentä.
Yhtiökokous päätti, että tilintarkastajana jatkaa tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab.
Päävastuullisena tilintarkastajana toimii KHT Heli Tuuri. Tilintarkastajan toimikausi jatkuu
seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun. Lisäksi yhtiökokous päätti, että yhtiön
tilintarkastajaksi valittu tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab toimii osakeyhtiölain muuttamisesta
annetun lain (1252/2023) siirtymäsäännöksen mukaisesti myös yhtiön kestävyysraportoinnin
varmentajana toimikautena, joka päättyy yhtiön seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen
päättyessä.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakeanneista ja omien osakkeiden hankkimisesta
hallituksen ehdotuksen mukaisesti.
Yhtiökokouksen hallitukselle antamia valtuutuksia käsitellään kootusti osiossa
Hallituksen valtuutukset.
Vuonna 2025 Enersense International Oyj:n varsinainen yhtiökokous on määrä pitää keskiviikkona
16.4.2025. Yhtiön hallitus kutsuu varsinaisen yhtiökokouksen koolle erikseen.
Hallitus
Vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous päätti osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotuksesta,
että hallitukseen valitaan uudelleen Jaakko Eskola, Sirpa-Helena Sormunen, Sari Helander, Petri
Suokas, Anna Miettinen ja Carl Haglund, ja että hallituksen uusiksi jäseniksi valitaan Ville Vuori ja
Anders Dahlblom. Hallituksen jäsenten toimikausi päättyy ensimmäisen valintaa seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä.
Yhtiökokouksen jälkeen pitämässään järjestäytymiskokouksessa hallitus valitsi osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan suosituksen mukaisesti hallituksen puheenjohtajaksi uudelleen Jaakko Eskolan
ja varapuheenjohtajaksi Sirpa-Helena Sormusen. Anders Dahlbom valittiin hallituksen
puheenjohtajaksi 11.7.2024 Jaakko Eskolan ilmoitettua, että hän luopuu paikastaan. Enersensen
hallitus jatkaa seitsemänjäsenisenä seuraavaan yhtiökokoukseen asti.
Hallitus valitsi keskuudestaan tarkastusvaliokunnan puheenjohtajaksi Sari Helanderin. Muiksi
jäseniksi valittiin Carl Haglund, Petri Suokas ja Anders Dahlblom. Palkitsemisvaliokunnan
puheenjohtajaksi valittiin Jaakko Eskola ja muiksi jäseniksi Anna Miettinen, Sirpa-Helena Sormunen
ja Ville Vuori. Anders Dahlblom toimi palkitsemisvaliokunnan puheenjohtajana Jaakko Eskolan
luovuttua hallituksen jäsenyydestä. Lisäksi hallitus päätti perustaa strategiavaliokunnan
avustamaan hallitusta strategiaan liittyvässä päätöksenteossa. Strategiavaliokunnan
puheenjohtajaksi valittiin Carl Haglund ja muiksi jäseniksi Anders Dahlblom, Anna Miettinen ja Ville
Vuori. Strategiavaliokunta sai työnsä päätökseen 19.6.2024 julkistetun strategisen linjauksen myötä
ja se lopetti toimintansa.
Yhtiökokous päätti osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotuksen mukaisesti hallituksen
jäsenille maksettavat palkkiot seuraavasti:
• puheenjohtajan vuosipalkkio 42 000 euroa
• varapuheenjohtajan vuosipalkkio 32 000 euroa
• jäsenen vuosipalkkio 27 000 euroa
Lisäksi maksetaan kokouspalkkiot kustakin hallituksen ja valiokuntien kokouksesta seuraavasti:
• hallituksen ja valiokuntien puheenjohtajille 1 000 euroa
• muille jäsenille 500 euroa.
Matkustuskustannukset korvataan yhtiön kulloinkin voimassa olevan matkakulujen korvaamista
koskevan politiikan mukaisesti.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 12

|  | Toimintakertomus 2024

Hallituksen valtuutukset
Valtuutukset osakeannista sekä optio-oikeuksien ja muiden
osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisesta
Varsinainen yhtiökokous 2024 valtuutti hallituksen päättämään osakeannista sekä osakeyhtiölain
10 luvun 1§:ssä tarkoitettujen optio-oikeuksien ja muiden osakkeisiin oikeuttavien erityisten
oikeuksien antamisesta tai kaikkien tai joidenkin edellä mainittujen yhdistelmistä yhdessä tai
useammassa erässä seuraavin ehdoin:
Valtuutuksen perusteella voidaan antaa enintään 1 649 250 yhtiön uutta ja/tai hallussa olevaa
omaa osaketta (mukaan lukien erityisten oikeuksien perusteella annettavat osakkeet). Hallitus
valtuutetaan päättämään merkintähinnan merkitsemisestä joko osakepääoman korotukseksi tai
kokonaan tai osittain sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Osakeanti ja osakkeisiin
oikeuttavien erityisten oikeuksien antaminen voi tapahtua myös suunnatusti osakkeenomistajan
etuoikeudesta poiketen, jos tähän on osakeyhtiölain mukainen Yhtiön kannalta painava
taloudellinen syy (suunnattu anti). Valtuutusta voidaan tällöin käyttää yrityskauppojen tai muiden
Yhtiön liiketoimintaan kuuluvien investointien rahoittamiseksi, konsernin vakavaraisuuden
ylläpitämiseksi ja kasvattamiseksi, kannustinjärjestelmän toteuttamiseksi sekä omistuspohjan
laajentamiseksi ja pääomarakenteen kehittämiseksi. Valtuutus ei kumoa ylimääräisen
yhtiökokouksen 23.12.2022 antamaa valtuutusta päättää osakkeisiin oikeuttavien erityisten
oikeuksien antamisesta. Valtuutus on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen
päättymiseen saakka, kuitenkin enintään 30.6.2025 saakka.
Valtuutukset omien osakkeiden hankkimiseen ja/tai pantiksi ottamiseen
Varsinainen yhtiökokous 2024 valtuutti hallituksen päättämään omien osakkeiden hankkimisesta
ja/tai pantiksi ottamisesta seuraavin ehdoin:
Osakkeita voidaan hankkia ja/tai ottaa pantiksi enintään 824 630 kappaletta. Osakkeet hankitaan
Nasdaq Helsinki Oy:n järjestämässä kaupankäynnissä hankintahetken markkinahintaan. Omia
osakkeita voidaan hankkia ja/tai ottaa pantiksi muuten kuin osakkeenomistajien omistusten
mukaisessa suhteessa (suunnattu hankkiminen ja/tai pantiksi ottaminen). Osakkeiden hankinta
alentaa Yhtiön vapaata omaa pääomaa. Hallitus päättää, miten osakkeita hankitaan ja/tai
otetaan pantiksi. Valtuutus on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen
saakka, kuitenkin enintään 30.6.2025 saakka.
Johtoryhmä
Power- ja International Operations -liiketoimintojen yhdistämisen yhteydessä Margus Veensalu,
International Operations -segmentin liiketoimintajohtaja, jäi pois johtoryhmästä 9.1.2024.
Talousjohtaja Mikko Jaskari jätti tehtävänsä 9.4.2024. Jyrki Paappa aloitti talousjohtajana
22.7.2024. Ylimenokaudella väliaikaisena talousjohtajana toimi Risto Takkala.
Toimitusjohtaja Jussi Holopainen jätti tehtävänsä 3.5.2024. Kari Sundbäck aloitti toimitusjohtajana
23.9.2024. Power- ja Connectivity-segmenttien liiketoimintajohtaja Juha Silvola toimi vt.
toimitusjohtajana 3.5.–22.9.2024.
Industry-segmentin liiketoimintajohtaja Jaakko Leivo jätti tehtävänsä 31.12.2024. Sami Lahtinen
aloitti Industry-segmentin väliaikaisena liiketoimintajohtajana 1.1.2025.
Enersensen johtoryhmään kuuluivat vuoden 2024 lopussa:
• Kari Sundbäck, toimitusjohtaja
• Jyrki Paappa, talousjohtaja
• Jaakko Leivo, Industry-segmentin liiketoimintajohtaja
• Hanna Reijonen, henkilöstöjohtaja
• Juha Silvola, Power- ja Connectivity-segmenttien liiketoimintajohtaja
• Sami Takila, lakiasiainjohtaja
Omistusrakenne
Tilikauden lopussa Enersensen rekisteröityjen osakkeenomistajien määrä oli 6 503 (6 973).
Kymmenen suurimman osakkeenomistajan osuus osakkeista 31.12.2024 oli 62,9 prosenttia.
Hallintarekisteröityjen osuus oli 1,2 prosenttia. Lisätietoja Enersensen suurimmista omistajista
toimintakertomuksen osiossa Osakkeet ja osakkeenomistajat.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 13

|  | Toimintakertomus 2024

Johdon omistukset
Enersense International Oyj:n hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja johtoryhmän jäsenet, mukaan
lukien heidän määräysvallassaan olevat yhteisöt, omistivat tilikauden lopussa yhteensä 964 712
osaketta, mikä on 5,8 prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä 31.12.2024.
Lähipiiritapahtumat
P2X Solutions Oy
Huhtikuussa 2024 osakkuusyhtiö P2X Solutions Oy sopi rahoitusjärjestelystä sveitsiläisen
energiayhtiö Alpiqin kanssa, minkä myötä Alpiqista tuli P2X:n pääomistaja. Enersensen
omistusosuus laski järjestelyssä yhdeksään prosenttiin. Vähemmistöosuudesta huolimatta P2X
Solutions Oy on käsitelty osakkuusyhtiönä, koska Enersensellä on sopimuksen mukaisesti oikeus
kahteen hallituspaikkaan yhtiössä.
Lisätietoja Enersensen lähipiiriliiketoimista tilinpäätöksen liitetiedossa 26.
Liputusilmoitukset
Enersense vastaanotti tilikaudella yhden arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 §:n mukaisen
liputusilmoituksen:

Rekisteröinti- päivä | Osakkeenomistaja | Liputuksen syy | Suora omistus, % | Epäsuora omistus, % | Omistus yhteensä, %
5.2.2024 | Virala Oy Ab | ylitti 5 % | 22,0 | 4,9 | 26,8

Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät
Enersense International Oyj:n hallitus päätti 29.2.2024 uudesta konsernin avainhenkilöiden
osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä. Uusi kannustinjärjestelmä on jatkoa helmikuussa 2023
päätetylle, edelleen voimassa olevalle osakepalkkiojärjestelmälle 2023–2025.
Osakepalkkiojärjestelmä 2024–2026
Osakepalkkiojärjestelmässä 2024–2026 on yksi ansaintajakso, tilikaudet 2024–2026.
Järjestelmässä kohderyhmällä on mahdollista ansaita Enersense International Oyj:n osakkeita
suoriutumisen perusteella. Järjestelmän palkkiot perustuvat yhtiön osakkeen kokonaistuottoon
tilikausilta 2024–2026, konsernin kumulatiiviseen euromääräiseen käyttökatteeseen tilikausilta
2024–2026 ja yhtiön vastuullisuusohjelman toteutukseen.
Järjestelmän mahdolliset palkkiot maksetaan ansaintajakson päättymisen jälkeen keväällä 2027.
Palkkiot maksetaan osittain Enersense International Oyj:n osakkeina ja osittain rahana. Palkkioiden
rahaosuuksilla pyritään kattamaan palkkioista osallistujille aiheutuvia veroja ja veronluonteisia
maksuja. Jos osallistujan työ- tai johtajasopimus päättyy ennen palkkion maksamista, palkkiota ei
pääsääntöisesti makseta.
Järjestelmän perusteella maksettavat palkkiot vastaavat arviolta yhteensä enintään 369 784
Enersense International Oyj:n osakkeen arvoa, mukaan lukien myös rahana maksettavan osuuden.
Järjestelmän kohderyhmään kuuluu noin 40 henkilöä mukaan lukien toimitusjohtaja ja muut
Enersense International Oyj:n johtoryhmän jäsenet.
Lisätietoa tästä ja muista kannustinjärjestelmistä tilinpäätöksen liitetiedossa 27.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 14

|  | Toimintakertomus 2024

Osakkeet ja kaupankäynti
Enersense International Oyj:n osakkeilla käydään kauppaa Nasdaq Helsinki Oy:n ylläpitämällä
pörssilistalla kaupankäyntitunnuksella ESENSE (ISIN-tunnus FI4000301585).
Markkina-arvo ja osakevaihto
Enersensen osakkeiden markkina-arvo 31.12.2024 oli 44 (72) miljoonaa euroa.
Osakkeiden päätöskurssi 31.12.2024 oli 2,65 (4,35) euroa. Osakkeiden kaupankäynnillä painotettu
keskiarvo (VWAP) tilikauden aikana oli 3,3 (5,36) euroa. Ylin noteeraus oli 4,59 (6,99) euroa ja
alin 2,27 (3,87) euroa. Osakkeen hinta laski 39 prosenttia vuoden 2023 vastaavaan ajankohtaan
verrattuna. Tilikauden aikana Nasdaq Helsingin pörssissä käytiin kauppaa noin 3,5 miljoonalla
Enersensen osakkeella, mikä vastaa noin 11,7 miljoonan euron vaihtoa. Keskimääräinen päivittäinen
osakevaihto oli 14 096 osaketta.
Strategia
Enersense tiedotti 19.6.2024 keskittyvänsä ydinliiketoimintaansa eli vihreän energiasiirtymän
projekti- ja palveluliiketoimintaan Power-, Industry- ja Connectivity-segmenteissään. Muuttuneen
strategisen linjauksen myötä Enersense aloitti loppuvuonna 2024 ydinliiketoimintansa strategian
päivittämisen kestävän kasvun luomiseksi. Yhtiö kertoo uudesta strategiastaan tarkemmin kesään
2025 mennessä.
Loppuvuonna 2024 Enersense aloitti Value uplift -ohjelman tehokkuuden parantamiseksi ja
kannattavan kasvun tukemiseksi. Ohjelma jatkuu koko vuoden 2025, ja yhtiö suunnittelee
vaiheittain hankinnan suorituskyvyn uudistamista, arvioi kiinteitä kustannuksiaan ja strategian
toteuttamista tukevia resurssejaan sekä kehittää kaupallista johtamistaan. Enersense tavoittelee
ohjelmalla noin viiden miljoonan euron vuotuista tulosparannusta vuoden 2026 toisesta
vuosipuoliskosta alkaen, ja arvioi positiivisten tulosvaikutusten näkyvän vähitellen vuoden 2026
alusta alkaen. Value uplift -ohjelman kustannukset käsitellään vertailukelpoisuuteen vaikuttavina
erinä.
Enersense edistää liiketoimintansa kestävyyttä kolmella teemalla: kestävä työ, kestävä
liiketoiminta ja ympäristö. Enersense on sitoutunut Science Based Targets initiative (SBTi) -
aloitteeseen ja asettaa tieteeseen perustuvat tavoitteet kasvihuonekaasujen vähentämiseksi
vuonna 2025. Vuonna 2024 vastuullisuustyön keskeisiä tuloksia olivat yhtiön oman toiminnan
(Scope 1 ja 2) kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen 33 prosentilla ja poissaoloon johtaneiden
tapaturmien taajuuden pieneneminen 34 prosentilla vuodesta 2023. Enersensen kestävyysraportti
on julkaistu osana tätä toimintakertomusta.
Strategiset arvioinnit
Osana kesällä 2024 tehtyä strategista linjausta Enersense käynnisti strategisen arvioinnin
kolmesta liiketoiminnasta: tuuli- ja aurinkovoiman hankekehityksestä, päästöttömän liikenteen
ratkaisuista ja meriteollisuusyksiköstä.
Enersense kertoi 19.12.2024 myyvänsä tuuli- ja aurinkovoiman hankekehitysliiketoiminnan
Fortumille, ja kauppa toteutui tilikauden jälkeen 26.2.2025. Kaupan toteutumisen yhteydessä
Fortum maksoi Enersenselle kiinteän velattoman käteishinnan 9,25 miljoonaa euroa. Samalla
Enersense kirjasi noin 19 miljoonan euron voiton ja yhtiön omavaraisuusaste nousi vuoden 2024
lopusta noin 10 prosenttiyksikköä. Kauppahintaan kuuluu myös enintään 74 miljoonan euron
lisäkauppahinta, joka on sidottu kaupan kohteena olevien tuuli- ja aurinkovoimahankkeiden
kehitykseen, ja kukin siihen liittyvä maksu edellyttää, että yksittäiset hankkeet saavuttavat
Fortumin tekemän lopullisen investointipäätöksen. Kukin lisäkauppahintaan liittyvä maksu
maksettaisiin erissä hankekohtaisesti. Mikäli hanke ei saavuta lopullista investointipäätöstään 15
vuoden kuluessa kaupan toteutuspäivästä, lisäkauppahintaa ei makseta. Enersense arvioi
todennäköisyyksillä painotetun lisäkauppahinnan olevan 33 miljoonaa euroa. Lisäksi Enersense
arvioi, että lisäkauppahinnan mahdollinen kassavirta syntyisi aikaisintaan vuodesta 2027 alkaen.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 15

|  | Toimintakertomus 2024

Tilikauden jälkeen 28.2.2025 Enersense tiedotti saaneensa päätökseen strategisen arvioinnin, jota
se on tehnyt päästöttömän liikenteen ratkaisuihin keskittyvästä liiketoiminnasta. Yhtiö ajaa
arvioinnin kohteena olleen liiketoiminnan alas ja arvioi alasajoon liittyvän noin 2–3 miljoonan euron
kuluja ja alaskirjauksia, jotka kohdistuvat vuoden 2025 ensimmäiseen neljännekseen.
Meriteollisuusyksikössä Enersensellä on ainutlaatuista merituulivoiman sekä muun arktisen
meriteollisuuden osaamista, esimerkiksi jäänmurtajien valmistukseen liittyen. Nämä alat kehittyvät
nyt nopeasti, joten yhtiö jatkaa strategista arviointia parhaan mahdollisen lopputuloksen
varmistamiseksi. Koska meriteollisuuden tuotannon syklit ovat pitkiä ja alkavan hiljaisemman
jakson kestoon liittyy epävarmuutta, Enersense tarkisti meriteollisuusyksikön arvoa 5 miljoonaa
euroa alaspäin vuonna 2024.
Investoinnit ja yritysjärjestelyt
Vuonna 2024 investointeihin ja yritysjärjestelyihin käytettiin 3,2 (4,0) miljoonaa euroa. Investoinnit
käyttöomaisuuteen ilman vuokrasopimuksia olivat 3,8 (0,8) miljoonaa euroa ja kohdentuivat
lähinnä koneisiin ja laitteisiin. Investoinnit yritys- ja liiketoimintaostoihin olivat 0,7 (0,0) miljoonaa
euroa. Neljännellä vuosineljänneksellä Enersense osti Latvian tytäryhtiönsä kokonaan itselleen
vähemmistöosakkailta.
Enersense tiedotti 19.12.2024 myyvänsä tuuli- ja aurinkovoiman hankekehitysliiketoimintansa
Fortumille. Kauppa toteutui 26.2.2025 ja sen ehdoista kerrotaan yllä Strategiset arvioinnit -
kohdassa
Merkittävimmät riskit ja
epävarmuustekijät
Enersense altistuu toiminnassaan erilaisille strategisille, operatiivisille ja taloudellisille riskeille sekä
ulkopuolisille uhkille. Enersense pyrkii suojautumaan riskejä vastaan muun muassa jatkuvalla ja
systemaattisella riskienarviointiprosessilla sekä ottamalla riskitekijät kattavasti huomioon
konsernin kannalta merkittävistä liiketoimintahankkeista tai investoinneista päätettäessä.
Lähiajan riskit ja epävarmuustekijät
Meneillään olevat kansainväliset konfliktit ylläpitävät geopoliittisia jännitteitä ja epävarmuutta
maailmantalouden kehittymisestä. Kansainvälisen politiikan käänteet voivat muuttaa
markkinaympäristöä, ja esimerkiksi vihreän energiasiirtymän hankkeet saattavat hidastua. Inflaatio
on Enersenselle relevanteilla markkinoilla tasaantunut lähelle Euroopan keskuspankin pitkän
aikavälin tavoitetasoa.
Epävarmuus talouskehityksestä vaikuttaa edelleen investointiympäristöön negatiivisesti. Se voi
johtaa asiakkaiden taloudellisen aseman heikentymiseen ja Enersensen palveluiden kysynnän
heikentymiseen. Investointiympäristön muutoksella saattaa olla negatiivinen vaikutus myös
Enersensen taloudelliseen tilanteeseen mm. rahoituksen saatavuuden kautta sekä tiettyihin taseen
arvostettaviin eriin.
Kireä kilpailutilanne useilla Enersensen liiketoiminta-alueilla ja mahdollisten uusien kilpailijoiden
tuoma tarjonta voivat aiheuttaa paineita projektien myyntihintoihin sekä kannattavuuteen.
Haasteet osaavan työvoiman saatavuudessa voivat toteutuessaan vaikuttaa Enersensen
toimintoihin.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 16

|  | Toimintakertomus 2024

Strategiset riskit
Enersense kertoi kesäkuussa 2024 tekevänsä ydinliiketoimintoihin kuulumattomista
liiketoiminnoistaan strategisia arviointeja, joiden toteutumiseen ja ajoitukseen liittyy
epävarmuutta. Kaksi kolmesta arvioinnista saatiin valmiiksi tilikauden jälkeen alkuvuonna 2025.
Jäljellä oleva arviointi ei välttämättä johda haluttuun lopputulokseen. Yhtiö voi epäonnistua
muutoksen hallinnassa tai riittävän nopeassa uudelleenkoulutuksessa tai keskeisten strategisten
kehityshankkeidensa toteuttamisessa riittämättömien resurssien tai puutteellisen johtamisen,
tiedonhallinnan, seurannan ja suunnittelun vuoksi. Strategian epäonnistuminen voi myös johtaa
heikentyneeseen rahavirtaan ja rahoituksen riittämättömyyteen.
Yhtiö pyrkii digitalisoimaan liiketoimintaansa soveltuvin osin ja ottamaan käyttöön toiminnan
tehostamistyökaluja ja -käytänteitä. Digitalisaation kiihtyessä epäonnistuminen tai väärät valinnat
uusien työkalujen ja toimintatapojen käyttöönotossa saattavat hidastaa liiketoimintaa ja sen
kehittämistä tai alentaa toiminnan suhteellista tehokkuutta ja kilpailukykyä.
Ellei Enersense kykene rekrytoimaan, kouluttamaan ja motivoimaan pätevää henkilöstöä ja
pitämään sitä palveluksessaan, se ei välttämättä pysty kilpailemaan tehokkaasti, eikä
toteuttamaan täysimääräisesti strategiaansa.
Operatiiviset riskit
Enersensen projektiasiakkaat ovat tyypillisesti rakennus- tai teollisuusprojektien omistajia,
rakennuttajia, pääurakoitsijoita tai toimittajia, joiden kanssa Enersense yleensä toteuttaa
hankkeen, palvelun tai puitesopimuksen. Yhtiö solmii usein hankekohtaisia projektisopimuksia,
joiden kilpailutuksissa menestyminen on epävarmaa. Tämä vaikeuttaa luotettavien arvioiden
luomista yhtiön liiketoiminnan tuloksesta sekä taloudellisesta asemasta tilauskantaa pidemmän
aikavälin osalta. Vastaavasti puitesopimukset eivät takaa yhtiön menestystä puitesopimukseen
kuuluvien yksittäisten toimitusten tarjouskilpailuissa. Suurten kiinteähintaisten projektien
kannattavuus edellyttää tarkkaa hinnoitteluarviota sekä projektinhallintaa. Lisäksi
viranomaissääntelyn ja -rajoitteiden muutoksilla ja niihin liittyvällä epävarmuudella voi olla
olennainen vaikutus erityisesti energialiiketoiminnan asiakaskentässä.
Enersensen palvelee asiakkaitaan koko hankkeiden elinkaaren ajan esimerkiksi käyttö-, huolto- ja
kunnossapitopalveluilla. Pitkäaikaisissa palvelusopimuksissa keskeistä on toiminnan tehokkuus,
joka vaikuttaa olennaisesti sopimusten kannattavuuteen.
Yleinen taloudellinen epävarmuus voi heikentää asiakkaiden investointihalukkuutta ja vaikuttaa
Enersensen tilauskannassa jo oleviin projekteihin, joiden osalta voi aiheutua viiveitä tai
keskeytyksiä. Se voi myös johtaa Enersensen asiakkaiden tai toimittajien taloudellisen aseman
heikentymiseen, joka voi toteutuessaan aiheuttaa tappioita ja muita negatiivisia seuraamuksia
yhtiölle.
Enersensellä on muutamia suuria avainasiakkaita, joiden ostokäyttäytymisellä on huomattava
merkitys liiketoiminnan tulokseen. Mikäli jokin suurimmista asiakkaista siirtäisi ostonsa Enersenseltä
sen kilpailijoille tai muuttaisi voimakkaasti toimintamalliaan, tai jos yhtiölle merkittävä projekti
päättyisi, keskeytyisi tai supistuisi ennakoimattomasti, olisivat yhtiön mahdollisuudet löytää
korvaava asiakasvolyymi lyhyellä ajanjaksolla rajoitetut.
Takaukset
Enersensen asiakkaat tarvitsevat yleensä takaukset esimerkiksi työlle, toimituksille ja takuuajoille.
Tällaisten takauksien myöntäminen asiakkaalle on usein edellytys sille, että Enersense voi tehdä
tarjouksen uudesta projektista. Takausjärjestelyt eivät kuitenkaan velvoita niiden myöntäjää, vaan
myöntäjä päättää jokaisesta takauksesta erikseen. Esimerkiksi Enersensen mahdolliset aiemmat
laiminlyönnit ja etenkin Enersensen maksukyvyn tai taloudellisen aseman heikentyminen voivat
johtaa siihen, ettei Enersenselle myönnetä takuita, joita se tarvitsee uusien projektien
toteuttamiseen.
Rahoitus
Enersense-konsernin rahoituskokonaisuudessa on kovenanttiehtoja, jotka koskevat konsernin
omavaraisuusastetta, korollisen nettovelan suhdetta käyttökatteeseen ja vähimmäislikviditeettiä.
Kovenanttiehtojen rikkominen voi antaa rahoittajalle oikeuden vaatia lainojen nopeutettua tai
välitöntä takaisinmaksua ja samanaikaisesti peruuttaa kaikki rahoittajaa sitovat, mutta
nostamattomat määrät sekä kaikki takausjärjestelyjen mukaiset määrät. Rahoituksen riittävyys ja
rahoitusneuvotteluiden onnistuminen ovat keskeisiä tekijöitä Enersensen toiminnan jatkuvuudelle.
Yhtiön rahoitukseen liittyvistä riskeistä esitetään tarkempi selvitys tilinpäätöksen liitetiedossa
20 Rahoitusriskien ja pääoman hallinta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 17

|  | Toimintakertomus 2024

Yhteistyökumppanit
Enersense tekee yhteistyötä alihankkijoiden ja muiden kumppaneiden kanssa projektiensa ja
palvelujensa eri vaiheissa. Ulkoistaminen ja alihankinta sisältävät tyypillisesti materiaalitoimituksia
ja aliurakointia (esim. yhdyskuntatekniikkaa) sekä sellaisia resursseja ja laitteita, joita Enersense ei
tarjoa tai pysty tarjoamaan. Enersense voi epäonnistua alihankkijoiden arvioinnissa ja valinnassa
tai joutua hyväksymään osittain epäedullisia sopimusehtoja saadakseen hankittuja tällaisia
palveluja. Alihankkijat eivät välttämättä pysty tekemään toimituksia ajoissa tai Enersensen
odottaman tason, kustannusrakenteen tai laadun mukaisesti, tai niiden toiminta voi olla muuten
puutteellista tai lainsäädännön tai määräysten vastaista. Enersensen alihankkijat saattavat myös
lakata toimittamasta palveluja Enersenselle kyvyttömyyden tai haluttomuuden vuoksi, tai ne voivat
nostaa hintoja merkittävästi. Enersenseen vaikuttavat häiriöt – kuten sopimusten viivästykset tai
irtisanomiset tai alihankkijoiden kyvyttömyys toimittaa palveluja määrätyssä ajassa tai
hyväksyttävin kustannuksin – voivat myös johtaa riitoihin asiakkaiden korvausvaatimuksista
Enersensen mahdollisesti aiheuttamien vahinkojen osalta.
Palveluiden ja materiaalien hankinta on olennainen osa Enersensen liiketoimintaa. Enersense pyrkii
asioimaan vain hyvämaineisten ja luotettavien yhteistyökumppaneiden kanssa. Alihankkijoiden ja
muiden yhteistyökumppaneiden taustat ja heidän liiketoimintansa selvitetään ennen yhteistyön
aloittamista. Epäonnistuminen alihankkijoiden ja materiaalitoimittajien laillisuus- ja
vastuullisuusvaatimusten toimeenpanossa ja seurannassa sekä epäkohtiin puuttumisessa saattaisi
tuoda yhtiölle lisävastuita sopimuksellisesti tai jopa johtaa sakkoihin.
Vahinkoriskit
Enersensen vahinko- ja jatkuvuusriskit liittyvät pääsääntöisesti henkilöihin, omaisuuteen sekä IT-
järjestelmiin. Vaikka yhtiö on suojannut toimintaansa ja omaisuuttaan normaalein vakuutuksin, voi
vahinkoriskien toteutuminen johtaa henkilö- ja omaisuusvahinkoihin tai liiketoiminnan
keskeytymiseen. Lisäksi IT-järjestelmien luotettavuus ja toimintakyky ovat olennaisia Enersensen
toimintojen jatkuvuudelle. Pitkittynyt keskeytys merkittävimmissä järjestelmissä voisi rajoittaa
Enersensen mahdollisuutta toimia kannattavasti ja tehokkaasti. Myös kyberuhkat voivat aiheuttaa
riskin Enersensen tietovaroille.
Riita-asiat
Konserniyhtiöillä on kesken olevia oikeudellisia riita-asioita ja erimielisyyksiä, joista osa on vireillä
yleisissä tai hallinnollisissa tuomioistuimissa sekä välimiesmenettelyssä Suomessa tai ulkomailla.
Riita-asiat liittyvät tyypillisesti Enersenseen kohdistettuihin vaatimuksiin koskien väitettyjä
virheellisiä suorituksia, viivästyksiä tai asiakkaille aiheutuneita vahinkoja erityisesti
projektitoiminnassa tai vastaavasti Enersensen toimittajiinsa tai asiakkaisiinsa kohdistamiin
vaatimuksiin. Vaateiden, erimielisyyksien ja oikeusprosessien lopputulemaa on vaikea arvioida.
Yhtiö on arvioinut riita-asioiden mahdollisia vaikutuksia ja tehnyt näihin arvioihin perustuvat
varaukset.
Ohjeistus vuodelle 2025
Enersense arvioi ydinliiketoimintojensa käyttökatteen paranevan vuodesta 2024 (2024: 10,4
miljoonaa euroa) ja ydinliiketoimintojensa oikaistun käyttökatteen olevan vuoden 2024 tasolla
(2024: 19,9 miljoonaa euroa). Strategisen arvioinnin kohteena oleva meriteollisuusyksikkö ei kuulu
ydinliiketoimintoihin, eikä sille anneta ohjeistusta.
Tilikauden jälkeiset tapahtumat
• Pörssitiedote 27.1.2025: Enersensen osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotukset
varsinaiselle yhtiökokoukselle 2025.
• Lehdistötiedote 27.1.2025: Enersense toimittaa huippuosaamista vaativat putkistot Göteborgiin.
Enersense kertoi tehneensä sopimuksen Valmetin kanssa putkistourakasta, joka sisältää
vaativan prosessiputkiston esivalmistus- ja asennustyöt. Urakka liittyy projektiin, jossa Valmet
toimittaa Göteborg Energi AB:lle Göteborgiin biomassavoimalan, joka tuottaa sähköä ja
kaukolämpöä uusiutuvista ja kierrätetyistä polttoaineista.
• Sisäpiiritieto 28.1.2025: Positiivinen tulosvaroitus: Enersense nostaa arviotaan vuoden 2024
liikevaihdosta ja antaa ennakkotietoja vuoden 2024 taloudellisesta kehityksestä.
• Lehdistötiedote 26.2.2025: Enersensen tuuli- ja aurinkovoiman hankekehitysliiketoiminnan
kauppa toteutunut. Kaupan taloudellisista vaikutuksista kerrotaan toimintakertomuksen
Strategiset arvioinnit -kohdassa.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 18

|  | Toimintakertomus 2024

• Sisäpiiritieto 28.2.2025: Enersense luopuu päästöttömän liikenteen ratkaisuihin keskittyvästä
liiketoiminnasta. Strategisen arvioinnin päättämisen ja liiketoiminnan alasajon taloudellisista
vaikutuksista kerrotaan toimintakertomuksen Strategiset arvioinnit -kohdassa.
• Pörssitiedote 28.2.2025: Muutoksia Enersensen taloudellisten raporttien 2025 julkistuspäiviin.
Enersense julkaisee tammi–maaliskuun liiketoimintakatsauksensa 28.4.2025 (aiemmin ilmoitettu
päivä 30.4.2025) ja tammi–kesäkuun 2025 puolivuosikatsauksensa 12.8.2025 (aiemmin ilmoitettu
ajankohta 5.8.2025).
Ehdotus varojen jakamisesta
osakkeenomistajille
Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että tilikauden 1.1.–31.12.2024 tulos siirretään edellisten
tilikausien voitto- ja tappiotilille ja tilikaudelta vahvistettavan taseen perusteella
osakkeenomistajille ei jaeta varoja.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 19

|  | Toimintakertomus 2024

Tunnusluvut
Liiketoiminnan keskeiset tunnusluvut

| 1–12/2024 | 1–12/2023 | 1–12/2022
Liikevaihto (1 000 EUR) | 424 718 | 363 318 | 281 997
Käyttökate (1 000 EUR) | 14 511 | 14 704 | 12 210
Käyttökate, % | 3,4 | 4,0 | 4,6
Liikevoitto (1 000 EUR) | -14 100 | 5 260 | 3 479
Liikevoitto, % | -3,3 | 1,4 | 1,2
Kauden tulos (1 000 EUR) | -28 921 | -9 149 | -9 835
Omavaraisuusaste, % | 12,7 | 26,0 | 28,8
Nettovelkaantumisaste, % | 122,7 | 70,2 | 19,0
Oman pääoman tuotto, % | -77,6 | -16,0 | -17,5
Laimentamaton osakekohtainen tulos | -1,83 | -0,54 | -0,57
Laimennettu osakekohtainen tulos | -1,83 | -0,54 | -0,57
Osakekohtainen oma pääoma EUR | 1,4 | 3,2 | 3,8
Osakekohtainen voitonjako EUR | — | 0,11 | 0,1
Varojenjako tuloksesta, % | — | -20,3 | -14,6
Efektiivinen osinkotuotto, % | — | 2,8 | 1,8
Hinta / voittosuhde | -1,4 | -8,0 | -11,9

Osaketiedot

| 2024 | 2023 | 2022
Osakekannan markkina-arvo EUR | 43 705 197 | 71 742 492 | 93 842 501
Osakkeenomistajia kauden lopussa | 6 503 | 6 973 | 6 844
Kurssi kauden lopussa EUR | 2,65 | 4,35 | 5,69
Keskikurssi (VWAP) EUR | 3,30 | 5,36 | 6,80
Ylin kurssi EUR | 4,59 | 6,99 | 8,22
Alin kurssi EUR | 2,27 | 3,87 | 5,22
Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa, laimentamaton | 16 492 527 | 16 492 527 | 16 492 531
Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa, laimennettu | 19 969 153 | 19 990 949 | 19 897 335
Osakkeiden lukumäärä kaudella keskimäärin, laimentamaton | 16 492 527 | 16 492 528 | 15 986 151
Osakkeiden lukumäärä kaudella keskimäärin, laimennettu | 19 968 416 | 19 970 469 | 16 381 629
Osakevaihto, kpl | 3 538 147 | 3 138 895 | 5 712 374
Vaihtuvuus % | 21,5 | 19,0 | 34,6

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 20

|  | Toimintakertomus 2024

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet

Käyttökate (EBITDA) | = | Liikevoitto + poistot ja arvonalentumiset
Käyttökate liikevaihdosta (%) | = | Käyttökate / liikevaihto x 100
Oikaistu käyttökate | = | Käyttökate + vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Oikaistu käyttökate (%) | = | Oikaistu käyttökate / liikevaihto x 100
Liikevoitto (EBIT) | = | Liikevaihto + liiketoiminnan muut tuotot – materiaalit ja palvelut – henkilöstökulut – liiketoiminnan muut kulut + osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta – poistot ja arvonalentumiset
Liikevoitto liikevaihdosta (%) | = | Liikevoitto / liikevaihto x 100
Tilikauden voitto (tappio) liikevaihdosta (%) | = | Tilikauden voitto (tappio) / liikevaihto x 100
Omavaraisuusaste | = | Oma pääoma / taseen loppusumma – saadut ennakot x 100
Nettovelkaantumisaste | = | Korolliset velat – rahat ja pankkisaamiset / oma pääoma x 100
Oman pääoman tuotto (%) | = | Tilikauden voitto / oma pääoma keskimäärin tilikauden aikana x 100
Osakekohtainen tulos (EUR) | = | Tilikauden tulos / osakkeiden määrä keskimäärin
Keskikurssi | = | Osakkeen euromääräinen kokonaisvaihto / Vaihdettujen osakkeiden keskimääräinen lukumäärä tilikaudella
Osakekannan markkina-arvo | = | (Osakkeiden lukumäärä - omat osakkeet) x tilinpäätöspäivän pörssikurssi
Osakevaihto | = | Tilikauden aikana vaihdettujen osakkeiden lukumäärä
Vaihtuvuus (%) | = | Osakevaihto (kpl) x 100 / Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä kaudella keskimäärin
Osakekohtainen oma pääoma | = | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma / osakeantioikaistu osakemäärä vuoden lopussa
Osakekohtainen varojenjako | = | Varojenjako per osake / tulos per osake
Varojenjako tuloksesta prosentteina | = | (Varojenjako per osake / tulos per osake) x 100
Hinta / voittosuhde, P/E | = | Osakekurssi tilikauden päättyessä / tulos per osake
Efektiivinen varojenjakotuotto | = | (Varojenjako per osake / osakekurssi tilikauden päättyessä) x 100

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 21

|  | Toimintakertomus 2024

Osakkeet ja osakkeenomistajat
10 suurinta osakkeenomistajaa 31.12.2024*)

Osakkeenomistaja | Osakkeiden määrä | % osakkeista
Nidoco AB | 3 830 000 | 23,2
Ensto Invest Oy | 1 471 125 | 8,9
Verman Group Oy**) | 1 343 461 | 8,1
Nordea Bank ABP | 800 000 | 4,9
Suotuuli Oy***) | 680 022 | 4,1
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 569 053 | 3,5
Holopainen Jussi | 436 509 | 2,6
Danske Invest Finnish Equity Fund | 435 463 | 2,6
Taloustieto Incrementum Oy | 415 983 | 2,5
Eläkevakuutusosakeyhtiö Veritas | 395 292 | 2,4
Yhteensä | 10 376 908 | 62,9

*) Lähde Euroclear Finland Oy.
**) Verman Holding Oy:ssä määräysvaltaa käyttävä Janne Vertanen omistaa lisäksi 27 626 osaketta suoraan.
***) Suotuuli Oy:ssä määräysvaltaa käyttävä Petri Suokas omistaa lisäksi 12 210 osaketta suoraan ja 240 860 osaketta
Tilinpäätös
määräysvaltayhtiönsä Siementila Suokas Oy:n kautta. Petri Suokas on Enersense International Oyj:n hallituksen jäsen.
Osakeomistuksen jakautuminen 31.12.2024*)

Osakemäärä | Omistajien määrä | % osakkeen- omistajista | Osakemäärä | % osakkeista
1–100 | 2 770 | 42,6 | 119 572 | 0,7
101–500 | 2 620 | 40,3 | 616 534 | 3,7
501–1 000 | 556 | 8,5 | 435 260 | 2,6
1001–5000 | 452 | 7,0 | 953 214 | 5,8
5 001–10 000 | 44 | 0,7 | 323 947 | 2,0
10 001–50 000 | 29 | 0,4 | 587 712 | 3,6
50 001–100 000 | 10 | 0,2 | 747 992 | 4,5
100 001–500 000 | 16 | 0,2 | 4 014 635 | 24,3
500 001– | 6 | 0,1 | 8 693 661 | 52,7
Yhteensä | 6 503 | 100,0 | 16 492 527 | 100,0
Joista hallintarekisteröityjä | 8 | — | 192 997 | 1,2

*) Lähde Euroclear Finland Oy.
Osakkeenomistajat sektoreittain 31.12.2024*)

Sektori | Osakkeiden määrä | % osakkeista
Yritykset | 6 562 304 | 39,8
Ulkomaat | 3 773 752 | 22,9
Kotitaloudet | 3 387 394 | 20,5
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 1 353 577 | 8,2
Julkisyhteisöt | 1 075 211 | 6,5
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt | 192 997 | 1,2
Hallintarekisteröidyt | 147 292 | 0,9
Yhteensä | 16 492 527 | 100,0

*) Lähde Euroclear Finland Oy.
F
Kestävyysraportti

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 23

|  | Toimintakertomus 2024

Johdanto
Enersense on vihreän energiasiirtymän mahdollistaja ja edistää liiketoimintansa kestävyyttä
kolmella teemalla: kestävä työ, kestävä liiketoiminta ja ympäristö. Vuonna 2024 vastuullisuustyön
keskeisiä tuloksia olivat muun muassa oman toiminnan kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen
33 prosentilla ja poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuuden pieneneminen 34 prosentilla
vuodesta 2023. Enersense on sitoutunut vähentämään ilmastovaikutuksiaan Science Based Targets
initiative (SBTi) -aloitteen mukaisesti.
Enersensen kestävyysraportti kertoo, miten Enersense hallitsee ympäristöön, sosiaalisiin ja
hallinnollisiin asioihin liittyviä vaikutuksiaan, riskejään ja mahdollisuuksiaan. Raportti noudattaa
eurooppalaisissa kestävyysraportointistandardeissa (ESRS) määrättyä järjestystä ja sisältöä.
Kestävyysraportin sisältö:
Yleiset tiedot (ESRS2)
Ympäristötiedot
• EU-taksonomia
• E1 Ilmastonmuutos
• E2 Pilaantuminen
Sosiaaliset tiedot
• S1 Oma työvoima
Hallintotapatiedot
• G1 Liiketoiminnan harjoittaminen

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 24

|  | Toimintakertomus 2024

Yleiset tiedot
ESRS2
BP-1 – Kestävyysselvitysten yleiset laatimisperusteet
Tämä kestävyysraportti on laadittu Suomen kirjanpitolain ja eurooppalaisten
kestävyysraportointistandardien (European Sustainability Reporting Standards, ESRS) sekä EU-
taksonomia-asetuksen 8 artiklan mukaisesti. Raportin konsolidoinnin laajuus on sama kuin yhtiön
tilinpäätöksessä ja se kattaa kaikki konsernin tytäryhtiöt. Raportti kattaa tilikauden 1.1.–31.12.2024.
Kestävyysraportti kattaa Enersensen oman toiminnan sekä soveltuvin osin arvoketjun alku- ja
loppupään. Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa, jonka perusteella kestävyysraportin sisältö
on määritetty, on huomioitu arvoketju sen tiedon pohjalta, jota yhtiöllä arvioinnin aikana oli.
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin prosessi on kuvattu kohdassa IRO-1 Kuvaus olennaisten
vaikutusten riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista. Aihekohtaisissa
standardeissa on kuvattu tarkemmin, koskevatko annetut tiedot arvoketjun alku- tai loppupäätä.
Enersense ei ole käyttänyt mahdollisuutta jättää kestävyysraportista pois tietoja, jotka liittyvät
henkiseen omaisuuteen, taitotietoon tai innovoinnin tuloksiin. Vuoden 2023 vertailutietoja ei ole
varmennettu.
BP-2 – Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot
Oikaisut aiempiin raportointikausiin
Enersense on tehnyt merkittävän muutoksen vuodelta 2023 raportoituihin tietoihin koskien EU-
taksonomiaraportointia. Vuoteen 2023 asti Enersense tulkitsi, että sen toimet ihmisoikeuksien
huolellisuusvelvoitteeseen (human rights due diligence) liittyen täyttävät EU-taksonomian
vähimmäistason suojatoimien vaatimukset. Yhtiö tarkasteli vaatimuksia uudelleen vuonna 2024
ja totesi, että sen ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteeseen liittyvät toimet eivät täytä
vähimmäistason suojatoimien vaatimuksia. Näin ollen Enersense raportoi toimintojensa
taksonomiakelpoisuudesta, mutta toimintojen taksonomianmukaisuus ei täyty, ja yhtiö oikaisee
vuoden 2023 taksonomiaraportointiaan taksonomianmukaisuuden osalta. Lisäksi Enersense on
oikaissut toimintamenoja vuodelta 2023 laskennan tarkentumisen takia vertailukelpoisuuden
säilyttämiseksi.
Muuhun lainsäädäntöön tai yleisesti hyväksyttyihin kestävyysraportointia
koskeviin säännöksiin perustuva tietojen antaminen
Tähän kestävyysraporttiin on sisällytetty EU-taksonomia-asetuksen 8 artiklan mukaiset tiedot
Ympäristötiedot-luvun EU-taksonomia-osiossa.
Estimaatteja on käytetty kasvihuonekaasupäästöjen laskennassa, ja niitä on kuvattu osiossa E1-6.
GOV-1 – Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli
Hallituksen ja johtoryhmän kokoonpano
Vuoden 2024 lopussa Enersensen hallituksessa oli seitsemän jäsentä ja konsernin johtoryhmässä
kuusi jäsentä.
Hallituksessa ei ole työsuhteisia työntekijöitä tai työntekijöiden edustusta. Johtoryhmän jäsenet
ovat yhtiön henkilöstöä.
Yhtiön hallituksen jäsenillä on kokemusta yhtiöiden johtotehtävistä useilta toimialoilta.
Suurimmalla osalla heistä on teknillinen tai kaupallinen korkeakoulutus.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 25

|  | Toimintakertomus 2024

Enersensen johtoryhmällä on laajalti kokemusta Enersensen toimialoilta, tuotteista ja toiminta-
alueilta. Suurimmalla osalla on teknillinen tai kaupallinen koulutus, ja he ovat toimineet toimialojen
yhtiöissä merkittävän osan työurastaan.
Yhtiön hallituksen kokoonpano on monimuotoinen, ja edustettuina ovat eri ikäiset, ammatti- ja
koulutustaustaiset tehtävään pätevät henkilöt. Hallituksen monimuotoisuuden avulla
mahdollistetaan yhteistyökykyinen ja toimiva hallitus, joka pystyy vastaamaan yhtiön
liiketoimintojen ja strategisten tavoitteiden asettamiin vaatimuksiin sekä tukemaan ja haastamaan
yhtiön toimivaa johtoa ennakoivasti ja rakentavasti.
Hallituksen jäsenistä 43 prosenttia on naisia ja 57 prosenttia miehiä eli naisten ja miesten
suhdeluku on 3:4 eli 0,75. Johtoryhmästä 17 prosenttia on naisia ja 83 prosenttia miehiä eli
naisten ja miesten suhdeluku on 1:5 eli 0,20
Kaikki hallituksen jäsenet (100 prosenttia) ovat riippumattomia yhtiöstä. Yksi hallituksen jäsen
(14 prosenttia) on riippumaton yhtiöstä, mutta riippuvainen merkittävästä osakkeenomistajasta.
Hallituksen ja johtoryhmän tehtävät ja vastuut vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin liittyen
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien valvonnasta vastaavia hallinto-, johto- ja valvontaelimiä
ovat yhtiön hallitus ja yhtiön johtoryhmä. Hallituksen alaisuudessa toimi vuonna 2024 kolme (3)
valiokuntaa; tarkastusvaliokunta, palkitsemisvaliokunta ja strategiavaliokunta. Strategiavaliokunta
perustettiin yhtiökokouksessa 4.4.2024 ja lopetettiin kesäkuussa 2024. Hallituksen asettamat
valiokunnat raportoivat toiminnastaan säännöllisesti hallitukselle. Hallitus on hyväksynyt
valiokunnille kirjalliset työjärjestykset, joissa määritellään valiokuntien tehtävät ja
toimintaperiaatteet.
Tarkastusvaliokunnan erityisenä tehtävänä on avustaa hallitusta kestävyysseikkoja koskevan
kestävyysraportoinnin ja sen varmentamisen toteuttamisen seurannassa, seurata ja arvioida
yhtiön raportointijärjestelmää ja menettelyjä kestävyysraportoinnissa ja valvoa lakien ja
määräysten sekä Enersensen konsernissa vahvistettujen toimintaohjeiden noudattamista.
Enersensen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien valvonnasta vastaa hallituksen
tarkastusvaliokunta, jonka jäseniä vuonna 2024 olivat Sari Helander (puheenjohtaja), Anders
Dahlblom, Carl Haglund ja Petri Suokas.
Tarkastusvaliokunta valvoo Enersensen riskienhallinnan prosessia ja kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnin toteuttamista. Hallitus hyväksyy arvioinnin tulokset.
Enersensen johtoryhmä vastaa kaksinkertaisen olennaisuuden arviointiprosessin toteutuksesta.
Johtoryhmä raportoi hallitukselle.
Enersensen vastuullisuuden johtamismalli
Sisäisen valvonnan järjestämisestä vastaa yhtiön hallitus. Hallituksen tarkastusvaliokunnan
tehtävänä on sisäisen valvonnan tehokkuuden, riittävyyden ja asianmukaisuuden seuranta. Vastuu
sisäisen valvonnan suorittamisesta kuuluu johdon lisäksi kaikille työntekijöille. Vuonna 2024

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 26

|  | Toimintakertomus 2024

vastuullisuuden johtamisesta toteutettiin sisäinen tarkastus, jonka pohjalta kehitettiin
vastuullisuustyön prosesseja. Yhtiö jatkaa vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinnan
kehittämistä osana kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin työstämistä vuonna 2025.
Hallitus asettaa Enersensen vastuullisuustyön tavoitetason, ja johtoryhmä vastaa tavoitteiden
asettamisesta. Kaikkiin kaksinkertaisessa olennaisuuden arvioinnissa tunnistettuihin olennaisiin
vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyen ei ole vielä asetettu tavoitteita. Yhtiön
vastuullisuustavoitteet ovat toistaiseksi liittyneet yhtiön sisäisen toiminnan ohjaamiseen ja
olennaisista aiheista ne koskevat ilmastonmuutoksen hillintää ja työturvallisuutta. Hallitukselle
raportoidaan tavoitteiden toteutumisesta vuosittain. Yhtiö tulee tarkastelemaan
vastuullisuusohjelmaansa ja sen tavoitteita vuoden 2025 aikana. Samalla yhtiö määrittelee
prosessin, jolla seurataan edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa.
Kestävyysseikkoihin liittyvä osaaminen ja asiantuntemus
Useimmilla Enersensen johtoryhmän ja hallituksen jäsenillä on useiden vuosien kokemus yhtiön
toimialasta sekä pörssiyhtiöiden vastuullisuustyön johtamisesta. Lisäksi he hyödyntävät yhtiön
sisäisten vastuullisuusasiantuntijoiden, sisäisen tarkastuksen ja tilintarkastajien
vastuullisuusosaamista.
Hallituksella ja johdolla on vastuullisuusosaamista myös liittyen Enersensen olennaisiin
vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin, kuten ilmastonmuutokseen, henkilöstön työterveyteen ja
-turvallisuuteen sekä vastuullisiin toimintatapoihin. Enersensen johdolla on lisäksi vaikutuksiin,
riskeihin ja mahdollisuuksien liittyvää toimialaosaamista.
G1-GOV-1 – Hallituksen ja johdon rooli ja asiantuntemus
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyen
Hallitus hyväksyy Enersensen vastuullisen toimintatavan ohjeen (Code of Conduct) ja vastaa siihen
liittyvistä asioista, kuten yrityskulttuuriin ja väärinkäytösten ilmoittajien suojeluun liittyvien
periaatteiden määrittelystä. Toimitusketjun vastuullisuuteen liittyen hallitus käsittelee siihen
liittyviä riskejä.
Liiketoiminnan harjoittamisen osalta hallituksen valiokuntien roolit ovat seuraavat:
Tarkastusvaliokunnan toiminnan tarkoituksena on avustaa hallitusta muun muassa konsernin
taloudelliseen raportointiin, sisäiseen valvontajärjestelmään, riskienhallintaan sekä sisäiseen
tarkastukseen liittyvissä valvontatehtävissä. Lisäksi se seuraa tilintarkastuksen ja
kestävyysraportoinnin varmentamisen toteuttamista. Tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluvat
Suomen arvopaperimarkkinayhdistyksen hallinnointikoodin suositusten mukaiset
tarkastusvaliokunnan tehtävät.
Hallituksen palkitsemisvaliokunnan päätarkoitus on avustaa hallitusta muun muassa yhtiön
palkitsemisperiaatteiden, palkitsemiskäytäntöjen sekä niihin sisältyvien palkitsemisjärjestelmien ja
-ohjelmien valmisteluun liittyvissä asioissa. Lisäksi palkitsemisvaliokunta avustaa hallitusta
toimitusjohtajan ja muiden suoraan toimitusjohtajalle raportoivien ylimmän johdon jäsenten
suoriutumiseen ja palkitsemiseen liittyvissä asioissa sekä käsittelee ylimmälle johdolle soveltuvia
seuraajasuunnittelun menetelmiä. Palkitsemisvaliokunta arvioi ja seuraa yrityskulttuurin sekä
strategisesti merkittävien palkitsemisasioiden tilannetta ja kehittymistä.
Yhtiön johtoryhmän tehtävänä on avustaa toimitusjohtajaa toiminnan suunnittelussa ja
operatiivisessa johtamisessa sekä valmistella hallituksessa käsiteltäviä asioita. Johtoryhmä
vastaa yhtiön vastuullisuustyön ja yrityskulttuurin edistämisestä. Lisäksi johtoryhmän vastuulla on
edistää toimitusketjun vastuullisuutta sekä varmistaa väärinkäytösten ilmoittajien suojelu.
Hallituksella on tehtävien edellyttämää asiantuntemusta liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvissä
asioissa myös aiemman työkokemuksensa kautta. Hallituksen jäsenistä kuudella on
korkeakoulututkinto. Hallituksen jäsenillä on työkokemusta erilaisista johtotehtävistä
kansainvälisesti ja kotimaan markkinoilla toimivissa yhtiöissä Enersensen kannalta merkittävillä
toimialoilla ja keskeisillä markkina-alueilla.
Kaikilla hallituksen asettamilla valiokunnan jäsenillä on valiokunnan tehtävien edellyttämä
asiantuntemus ja kokemus. Tarkastusvaliokuntaan kuului vuoden 2024 aikana neljä jäsentä (ennen
yhtiökokousta kolme jäsentä), joista useammalla jäsenellä on asiantuntemusta laskentatoimen,
kirjanpidon tai tilintarkastuksen alalla. Palkitsemisvaliokunnan jäsenillä on Enersense-konsernin
liiketoiminnan ja sen toimialojen sekä palkitsemisen kehittämiseen ja palkitsemisasioihin liittyvä
hyvä tuntemus.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 27

|  | Toimintakertomus 2024

GOV-2 – Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille
toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat
Enersensen hallitus, tarkastusvaliokunta ja johtoryhmä käsittelevät säännöllisesti olennaisiin
vastuullisuusaiheisiin liittyviä asioita. Hallitus saa kerran vuodessa katsauksen Enersensen
vastuullisuustyön etenemisestä ja keskeisistä riskeistä. Lisäksi hallitus hyväksyy kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnin tulokset ja kestävyysraportin sekä käsittelee kestävyysraportoinnin
varmennuksen suunnitelman. Tarkastusvaliokunta käsittelee kerran vuodessa
kestävyysraportoinnin järjestelmät ja prosessit sekä varmennuksen suunnitelman. Lisäksi
tarkastusvaliokunta käsittelee kestävyysaiheita tarpeen mukaan ja valvoo kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnin laatimista sekä käsittelee kestävyysraportin.
Enersensen johtoryhmä käsittelee olennaisia vastuullisuusaiheita usean kerran vuodessa ja
hyväksyy osaltaan yhtiön vastuullisuustavoitteet. Loppuvuodesta 2024 lähtien johtoryhmä on
käsitellyt työturvallisuusasioita jokaisessa kokouksessaan. Muiden vastuullisuusasioiden
käsittelyyn ei ole määritelty säännöllistä mallia. Hallitus käsittelee olennaisia vastuullisuusaiheita
usean kerran vuodessa ja hyväksyy yhtiön vastuullisuustavoitteet, jotka vuonna 2024 liittyivät
ilmastonmuutoksen hillintään ja työturvallisuuteen. Vuonna 2025 vastuullisuustavoitteet tullaan
linkittämään olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin. Kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnin tulokset hyväksyttiin vuoden 2024 lopussa.
Strategian valmistelussa pyritään huomioimaan vastuullisuuteen liittyvät vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet. Valmistelutyö tehdään vuorovaikutuksessa yhtiön hallituksen ja oman henkilöstön
kanssa. Strategian toteutukselle luodaan tavoitteet ja mittaristo, jota seurataan johtoryhmässä ja
hallituksessa. Toistaiseksi tavoitteet eivät ole liittyneet kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa
tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin eikä niiden seuranta ole ollut systemaattista. Tämä tullaan
muuttamaan meneillään olevassa strategiaprosessissa. Liiketoiminnan kehityshankkeissa riskit ja
mahdollisuudet on huomioitu tapauskohtaisesti, ja ne käydään tarvittaessa läpi johtoryhmässä ja
hallituksessa.
Vuonna 2024 on käsitelty seuraavia vastuullisuuteen liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia:
Hallitus:
• Kaksinkertainen olennaisuuden arviointi
• Vastuullisuustavoitteiden hyväksyminen
• Riskienhallinta (toimittajasuhteet)
• EU-taksonomia (ilmastonmuutoksen hillintä ja sopeutuminen)
• Vastuullisuustyön painopisteet vuodelle 2025 (mm. ilmastonmuutoksen hillintä
omassa toiminnassa ja arvoketjussa, työturvallisuus)
Tarkastusvaliokunta:
• Kaksinkertainen olennaisuuden arviointi
• Riskienhallinta (toimittajasuhteet)
• Havainnot vastuullisuuden johtamisen sisäisestä tarkastuksesta (toimittajasuhteet,
vaikutusten hallintaan liittyvät toimintasuunnitelmat)
Johtoryhmä:
• Vastuullisuustyön eteneminen liiketoiminnoissa (ilmastomuutoksen hillintä omassa
toiminnassa ja arvoketjussa, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, työturvallisuus)
• HSEQ-katsaukset (työturvallisuus)
• Henkilöstökyselyiden tulokset (yrityskulttuuri, työhyvinvointi)
GOV-3 – Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn
sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin
Kestävyysseikkoihin liittyvät hallituksen ja johdon kannustin-
ja palkitsemisjärjestelmät
Enersensen palkitsemisperiaatteiden tavoitteena on houkutella, sitouttaa ja motivoida
työntekijöitä sekä tarjota osakkeenomistajien etujen mukaisia palkka- ja palkkioelementtejä
yhtiön pitkän aikavälin taloudellisen menestyksen ja arvonluonnin edistämiseksi. Enersensen
palkitsemisen tarkoituksena on edistää sen kilpailukykyä sekä tavoitteiden ja strategian
saavuttamista. Kannustinjärjestelmien tavoitteena on myös palkita hyvästä suorituksesta ja
tukea sitoutumista kestävään kehitykseen.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 28

|  | Toimintakertomus 2024

Kestävyyteen liittyvät vaikutukset ovat mukana Enersensen johdon ja avainhenkilöiden lyhyen ja
pitkän aikavälin kannustinohjelmissa seuraavan taulukon mukaisesti. Vastuullisuusohjelman
toteutusta mitataan ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen sekä henkilöstön
monimuotoisuuteen liittyvillä tavoitteilla.

Kannustinohjelma | Mittari | Painoarvo
Lyhyen aikavälin kannustin 2024 | Konsernin työturvallisuus | 10 %
Osakepalkkio-ohjelma 2023–2025 | Yhtiön vastuullisuusohjelman toteutus | 15 %
Osakepalkkio-ohjelma 2024–2026 | Yhtiön vastuullisuusohjelman toteutus | 20 %

Enersensen johtoryhmän osakepalkkio-ohjelmassa on huomioitu myös ilmastoon liittyviä
näkökohtia. Vuosina 2023–2025 yhtenä vastuullisuusohjelman toteutumista osoittavana mittarina
on omien autojen päästöjen vähentäminen Suomessa (neljäsosa 15 prosentin painoarvosta) ja
osakepalkkio-ohjelmassa 2024–2026 uusiutuvaan energiaan liittyvän liiketoiminnan osuus
(kolmasosa 20 prosentin painoarvosta).
Toimitusjohtajan ja johtoryhmän muiden jäsenten palkitsemisesta ja sen perusteista päättää
hallitus.
GOV-4 – Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -
prosessista
Enersensen toiminnoissa huomioidaan huolellisuusvelvoitetta (due diligence) esimerkiksi
noudattamalla Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia ja sisällyttämällä kestävyysseikat osaksi
vastuullisen toimintatavan ohjetta (Code of Conduct) sekä politiikkoja. Enersensen vastuullisen
toimintatavan ohjeessa määritellään yhtiön periaatteet eettisiin liiketoimintatapoihin, ihmis- ja
työoikeuksiin sekä ympäristöarvoihin liittyen. Toimintaohjeesta on tehty verkkokoulutus, joka on
pakollinen koko henkilöstölle. Toimintaohje on kuvattu tarkemmin osiossa E1-2. Tarkempia tietoja
koulutuksesta on annettu kestävyysraportin osiossa G1-1.
Lisäksi yhtiön kestävyyteen liittyviä toimintaperiaatteita on määritelty aihekohtaisten standardien
yhteydessä kuvatuissa politiikoissa, kuten ympäristö-, henkilöstö-, työterveys- ja turvallisuus-,
tietoturva- ja hankintapolitiikoissa, sekä toimittajien vastuullisen toimintatavan ohjeessa.
Vuoropuhelua vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien, kuten henkilöstön ja toimittajien, kanssa
on kuvattu osioissa SBM-2, S1-2 ja G1-2.
Enersensellä on ilmoituskanava (whistleblowing), jonne sisäiset ja ulkoiset sidosryhmät voivat
ilmoittaa epäillyistä väärinkäytöksistä. Ilmoituskanavasta kerrotaan tarkemmin kestävyysraportin
osiossa G1-1. Prosesseja omaan henkilöstöön kohdistuvien kielteisten vaikutusten korjaamiseksi on
lisäksi kuvattu osiossa S1-3.
Enersense tulee tarkentamaan haitallisten ihmisoikeusvaikutusten tunnistamista ja arviointia.
Henkilöstön ja urakoitsijoiden osalta työterveys ja -turvallisuusvaikutuksia ja riskejä tunnistetaan
ISO45001-sertifiointiprosessin kautta osana Enersensen työvoimaan kohdistuvien riskien
vähentämistoimia, joita kuvataan osiossa S1-4. Ympäristön osalta Enersense tunnistaa vaikutuksia
ISO14001-sertifiointiprosessin kautta, kuten kuvataan osiossa Aihekohtaiset IRO-1 tiedot. Enersense
kehittää ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoiteprosessia (human rights due diligence) vuonna 2025
tekemällä muun muassa haitallisten ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin. Toimenpiteitä tullaan
kehittämään arvioinnin tulosten pohjalta. Henkilöstön terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä toimia
ja niiden tuloksellisuuden seurantaa kuvataan osioissa S1-4 ja S1-5. Lisäksi yhtiö kehittää
ympäristövaikutustensa arviointia ja tulee laatimaan esimerkiksi ilmastonmuutoksen hillintää
koskevan siirtymäsuunnitelman vuoden 2025 loppuun mennessä, kuten kerrotaan osiossa E1-1.
Muita ympäristöön liittyviä toimia ja niiden tuloksellisuuden seurantaa kuvataan osioissa E1-3,
E1-4 sekä E2-2 ja E2-3. Toimittajasuhteissa toteutettuja toimia kuvataan osiossa G1-2.
GOV–5 – Riskienhallinta ja sisäinen valvonta
kestävyysraportoinnin osalta
Enersense toteuttaa kestävyysraportoinnin keskitetysti konsernitasoisesti. Yhtiö on ottanut
käyttöön kestävyysraportointistandardien mukaisen raportin koostamisen tueksi järjestelmän,
johon jokaisen osa-alueen asiantuntijat täydentävät tietoja.
Enersense on määritellyt konsernin kestävyysraportoinnin roolit ja vastuut siten, että raportin
sisällöntuotannon ja datankeruun vastuuhenkilöt ovat eri henkilöitä kuin sisällön tarkastamisesta
vastaavat henkilöt. Kestävyyteen liittyvää dataa kerätään organisaatiosta useista järjestelmistä,
ja määritellyt vastuuhenkilöt koostavat tiedot konsernitasolle.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 29

|  | Toimintakertomus 2024

Hallitus vastaa sisäisen valvonnan järjestämisestä. Hallituksen tarkastusvaliokunnan tehtävänä on
sisäisen valvonnan tehokkuuden, riittävyyden ja asianmukaisuuden seuranta. Sisäinen valvonta
kohdistuu vuosittain eri toimintoihin. Vastuullisuuden johtamisesta toteutettiin sisäinen tarkastus
vuonna 2023, ja sen pohjalta tehtyjen kehitystoimien edistymisestä tehtiin seurantaraportti vuonna
2024.
Kestävyysraportin on varmentanut (rajoitettu varmuus) riippumaton kolmas osapuoli, KPMG Oy Ab.
Enersensellä kestävyysraportoinnin riskejä arvioitiin vuonna 2024 osana sisäisen valvonnan
tarkastusta. Riskienhallintaan liittyviä prosesseja tullaan kehittämään myöhemmin.
Sisäisessä tarkastuksessa tunnistettiin kestävyysraportointiin liittyviä puutteita liittyen roolien ja
vastuiden määrittelyyn sekä raportointijärjestelmään. Kestävyysraportointiin liittyväksi riskiksi on
tunnistettu myös datan oikeellisuuden varmistaminen. Lisäksi raportoinnista vastaavassa tiimissä
on ollut merkittäviä henkilöstömuutoksia raportointivuoden aikana.
Riskien lieventämiseksi yhtiö on kehittänyt sisäisiä kestävyysdatan keräämisen ja varmentamisen
prosessejaan, määritellyt raportointiin liittyvät vastuut, ottanut käyttöön raportointijärjestelmän
ja aloittanut dokumentoimaan raportoinnin prosessejaan. Datan oikeellisuuteen liittyen kaikille
kestävyysraportin osioille on määritelty erilliset sisällöntuottajat ja tarkistajat.
Hallituksen tarkastusvaliokunta seuraa Enersensen kestävyysraportointiprosessia ja käsittelee
kestävyysraportoinnin etenemistä ja mahdollisia riskiarvioinnin havaintoja useamman kerran
vuodessa. Myös hallitus ja johto käsittelevät kestävyysraportointia kokouksissaan.
SBM-1 – Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju
Enersense keskittyy vihreän energiasiirtymän projekti- ja palveluliiketoimintaan. Yhtiöllä on
kolme liiketoimintayksikköä (segmenttiä): Power, Connectivity ja Industry.
Power-liiketoiminnassa Enersense auttaa asiakkaitaan toteuttamaan energiamurrosta koko
energiasektorin elinkaaren kattavilla palveluilla. Yhtiö suunnittelee ja rakentaa
voimansiirtoverkkoja, sähköasemia sekä tuulivoima- ja aurinkoenergiapuistoja sekä tarjoaa
energiasektorin kunnossapitopalveluita. Power-liiketoimintaan kuuluu myös tuulivoima- ja
aurinkoenergian hankekehitys, jonka myynnistä Fortumille yhtiö kertoi 19.12.2024. Kauppa toteutui
tilikauden jälkeen 26.2.2025. Lisäksi Enersense päätti ajaa alas Power-liiketoimintaan kuuluvan
päästöttömän liikenteen ratkaisuihin keskittyvän liiketoiminnan 28.2.2025.
Connectivity-liiketoiminnassa Enersense toimittaa asiakkailleen mobiiliverkkojen ja kiinteiden
tietoliikenneverkkojen palveluita sekä varmistaa niiden toimivuuden. Lisäksi yhtiö tarjoaa
tietoliikenneverkkojen suunnitteluun, rakentamiseen, ylläpitoon ja viankorjaukseen liittyviä
palveluita.
Industry-liiketoiminnassa Enersense palvelee asiakkaitaan heidän tuotantolaitostensa
käyttövarmuuden parantamisessa ja kunnossapidon tehostamisessa. Keskeisiä palveluita
ovat teollisuuden käyttö- ja kunnossapitopalvelut, huoltokeskuspalvelut, vuosihuollot sekä
pintakäsittely-, teräs- ja putkistotyöt. Lisäksi Industry-liiketoimintaan kuuluu meriteollisuusyksikkö,
josta yhtiö tekee strategista arviointia.
Enersensen asiakkaita ovat energia-, tietoliikenne- ja teollisuusyritykset. Enersensen asiakkaat
eivät ole suoraan kuluttaja-asiakkaita, ja kuluttajat eivät myöskään suoraan käytä sen tuotteita
tai palveluita tai ole yhteydessä niihin. Yhtiö toimii pääasiassa Pohjoismaissa ja Baltiassa.
Tiedot Enersensen työsuhteisten työntekijöiden määrästä maantieteellisten alueiden mukaan
jaoteltuna on annettu kestävyysraportin osiossa S1-6.
Enersense ei ole asettanut kestävyystavoitteita tuote- ja palveluryhmiin, asiakasluokkiin,
maantieteellisiin alueisiin tai sidosryhmäsuhteisiin liittyen. Tavoitteet koskevat oman toiminnan
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja työturvallisuutta, ja ne on kuvattu osioissa E1-4 ja S1-4.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 30

|  | Toimintakertomus 2024

Oman toiminnan päästöjen vähentäminen pienentää Enersensen tarjoaminen palveluiden
päästöjä.
Enersense teki kesällä 2024 strategisen linjauksen keskittyä vihreän energiasiirtymän projekti- ja
palveluliiketoimintaan. Vuoden 2024 aikana ei ollut sellaisia haasteita, uusia käyttöön otettavia
ratkaisuja tai hankkeita, jotka vaikuttaisivat kestävyysraportointiin.
Liiketoimintamalli ja arvoketju
Enersensen keskeisiä tuotantopanoksia ovat teräs, betoni ja alihankintapalvelut. Yhtiön
hankintapolitiikka ohjaa hankinnan prosesseja.
Hankinta nähdään tärkeänä osana konsernin strategista liiketoimintaa, riskienhallintaa,
kilpailukykyä, kokonaiskustannusten huomioimista, toimitusvarmuutta, materiaalituntemusta,
laadun- ja tuoteturvallisuuden varmistusta, tuotekehitystä sekä kumppanuuksia ja se vaatii
liiketoiminnan syvällistä ymmärtämistä. Enersensen hankintapolitiikka määrittelee, että
hankinnoissa tulee noudattaa reilua kilpailua ja hankintapäätökset tulee suunnitella niin, että ne
edistävät markkinoiden toimivuutta ja kilpailullisuutta. Toimittajaverkoston hallinnalla,
kilpailuttamisella ja jatkuvalla kehittämisellä pyritään varmistamaan kustannustehokas ja
laadukas palvelutaso, uusien tuotteiden ja teknologioiden hyödyntäminen sekä vastuullisten
hankintaperiaatteiden noudattaminen. Keskitetty hankintaorganisaatio vastaa hankintatoimen
strategisesta suunnittelusta ja hankintaprosessin kehittämisestä.
Hankintapolitiikkaa on kuvattu tarkemmin osiossa G1-1 ja hankintoihin liittyvistä
vastuullisuuskriteereistä on annettu tietoja osiossa G1-2.
Enersensen toiminta tuottaa asiakkaille vihreään energiasiirtymään ja yhteiskunnan
infrastruktuuriin liittyviä tuotteita ja palveluita. Sijoittajille Enersense pyrkii tarjoamaan
kiinnostavan sijoituskohteen. Enersensen toiminnalla on merkittävä työllistävä vaikutus.
Enersensen arvoketju

Tason 3 toimittajat |  |  | Tason 2 toimittajat |  |  | Suorat toimittajat |  |  | Oma toiminta |  |  | Suorat asiakkaat |  |  | Tason 2 asiakkaat |  |  | Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Raaka-aineet |  |  | Raaka-aineet ja puolivalmisteet |  |  | Raaka-aineet ja alihankkijat |  |  | Toiminnot |  |  | Asiakkaat |  |  | Asiakkaiden asiakkaat |  |  |
• Raaka-aineiden kaivostoiminta • Öljynporaus ja jalostus |  |  | Keskeisimmät raaka-aineet: • teräs • betoni • kupari • alumiini • muovi • fossiiliset polttoaineet |  |  | • Tukkumyyjät • Metallinkäsittelijät • Rakentajat • Asentajat • Palveluntarjoajat • Terästuotteet • Betonituotteet • Sähkölaitteet • Sähkön toimittajat • Lämmön toimittajat |  |  | • Energia- ja tietoliikennealan sekä teollisuuden infrastruktuurin suunnittelu ja rakentaminen, sekä käyttö- ja kunnossapitopalvelut |  |  | • Sähköverkkoyhtiöt • Teleoperaattorit • Voimalaitokset • Projektikehittäjät • Teolliset asiakkaat (mm. ydinvoima, vetylaitokset ja meriteollisuus) • Valokuituyhtiöt |  |  | • Voimalaitokset • Projektikehittäjät • Teolliset asiakkaat • Varustamot |  |  | • Kuluttajat • Purkupalvelut

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 31

|  | Toimintakertomus 2024

SBM-2 – Sidosryhmien edut ja näkemykset

Sidosryhmä | Vuorovaikutuksen keinot ja tarkoitus | Sidosryhmän näkemykset | Vaikutus toimintaan ja strategiaan
Asiakkaat | • Palautteen kerääminen säännöllisten kokousten ja kyselyjen avulla. • Vuorovaikutuksen avulla pyritään ymmärtämään asiakkaiden lyhyen ja pitkän aikavälin odotukset. | • Ammattitaitoiset, laadukkaat palvelut ja ratkaisut, nopea reagointi odottamattomiin tilanteisiin, innovaatiot, digitalisaatio. Kestävät työskentelytavat (esim. työturvallisuus), kestävien liiketoimintatapojen ja ympäristövastuun varmistaminen. Kestävät materiaalit. Säännölliset tilapäivitykset. | • Tiivis yhteistyö asiakkaiden kanssa, asiakkaiden odotusten huomioiminen liiketoiminnan suunnittelussa ja kehittämisessä.
Työntekijät | • Avoin ja säännöllinen viestintä konsernin strategiasta, tilanteesta, tuloksista ja tulevasta suunnasta. Mahdollisuudet palautteen antamiseen työtyytyväisyyskyselyjen ja muunlaisten kyselyjen sekä henkilökohtaisten kehityskeskustelujen avulla. Henkilöstön edustus segmenttien johtoryhmissä. • Vuorovaikutuksen tarkoituksena on viestintä yrityksen toiminnasta sekä työntekijöiden näkemysten ymmärtäminen. | • Henkilöstön näkemykset asiakastarpeista ja liiketoiminnan kehittämisestä. Ammatillinen kehittyminen, työhyvinvointi ja -turvallisuus, strategian ymmärtäminen, yrityksen tilanteesta ja edistymisestä ajan tasalla pysyminen. Kestävien työtapojen, kestävän liiketoiminnan ja ympäristövastuun varmistaminen. | • Jatkuvat toimet turvallisuuden ja työhyvinvoinnin edistämiseksi. Henkilöstön näkemysten huomiointi liiketoiminnan suunnittelussa ja kehittämisessä.
Osakkaat | • Yhtiökokous sekä avoin viestintä konsernin strategiasta, taloudesta ja tulevaisuuden näkymistä. • Vuorovaikutuksen tarkoituksena on viestiä osakkeenomistajille yhtiön toiminnasta. | • Osakkeenomistajien arvon lisääminen. Konsernin strategian ja tulosten avoimuus. Kestävien työkäytäntöjen (esim. työturvallisuus), kestävän liiketoiminnan ja ympäristövastuun varmistaminen. | • Mahdolliset muutostarpeet tuodaan osaksi toimintaa.
Tavarantoimittajat | • Sähköposti, puhelut, tapaamiset, auditoinnit, sopimukset. • Vuorovaikutuksen tavoitteena on viestiä yhtiön tarpeista, toiveista ja vaatimuksista sekä kuulla tavarantoimittajien tarjoaman kehityksestä. | • Avoimuus tulevista odotuksista, markkinatilanteesta ja kilpailukyvystä. Tarve ymmärtää kestävyyskysymyksiä ja odotuksia pidemmällä aikavälillä. | • Tiiviit suhteet tavarantoimittajiin ja urakoitsijoihin, pitkän aikavälin suunnitelmien esittäminen sekä hankinnan vastuullisuutta edistävän politiikan käyttöönotto.
Ammattiliitot | • Säännölliset tapaamiset ammattiliittojen kanssa, viestintä muutoshankkeissa. | • Liiketoiminnan harjoittaminen lakien ja asetusten mukaisesti, työnantajan vastuullisuus. | • Enersense vastuullisena työnantajana.
Analyytikot, rahoittajat, Nasdaq Helsinki | • Tiedonantovelvollisuuden mukainen viestintä, tapaamiset, webcastit, pääomamarkkinapäivä. • Vuoropuhelun tarkoituksena on viestiä Enersensestä sijoituskohteena. | • Avoin ja sääntelyn mukainen viestintä yhtiön toiminnasta ja taloudellisesta tilanteesta. | • Ymmärryksen lisääminen Enersensen toiminnasta ja yhtiön kiinnostavuuden lisääminen sijoituskohteena viestimällä konsernin strategiasta, taloudesta ja tulevaisuuden näkymistä.
Media | • Haastattelut, mediatapaamiset, lehdistötiedotteet. Yhteydenpidon tarkoituksena on avoimuuden ja ymmärryksen edistäminen ulkoisten sidosryhmien keskuudessa. | • Viestintä ulkoisille sidosryhmille liiketoiminnasta ja strategiasta. Uudet innovaatiot, osaava henkilöstö ja kestävä kasvu. | • Enersensen maineen kehittäminen, ymmärryksen lisääminen yhtiön toiminnasta, vuoropuhelun lisääminen sidosryhmien kanssa.
Viranomaiset | • Sääntelyvaatimusten täytäntöönpano ja raportointi. Vuoropuhelu ja yhteistyö viranomaisten kanssa. | • Sääntelyvaatimusten täyttäminen ja tarvittavien tietojen raportointi. Viranomaisten näkemykset eri toimialojen kehityksestä ja tulevaisuuden tarpeista. | • Uusien säännösten säännöllinen seuranta ja viestintä yhtiön toiminnasta. Enersensen roolin vahvistaminen mm. infrastruktuurin kehittämisessä.
Yhdistykset | • Vuoropuhelu ja yhteistyö alan yhdistysten, yritysten ja järjestöjen kanssa. | • Edistetään yritysten välistä tiedonvaihtoa, toimialan kehittämistä ja liiketoimintamahdollisuuksien parantamista yhteistyöllä ja tehokkaiden mekanismien ja prosessien luomisella. Vuoropuhelu kansalaisjärjestöjen kanssa. | • Tulevaisuuden ratkaisujen edistäminen yhteisiä haasteita varten.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 32

|  | Toimintakertomus 2024

Enersense käy jatkuvaa vuoropuhelua sidosryhmiensä kanssa. Vuorovaikutuksen tavat,
sidosryhmien näkemykset sekä niiden vaikutukset Enersensen toimintaan ja strategiaan on
kuvattu yllä olevassa taulukossa.
Osakkeenomistajien, asiakkaiden ja henkilöstön näkemykset vaikuttavat Enersensen toiminnan,
tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen
Sidosryhmien näkemyksiä kestävyyteen liittyvien vaikutusten osalta käsitellään hallituksen ja
johdon toimesta päätöksenteon yhteydessä.
S1-SMB-2 – Oman henkilöstön intressit ja näkemykset
Henkilöstön näkemyksiä kuullaan ja heidän oikeutensa huomioidaan strategian ja
liiketoimintamallin kehittämisessä. Kuulemisen tapoja on avattu luvussa S1-2.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 33

|  | Toimintakertomus 2024

SBM-3 – Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä
niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin tulokset
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin tuloksina tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet on kuvattu alla olevassa taulukossa:

| Kestävyysaihe | Vaikutuksen, riskin tai mahdollisuuden kuvaus | Vaikutuksen luonne/ riski/mahdollisuus | Arvoketjun kohta | Aikahorisontti
Ympäristötiedot |  |  |  |  |
E1 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Suurin osa kasvihuonekaasupäästöistä syntyy Enersensen asiakashankkeissa ja omassa tuotannossaan käyttämän teräksen ja betonin valmistuksessa. | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyestä pitkään
| Suurin osa Enersensen omista suorista kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuu ajoneuvojen ja koneiden polttoaineen kulutuksesta. Kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyminen voimistaa ilmastonmuutosta. Tämä voi aiheuttaa aineellisia vahinkoja yhteiskunnalle, heikentää ihmisten terveyttä, elintarviketurvaa ja vesivarojen saatavuutta sekä johtaa ekosysteemien ja monimuotoisuuden heikkenemiseen. | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään
| Kasvihuonekaasuja syntyy Enersensen asiakkaiden ja muiden arvoketjun loppupäässä sijaitsevien toimijoiden toiminnoissa. | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Keskipitkä
| Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ympäristöystävällisten energiaratkaisujen kysynnän kasvu, tulojen kasvu lisääntyneestä myynnistä. Ympäristöystävällisten energiaratkaisujen avulla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ja siten lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön. | Mahdollisuus | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään
| Energia | Teräksen tuotannon energiaintensiteetin vaikutukset kasvihuonekaasupäästöihin | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Keskipitkästä pitkään
| Energiankulutus on toiseksi suurin kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja Enersensen omassa toiminnassa, ja se muodostuu pääasiassa meriteollisuusyksikön käyttämästä sähköstä. Kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyminen voimistaa ilmastonmuutosta. Tämä voi aiheuttaa aineellisia vahinkoja yhteiskunnalle, heikentää ihmisten terveyttä, elintarviketurvaa ja vesivarojen saatavuutta sekä johtaa ekosysteemien ja monimuotoisuuden heikkenemiseen. | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyestä pitkään
E2 | Pilaantuminen: ilman pilaantuminen | Toiminnasta vapautuu VOC-kaasuja, pääasiassa meriteollisuusyksikössä. VOC päästöt voivat aiheuttaa terveyshaittoja kuten silmien ja hengitysteiden ärsytystä, ja ne ovat osatekijä alailmakehän otsonin muodostumisessa, joka on ihmisille ja ympäristölle haitallista. | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään
|  | Metsä- ja telakkateollisuuden päästöt ilmaan | Todellinen, negatiivinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyestä keskipitkään
Sosiaaliset tiedot |  |  |  |  |
S1 | Työolot: Terveys ja turvallisuus | Vaaralliset työolosuhteet voivat johtaa työtapaturmiin ja vaikuttaa työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen. | Potentiaalinen, negatiivinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään
| Muut työhön liittyvät oikeudet: Yksityisyys | Tietoturvaloukkauksista johtuvat sakot voivat olla suuria ja lisätä liiketoiminnan muita kuluja. | Riski | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 34

|  | Toimintakertomus 2024

| Kestävyysaihe | Vaikutuksen, riskin tai mahdollisuuden kuvaus | Vaikutuksen luonne/ riski/mahdollisuus | Arvoketjun kohta | Aikahorisontti
Hallintotapatiedot |  |  |  |  |
G1 | Liiketoiminnan harjoittaminen ja yrityskulttuuri | Eettisillä ohjeilla ja toimintaperiaatteilla edistetään Enersensen yrityskulttuurin teemoja myös toimittajien osalta. | Todellinen, positiivinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyestä keskipitkään
| Tärkeimmät Enersensen yrityskulttuurin edistämät teemat ovat kestävä työ, kestävä liiketoiminta ja ympäristövastuu. | Todellinen, positiivinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään
| Eettisillä ohjeilla ja toimintaperiaatteilla edistetään Enersensen yrityskulttuurin teemoja myös asiakkaiden osalta. | Todellinen, positiivinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyestä keskipitkään
| Väärinkäytösten paljastajien suojelu | Ilmoituskanavan kautta epäillyistä väärinkäytöksistä ilmoitetaan ja niihin pystytään puuttumaan ajoissa. | Todellinen, positiivinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyestä keskipitkään
| Ilmoituskanavan kautta epäillyistä väärinkäytöksistä ilmoitetaan ja niihin pystytään puuttumaan ajoissa. | Todellinen, positiivinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään
| Ilmoituskanavan kautta epäillyistä väärinkäytöksistä ilmoitetaan ja niihin pystytään puuttumaan ajoissa. | Todellinen, positiivinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyestä keskipitkään
| Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin | Epäonnistuminen alihankkijoiden ja materiaalintoimittajien vastuullisuusvaatimusten toimeenpanossa ja seurannassa sekä epäkohtiin puuttumisessa saattaisi tuoda yhtiölle lisävastuita sopimuksellisesti, johtaa avainasiakkaiden menettämiseen tai kilpailuedun menettämiseen, tai johtaa sakkoihin | Riski | Arvoketjun alkupää | Lyhyestä keskipitkään
| Epäonnistuminen alihankkijoiden ja materiaalintoimittajien vastuullisuusvaatimusten toimeenpanossa ja seurannassa sekä epäkohtiin puuttumisessa saattaisi tuoda yhtiölle lisävastuita sopimuksellisesti, johtaa avainasiakkaiden menettämiseen tai kilpailuedun menettämiseen, tai johtaa sakkoihin. | Riski | Oma toiminta | Lyhyestä keskipitkään

Tulosten vaikutukset liiketoimintamalliin, arvoketjuun, strategiaan ja
päätöksentekoon
Yhtiö tulee edelleen kehittämään prosesseja, joilla analysoidaan tunnistettujen vaikutusten, riskien
ja mahdollisuuksien vaikutuksia päätöksentekoon, strategiaan, liiketoimintamalliin ja arvoketjuun.
Kestävän energiamurroksen tuomien mahdollisuuksien hyödyntäminen on tärkeä osa Enersensen
strategiaa ja liiketoimintaa. Näitä liiketoimintamahdollisuuksia tunnistetaan, arvioidaan ja hallitaan
säännöllisesti osana Enersensen strategia- ja suunnitteluprosesseja. Lisätietoja vihreään
siirtymään liittyvistä toimista löytyy luvusta E1.
Myös Enersensen hankintaketjuun liittyvä riski on jo tunnistettu aiemmin yhtenä merkittävänä
vastuullisuusriskinä osana yhtiön riskienhallintaprosessia. Palveluiden ja materiaalien hankinta on
olennainen osa Enersensen liiketoimintaa, ja yhtiö pyrkii asioimaan vain hyvämaineisten ja
luotettavien yhteistyökumppaneiden kanssa. Alihankkijoiden ja muiden yhteistyökumppaneiden
taustat ja heidän liiketoimintansa selvitetään ennen yhteistyön aloittamista. Lisätietoja
toimittajasuhteista voi lukea luvusta G1-2.
Henkilöstön terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät vaikutukset on sidottu Enersensen strategiaan ja
yhtiön tavoitteena on kehittyä jatkuvasti entistä turvallisemmaksi työyhteisöksi. Työterveys ja
-turvallisuus on osa Enersensen strategiaa. Tietoturvariskien hallinnoimiseksi Enersense kouluttaa
henkilöstöä yhtiön käytännöistä, jotka on määritetty tietoturvapolitiikassa, joka perustuu
Enersensen strategiaan ja yritysturvallisuuspolitiikkaan. Henkilöstön koulutus ja taitojen
ylläpitäminen on riskin hallinnan kannalta tärkeää. Lisätietoja henkilöstöön liittyvistä vaikutuksista
ja riskistä voi lukea luvusta S1.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 35

|  | Toimintakertomus 2024

Olennaisten vaikutusten yhteys strategiaan ja liiketoimintamalliin
Enersensen liiketoiminta keskittyy vihreän energiasiirtymän projekti- ja palveluliiketoimintaan.
Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on yksi energiamurroksen pääajureista, mikä luo pohjaa
Enersensen strategialle.
Enersensen liiketoiminnan luonteen vuoksi suurin osa kasvihuonekaasupäästöistä syntyy alkupään
arvoketjussa teräksen ja betonin tuotannosta. Enersensen suorista kasvihuonekaasupäästöistä
merkittävin osa aiheutuu ajoneuvojen ja koneiden polttoainekulutuksesta. Arvoketjun loppupään
päästöt syntyvät Enersensen asiakkaiden toiminnasta.
Ilman pilaantumiseen liittyvät vaikutukset syntyvät asiakassuhteissa metsä- ja telakkateollisuuden
kautta, sekä meriteollisuusyksikön tuotantolaitoksessa.
Merkittävä osa Enersensen työntekijöistä työskentelee rakennus-, huolto- ja asennustehtävissä,
joihin liittyy kohonnut työturvallisuusriski. Tästä johtuen työturvallisuuden huomioiminen on
olennaista yhtiön toiminnassa.
Vastuullisen toimintatavan ohjeen (Code of Conduct) noudattaminen on Enersensen
liiketoiminnalle keskeistä, ja siksi mahdollisten väärinkäytösten ilmoittajien suojelu on olennaista.
Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien taloudelliset vaikutukset
Enersense on tunnistanut olennaiseksi mahdollisuudeksi vihreän energiantuotannon kysynnän
kasvun, joka voi kasvattaa yhtiön liikevaihtoa. Enersense on laajalti mukana erilaisissa vihreän
energiantuotannon hankkeissa suunnittelemassa, rakentamassa, käyttämässä ja
kunnossapitämässä. Näitä hankkeita ovat muun muassa sähköverkot, sähköasemat, vihreän
vedyn laitokset sekä vesi-, tuuli- ja aurinkovoimalaitokset.
Vuoden 2024 lopussa Enersense tiedotti myyvänsä maatuuli- ja aurinkovoiman
hankekehitysliiketoimintansa Fortumille. Kauppa toteutui tilikauden jälkeen 26.2.2025.
Yhtiö kuitenkin jatkaa vihreän tuuli- ja aurinkovoimapuistojen suunnittelijana, rakentajana ja
kunnossapitäjänä, joten vihreän energian kysynnällä on jatkossakin merkitystä Enersensen
taloudelliseen tilanteeseen.
Mahdollisista henkilötietoihin liittyvistä tietoturvarikkomuksista ja kyberturvallisuuteen liittyvistä
rikkomuksista voi aiheutua merkittäviä taloudellisia sanktioita, joilla toteutuessaan olisi vaikutus
yhtiön tulokseen. Vastuullisuudella on hankintapäätöksissä ja toimittajavalinnoissa vaikuttavuutta
yhtiön kannattavuuteen.
Enersense ei ole vielä toteuttanut strategian ja liiketoimintamallin resilienssianalyysia ja arvioinut
kykyään käsitellä olennaisia vaikutuksiaan, riskejään ja mahdollisuuksiaan. Yhtiön
liiketoimintaportfolio on kuitenkin laaja, joten se pystyy tasapainottamaan riskejä ja
hyödyntämään mahdollisuuksia eri liiketoiminta-alueilla ja erilaisissa liiketoimintamalleissa.
Muutokset edelliseen raportointikauteen verrattuna ja tulosten raportointi
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnin avulla ensimmäistä kertaa raportointikauden aikana. Enersensen toiminnan kestävyyteen
liittyviä riskejä, kuten hankintaketjuun ja omaan henkilöstöön liittyviä vastuullisuusriskejä, on
analysoitu aiemmin ylätasolla osana yhtiön riskienhallintaprosessia. Yhtiön kestävyyteen liittyviä
vaikutuksia ja mahdollisuuksia ei ole arvioitu tai raportoitu aiemmin.
Kaikki olennaisiksi tunnistetut vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet kuuluvat ESRS-
tiedonantovaatimusten piiriin.
IRO-1 – Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
Enersense toteutti syksyllä 2023 ensimmäisen ESRS:n mukaisen kaksinkertaisen olennaisuuden
arviointinsa, jonka avulla arvioitiin konsernin vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia eri
kestävyysaiheisiin liittyen. Toteutettu kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi kattoi kaikki kohdassa
ESRS 1 Yleiset tiedot AR 16 luetellut kestävyysseikkojen osa-aiheet ja osaosa-aiheet. Arvioinnissa
hyödynnettiin Enersensen johdon ja avainhenkilöiden asiantuntemusta ja osaamista sekä ulkoisten
konsulttiyhtiöiden asiantuntemusta alakohtaisista potentiaalisista vaikutuksista, riskeistä ja
mahdollisuuksista.
Arviointeja tarkennettiin marras–joulukuussa 2024 ja lopullinen arviointi validoitiin hallituksen
kokouksessa joulukuussa 2024. Työ toteutettiin viidessä vaiheessa: kartoitus ja arvoketjun

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 36

|  | Toimintakertomus 2024

määrittely, vaikutusten tunnistaminen ja arviointi, taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi, raja-arvojen asettaminen ja tulosten validointi.
1. Kartoitus ja arvoketjun määrittely
Kartoitusvaiheessa määriteltiin Enersensen arvoketjukuvaus sekä varmistettiin Enersensen
avainhenkilöiden tietotaso pitämällä heille koulutus CSRD:n ja kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnin prosessista. Kartoitusvaiheessa linjattiin, että arvoketjukuvaus ja kaksinkertainen
olennaisuuden arviointi toteutetaan konsolidoidusti Enersensen konsernitasolla, huomioiden kaikki
toiminnot ja tytäryhtiöt. Prosessissa huomioitiin kaikki Enersensen toimintamaat (Pohjoismaat ja
Baltia). Konsernin liiketoiminnot ovat keskenään samankaltaisia ja yksiköt pieniä, joten
konsernitason tarkastelu nähtiin riittäväksi.
2. Vaikutusten tunnistaminen, arviointi ja priorisointi
Ensimmäisessä työpajassa tunnistettiin yrityksen vaikutukset eri kestävyysaiheisiin. Prosessissa
pyrittiin tunnistamaan myös vaikutukset, joihin Enersense on osallisena arvoketjunsa kautta.
Arvioinnin aikana tunnistettiin tarve kehittää yhtiön ihmisoikeuksiin ja ympäristövaikutuksiin liittyviä
due diligence -prosesseja, jotta arviointeja voidaan tarkentaa erityisesti arvoketjun alkupäässä
tunnistettujen vaikutusten osalta. Lisäselvitysten myötä tullaan myös tarkastelemaan uudelleen
haittavaikutusten riski tiettyjen toimien, liikesuhteiden tai maantieteellisten alueiden kohdalla,
jolloin esiin saattaa nousta sellaisia olennaisia vaikutuksia, joita ei toistaiseksi ole tunnistettu.
Arvoketjuun liittyvät arvioinnit tehtiin perustuen asiantuntija-arvioihin ja alakohtaisiin tietoihin.
Enersensellä ei ole vielä ihmisoikeuksiin liittyvää due diligence -prosessia, mutta yhtiö on sitoutunut
sen kehittämiseen. Koska kattavaa ihmisoikeusriskien arviointia ei ole vielä toteutettu, tunnistettiin,
että esimerkiksi lapsityövoiman ja pakkotyön riskejä arvoketjussa ei ole selvitetty. Analyysia eri
toiminnoissa työskentelevistä arvoketjun työntekijöistä ja heihin kohdistuvista suuremmista
vahingon vaaroista ei ole myöskään toteutettu, joten ymmärrys arvoketjun työntekijöihin liittyvistä
vaikutuksista on vielä puutteellinen. Olennaisuusarviota tullaan tarkentamaan
ihmisoikeusarvioinnin toteutuksen myötä.
Vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen osalta huomioitiin, että yhteisöihin voisi kohdistua
haitallisia vaikutuksia erityisesti kauempana arvoketjun alkupäässä. Raaka-aineet hankitaan
pääasiassa luotettavien tukkukauppiaiden kautta, ja riski siitä, että raaka-ainehankinnat
vaikuttavat yhteisöihin, katsotaan vähäiseksi. Koska systemaattista analyysia eri olosuhteissa
elävistä yhteisöistä ja heihin kohdistuvista suuremmista vaaroista ei ole vielä toteutettu, ymmärrys
vaikutuksista voi olla puutteellinen. Olennaisuusarviointia tullaan tarkentamaan
ihmisoikeusarvioinnin toteuttamisen myötä.
Ympäristön osalta Enersense tunnistaa mahdollisia ja todellisia vaikutuksia ISO14001-
sertifiointiprosessin kautta. Ympäristöön liittyviä vaikutuksia arvioitiin yhtiön avainhenkilöiden
asiantuntijatiedon perusteella. Enersense tulee täydentämään ympäristövaikutustensa arviointia.
Kun vaikutusten tarkempi vakavuus ja todennäköisyys on kartoitettu, on mahdollista, että
ilmastonmuutokseen ja pilaantumiseen liittyvien aiheiden lisäksi olennaisiksi nousee myös muita
ympäristöön liittyviä seikkoja. Ympäristövaikutusten tunnistamisen prosesseja on kuvattu
tarkemmin luvussa Aihekohtaiset IRO-1 tiedot. Kaksinkertaista olennaisuusarviointia tullaan
tarkentamaan lisäselvitysten toteuttamisen myötä.
Sidosryhmien näkemyksiä huomioitiin prosessissa vaikutusten arvioinnin yhteydessä, jolloin
vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien asemasta keskusteltiin työpajassa. Lisäksi arvioinnin
tulokset validoitiin prosessin aikana sisäisten avainhenkilöiden toimesta vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien pisteytysvaiheissa sekä raja-arvojen asettamisen yhteydessä. Ulkoisia
sidosryhmiä ei kuultu prosessissa suoraan, mutta heidän näkökulmiaan tuotiin esiin ottamalla
prosessiin mukaan Enersensen eri liiketoimintojen edustajia, jotka pitävät säännöllisesti yhteyttä
keskeisimpiin sidosryhmiin. Lisäksi prosessissa hyödynnettiin sidosryhmiltä saatua palautetta.
Arvioinnissa kuultiin myös mukana olleiden konsulttiyhtiöiden asiantuntijoita.
Toisessa työpajassa arvioitiin yhteensä 45 vaikutusta. Tunnistetut tosiasialliset ja potentiaaliset
vaikutukset arvioitiin niiden vakavuuden ja todennäköisyyden perusteella. Negatiivisten vaikutusten
kohdalla vakavuus määritettiin vaikutusten mittakaavan, laaja-alaisuuden ja korjattavuuden
perusteella ja positiivisten vaikutusten kohdalla vaikutusten mittakaavan ja laaja-alaisuuden
perusteella. Todennäköisyys arvioitiin vain potentiaalisten vaikutusten kohdalla.
Vakavuuden ulottuvuudet pisteytettiin seuraavasti:
• mittakaava asteikolla 1 (hyvin vähäinen vaikutus ihmisille ja ympäristölle) – 5
(hyvin vakava vaikutus ihmisille ja ympäristölle),
• laajuus asteikolla 1 (paikallinen vaikutus) – 5 (äärimmäisen laaja vaikutus) ja
• korjaamattomuus asteikolla 1 (helposti korjattavissa lyhyellä aikavälillä) – 5
(korjaamattomat, pysyvät vaikutukset).

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 37

|  | Toimintakertomus 2024

Todennäköisyys arvioitiin asteikolla:
1. Tapahtuma voi toteutua poikkeuksellisissa olosuhteissa 0–9 %
2. Tapahtuma voi toteutua jossain vaiheessa 10–30 %
3. Tapahtuma toteutuu todennäköisesti useimmissa olosuhteissa 31–50 %
4. Todennäköisesti tapahtuu useimmissa olosuhteissa 51–80 %
5. Tapahtuman odotetaan tapahtuvan useimmissa olosuhteissa 81–100 %
Tunnistettujen potentiaalisten ja todellisten vaikutusten seurannan prosesseja on kuvattu
aihekohtaisten standardien yhteydessä.
3. Taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen, arviointi ja priorisointi
Ensimmäisessä työpajassa tunnistettiin kestävyysseikkojen osa-aiheisiin ja osaosa-aiheisiin
liittyvät riskit ja mahdollisuudet. Aiemmassa vaiheessa tunnistetut kestävyysvaikutukset otettiin
huomioon, kun liiketoimintaan kohdistuvia riskejä ja mahdollisuuksia tunnistettiin ja määritettiin.
Sisäisten sidosryhmien edustajat olivat mukana pisteytysprosessissa ja vaikutusten arvioinnissa.
Kun liiketoimintaan kohdistuvia potentiaalisia taloudellisia riskejä ja mahdollisuuksia alettiin
tunnistaa, prosessissa tarkasteltiin ensin, onko tunnistetuilla vaikutuksilla suora yhteys yrityksen
taloudelliseen suorituskykyyn, maineeseen ja pitkän aikavälin kannattavuuteen, sekä liittyykö
vaikutuksiin juridisia tai säännöksiin liittyviä riskejä. Lisäksi tarkasteltiin, voiko Enersense jatkaa
resurssiensa hyödyntämistä, onko markkina turvattu sekä voivatko toimittajat turvata
avainresurssiensa hyödyntämisen. Tarkastelun kautta tunnistetut vaikutukset liiketoiminnalle
jaoteltiin riskeiksi ja mahdollisuuksiksi. Tunnistettujen riskien ja mahdollisuuksien kohdalla tulee
huomioida, että Enersense tulee tekemään lisäselvityksiä ympäristö- ja ihmisoikeusvaikutuksiin
liittyen, kuten on kuvattu kohdassa Vaikutusten tunnistaminen, arviointi ja priorisointi. Koska
vaikutuksista voi aiheutua riskejä ja mahdollisuuksia, lisäselvitysten myötä esiin saattaa nousta
myös uusia olennaisia riskejä ja mahdollisuuksia.
Toisessa työpajassa arvioitiin yhteensä 20 liiketoimintaan liittyvää riskiä ja mahdollisuutta. Riskien
ja mahdollisuuksien kohdalla arvioitiin taloudellisten vaikutusten suuruutta ja todennäköisyyttä.
Jokainen riski ja mahdollisuus pisteytettiin asteikolla 1 (hyvin vähäinen, yksittäisiin tuotteisiin tai
liiketoimiin kohdistuva vaikutus < 0,5 MEUR) – 5 (hyvin suuri, perustavanlaatuinen vaikutus yrityksen
kokonaistoimintoihin > 2 MEUR)
Todennäköisyys arvioitiin asteikolla:
1. Tapahtuma voi toteutua poikkeuksellisissa olosuhteissa 0–9 %
2. Tapahtuma voi toteutua jossain vaiheessa 10–30 %
3. Tapahtuma toteutuu todennäköisesti useimmissa olosuhteissa 31–50 %
4. Todennäköisesti tapahtuu useimmissa olosuhteissa 51–80 %
5. Tapahtuman odotetaan tapahtuvan useimmissa olosuhteissa 81–100 %
Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvä liiketoimintamahdollisuus sekä toimitusketjun
hallintaan ja vastuullisuuteen liittyvä vastuullisuusriski päätettiin nostaa olennaisuuden arvioinnin
tuloksiin johtoryhmän verrattua kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin tuloksia yhtiön
riskienhallintaprosessin tuloksiin ja yleisesti tunnistettuihin liiketoimintamahdollisuuksiin.
Enersensen yleisessä riskienhallintaprosessissa kestävyyteen liittyviä riskejä tunnistetaan,
tarkastellaan ja arvioidaan niiden vaikuttavuuden ja todennäköisyyden perusteella samanlaisten
välineiden ja menetelmien kautta kuin muitakin riskejä. Vuoden 2024 riskiarvioinnissa tunnistetut
kestävyyteen liittyvät riskit huomioitiin kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin tulosten
validoinnin yhteydessä.
4. Raja-arvojen asettaminen
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien olennaisuus määriteltiin olennaisuuden raja-arvojen
perusteella Enersensen erillisessä sisäisessä tapaamisessa.
Vaikutusolennaisuuden raja-arvoksi määriteltiin ympäristöaiheiden osalta 3,25 ja sosiaalisten ja
hallinnollisten aiheiden osalta 3,5. Ympäristöaiheiden raja-arvo asetettiin alemmas, sillä yhtiön
toimialan perusteella nähtiin tärkeäksi, että ympäristöaiheet nousevat olennaisiksi jo alemmalla
raja-arvolla.
Vaikutusten olennaisuuden arvioinnissa huomioitiin, että yksi osa vakavuuden arvioinnista voi tehdä
vaikutuksesta vakavan. Yhtäkään vaikutusta ei kuitenkaan nostettu olennaiseksi tämän vuoksi.
Ihmisoikeusvaikutusten kohdalla huomioitiin ensisijaisesti vaikutuksen vakavuus.
Taloudellisen olennaisuuden raja-arvoksi määriteltiin kaikkien seikkojen osalta 3,0.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 38

|  | Toimintakertomus 2024

5. Tulosten validointi
Arviointien raja-arvot sekä kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin tulokset validoitiin Enersensen
johdon sisäisessä tapaamisessa. Validoinnin yhteydessä tehtiin muutoksia osaan arvioiduista
vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista perustuen arvioinnin vertailuun yrityksen olemassa
oleviin riskienhallintaprosesseihin ja strategisiin tavoitteisiin. Tämän jälkeen tulokset esitettiin
konsernin johtoryhmälle, ja myöhemmin tarkastusvaliokunnalle ja hallitukselle hyväksyttäväksi.
Päätöksentekoprosessi ja sisäisen valvonnan menettelyt
Päätöksentekoprosessiin liittyvä sisäinen valvonta varmistettiin kutsumalla työpajoihin laaja
edustus asiantuntijoita Enersensen eri liiketoimista ja osallistamalla ylin johto työskentelyyn.
Jokaisen työpajan tulos lähetettiin kaikille osallistujille tarkistettavaksi ennen seuraavaa
tapaamista. Lisäksi osa konsernin johtoryhmästä kokoontui erillisissä tapaamisissa validoimaan
prosessin tulokset.
Osa konsernin johtoryhmästä (viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtaja, henkilöstöjohtaja,
lakiasiainjohtaja ja talousjohtaja) validoi kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin lopputuloksen
ennen kuin se esitettiin koko konsernin johtoryhmälle, jossa se hyväksyttiin joulukuussa 2023.
Ensimmäinen olennaisuuden arvioinnin yhteenveto ja IRO-arviointi esitettiin tarkastusvaliokunnalle,
joka edelleen esitti olennaisuuden arvioinnin tulokset hallituksen hyväksyttäväksi huhtikuussa 2024.
Hallitus hyväksyi lopulliset tulokset päivitysten jälkeen joulukuussa 2024.
Kestävyysriskejä on tunnistettu jo ennen kaksinkertaista olennaisuuden arviointia osana
Enersensen riskienhallintaprosessia. Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvä mahdollisuus ja
toimitusketjun vastuullisuuteen liittyvä riski oli tunnistettu osana riskienhallintaprosessia
edellisessä osiossa kuvatulla tavalla. Yhtiö tulee kehittämään prosessejaan, joilla vaikutusten ja
riskien tunnistamis-, arviointi- ja hallintaprosessi sisällytetään yhtiön riskienhallintaprosessiin, ja
mahdollisuuksien osalta yleiseen johtamisprosessiin.
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin prosessi toteutettiin ensimmäistä kertaa. Arviointia
tarkennetaan vuoden 2025 aikana aiemmin tässä luvussa kuvattujen lisäselvitysten avulla.
Aihekohtaiset IRO1-tiedot
Ilmastoon liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis-
ja arviointiprosessi
Ilmastoon liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia tunnistettiin liiketoiminnan luonteeseen
perustuen: vihreän energiasiirtymän projekti- ja palveluliiketoiminta on Enersensen strategian
ytimessä. Riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen yhteydessä tarkasteltiin myös tulevaa
regulaatiota.
Vaikutusten arvioinnissa hyödynnettiin aiemman päästölaskennan tuloksia ja tunnistettiin
kasvihuonekaasupäästöjä omassa toiminnassa sekä arvoketjun alku- ja loppupäässä.
Kasvihuonekaasupäästöjä ja päästölaskentaa kuvataan osiossa E1-6.
Enersense ei ole vielä tunnistanut systemaattisesti ilmastoon liittyviä fyysisiä riskejä. Enersense
ei ole myöskään vielä arvioinut, miten sen varat ja liiketoiminta voivat altistua ja miten herkkiä ne
ovat ilmastoon liittyville vaaroille. Siirtymätapahtumia on tunnistettu osana riskienhallinnan
prosesseja sekä kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin yhteydessä lyhyellä ja keskipitkällä
aikavälillä. Regulaation tiukentumisen, hiilitullien ja päästövähennystavoitteiden on tunnistettu
aiheuttavan potentiaalisia siirtymäriskejä, koska ne voivat lisätä investointikuluja tai muita kuluja
tai vähentää myyntiä asiakasmenetysten vuoksi. Vihreään energiaan siirtymisen on puolestaan
tunnistettu tuovan potentiaalisia liiketoiminnan mahdollisuuksia myynnin lisääntymisen kautta.
Skenaarioanalyysia ei ole vielä toteutettu, ja sen oletetaan toteutuessaan tarkentavan tuloksia
sekä fyysisiin että siirtymäriskeihin liittyen.
Pilaantumiseen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosessi
Enersense on huomioinut toimipaikkojen sijainnit ja liiketoiminnan luonteen tunnistaakseen
todelliset ja mahdolliset pilaantumiseen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet omassa
toiminnassaan sekä arvoketjunsa alku- ja loppupäässä. Maalien ja ohenteiden käytöstä vapautuu
ilmaan haihtuvia orgaanisia yhdisteitä (volatile organic compounds, VOC) erityisesti yhtiön
meriteollisuusyksikön Mäntyluodon toimipisteessä.
Arvoketjun osalta arviointia tehdessä huomioitiin, että Enersense tarjoaa projekteja ja palveluita
laaja-alaisesti, esimerkiksi rakennusteollisuudelle sekä energia- ja televiestintäyrityksille.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 39

|  | Toimintakertomus 2024

Arvoketjun loppupäässä tunnistettiin olennainen ilman pilaantumiseen liittyvä vaikutus liittyen
asiakassuhteisiin metsä- ja telakkateollisuudessa. Lisäksi tunnistettiin vaikutuksia veden ja
maaperän pilaantumiseen, mutta potentiaalisten vaikutusten vakavuus ja todennäköisyys nähtiin
alhaisena asiakkaiden noudattamien ympäristölupien ja ympäristövaikutusten hallintakeinojen
myötä.
Arvoketjun alkupään osalta huomioitiin tärkeimmät hankinnat, mutta vaikutuksia, riskejä tai
mahdollisuuksia ei tunnistettu.
Oman toiminnan osalta huomioitiin yhtiön eri toiminnot ja tunnistettiin ilman pilaantumiseen liittyvä
olennainen vaikutus meriteollisuusyksikön tuotantolaitoksessa. Lisäksi tunnistettiin muita
vaikutuksia, jotka eivät nousseet olennaisiksi.
Arvioinnissa huomioitiin rakennustyömaiden sijaintipaikat, joilla Enersense toimii. Sijainnit tutkitaan
ja valitaan huolellisesti, minkä vuoksi mahdollisten pilaantumisen vaikutusten nähtiin olevan
olennaisuuden raja-arvon alapuolella.
Lisäksi huomioitiin prosesseissa käytetyt aineet. Prosesseissa käytetään muoveja, mutta ne eivät
ole merkittävä materiaali Enersenselle, joten mikromuoviin liittyviä vaikutuksia ei tunnistettu.
Enersense käyttää erityyppisiä öljyjä, liuottimia, voiteluaineita ja maaleja eri kohteissa, mutta
varastoitavat määrät ovat pieniä ja materiaalivuodon riski on hyvin vähäinen.
Meriteollisuusyksikössä, projektiliiketoimintalinjassa ja Helen-asiakkuudessa Enersense kuitenkin
varastoi ja käyttää huolta aiheuttavia aineita suuressa määrin. Kaikki nämä toiminnot tapahtuvat
asianomaisten viranomaisten (kuten Turvallisuus- ja kemikaalivirasto, Tukes) valvonnassa.
Enersense tiedostaa huolta aiheuttavien aineiden käyttöön liittyvän vaarariskin, mutta tällaisen
tapahtuman todennäköisyyttä pidetään hyvin pienenä.
Enersense tarjosi palveluja ydinvoimasektorilla ainoastaan Olkiluoto 3:lle, mutta sen palvelut eivät
liittyneet varsinaiseen ydinvoimaprosessiin. Mahdollisen onnettomuuden riskiä ydinvoimalassa,
jossa uraania vuotaisi ympäristöön, pidetään erittäin epätodennäköisenä.
Arvioita toteutettaessa huomioitiin myös, että Enersense arvioi toimintansa ympäristöriskejä
ISO14001-standardin mukaisesti, ja yhtiön Suomen toiminnoilla on ISO14001-sertifiointi.
Elävien organismien ja elintarvikkeiden pilaantumisen osalta ei tunnistettu saatavilla olevan
tiedon perusteella vaikutuksia, riskejä eikä mahdollisuuksia, mutta samalla tunnistettiin tarve
lisäselvityksille.
Pilaantumisesta johtuvia vaikutuksia yhteisöihin ei ole tunnistettu eikä kuulemisia ole järjestetty.
Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvien olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi
Enersensen toiminnan luonnetta arvioitiin vesivaroihin liittyvien todellisten ja mahdollisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi, mutta mitään ei todettu olennaiseksi.
Vedenkulutus Enersensen omassa toiminnassa on hyvin pientä (toimistot) eikä Enersense käytä
vettä vesiriskialueilla. Suurin vaikutus vedenkäyttöön tulee asiakkaiden prosesseista ja arvoketjun
alkupään tuotantoprosesseista (terästuotanto, kuparikaapelien tuotanto). Arvioitavia vaikutuksia
ei tunnistettu lainkaan neljästä osa-osa-aiheesta (vedenotto, jätevesipäästöt, jätevesipäästöt
valtameriin sekä merten luonnonvarojen hyödyntäminen ja käyttö). Vesivaroihin ja merenkäyttöön
liittyviä vaikutuksia yhteisöihin ei ole tunnistettu, eikä kuulemisia asiasta ole järjestetty.
Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien olennaisten
vaikutusten, riskien, riippuvuuksien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosessi
Enersensen omilla toiminnoilla ja arvoketjulla on tunnistettu olevan vaikutuksia biologisen
monimuotoisuuden vähenemiseen ja ekosysteemien tilaan. Enersense suunnittelee ja rakentaa
energiaratkaisuja, kehittää tuulivoimahankkeita (hankekehitysliiketoiminta myytiin Fortumille
raportointikauden jälkeen 2/2025) ja on mukana erilaisissa rakennusprojekteissa, jotka sijaitsevat
luonnossa. Vaikutukset eivät nousseet kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa olennaisiksi,
koska niiden hankkeiden osalta, joissa Enersense on mukana, rakennusluvat myönnetään vain
sellaisiin paikkoihin, joissa vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen katsotaan vähäisiksi.
Tällä hetkellä vaikutukset on arvioitu yrityksen liiketoimintaa koskevan asiantuntijatiedon
perusteella. Enersense tulee tarkentamaan arviointia biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvista
vaikutuksistaan.
Enersense tunnistaa, että sen liiketoiminta on riippuvainen luonnon raaka-aineista, kuten hiekasta
betonia varten ja raudasta terästä varten. Myös uusiutuvan energian ratkaisut, jotka ovat

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 40

|  | Toimintakertomus 2024

Enersensen liiketoiminnan keskiössä, ovat riippuvaisia tuulesta, auringosta ja vedestä.
Luonnonvaroihin ja ekosysteemipalveluihin liittyvä taloudellinen riski tunnistettiin ja arvioitiin, mutta
sitä ei pidetty olennaisena. Riippuvuuksia luonnon raaka-aineista ja ekosysteemipalveluista
arvioitiin osana kaksinkertaisen olennaisuuden arviointia, eli riskin suuruuden ja todennäköisyyden
perusteella. Biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä siirtymä- ja fyysisiä riskejä tai mahdollisuuksia
ei ole vielä systemaattisesti arvioitu. Omaan liiketoimintamalliin ja yhteiskuntaan kohdistuvia
järjestelmäriskejä ei ole vielä systemaattisesti arvioitu.
Enersense ei ole toteuttanut yhteisiä biologisia resursseja ja ekosysteemejä koskevia
kestävyysarviointeja, eikä siis ole kuullut vaikutuksen kohteena olevia yhteisöjä. Yhtiö ei ole
toteuttanut biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevaa skenaarioanalyysiä.
Enersensen toimipaikat eivät sijaitse biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla,
kuten luonnonsuojelualueilla tai niiden läheisyydessä. Enersense ei ole tehnyt toimipaikkakohtaista
arviointia sijaintialueiden biologisesta monimuotoisuudesta, ekologisesta tilasta tai toimintansa
vaikutuksista uhanalaisiin lajeihin. Tuulivoimahankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnissa (YVA)
huomioidaan hankkeen biodiversiteettivaikutukset. Ympäristölupa tulee hakea, jos hankkeessa on
tunnistettu merkittäviä vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen. Tuulivoimahankkeiden vaikutuksia
biodiversiteettiin ennaltaehkäistään voimaloiden huolellisella sijoittamisella.
Enersensellä on käytössään menettelyt, joilla tarkistetaan etukäteen tuulivoimahankkeen kohteena
olevan alueen mahdolliset biologisen monimuotoisuuden arvot, ja vaikutukset pyritään
lieventämään mahdollisimman vähäisiksi suunnitteluprosessin alkuvaiheessa. Lisäksi kaikki
mahdolliset vaikutukset arvioidaan maankäytön suunnittelun ja ympäristövaikutusten arvioinnin
aikana. Jos havaitaan olennaisia vaikutuksia, esimerkiksi biologiseen monimuotoisuuteen liittyen,
suunnitteluprosessi lopetetaan.
Biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien lieventävien toimenpiteiden osalta seurataan kansallista
lainsäädäntöä ympäristövaikutusten arviointimenettelystä, joka perustuu EU-direktiiviin tiettyjen
suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (2001/42/EY).
Kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien,
riippuvuuksien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi
Enersensen toimintaa sekä sen arvoketjun alku- ja loppupään toimintaa arvioitiin kiertotalouden
näkökulmasta kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin työpajoissa, mutta resurssien sisään- ja
ulosvirtausten osalta ei tunnistettu vaikutuksia. Jätteiden osalta tunnistettiin yksi vaikutus, mutta
se ei noussut raja-arvon yläpuolelle olennaiseksi. Sisäänvirtauksissa tunnistettiin yksi mahdollisuus,
mutta sekään ei noussut arvioinnissa olennaiseksi. Enersense keskittyy vihreän energiasiirtymän
projekti- ja palveluliiketoimintaan. Sen keskeisiä tuotantopanoksia ovat teräs, betoni ja
alihankintapalvelut. Jätteiden määrä on vähäinen, ja Enersense pyrkii kierrättämään
uudelleenkäytettävät materiaalit. Arvoketjun alkupään luonnonvarojen käytön olennaiset
vaikutukset on tunnistettu osana Enersensen päästöjä, eikä lisävaikutuksia ole tunnistettu.
Yhteisöjä ei ole kuultu resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyen, eikä vaikutuksia yhteisöihin
ole tunnistettu.
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessi
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisessa
huomioitiin koko konsernin toiminta, sijaintimaat, yhtiön toimiala ja liiketoiminnan rakenne. Näitä
on kuvattu tarkemmin osiossa ESRS 2 SBM-1.
Lisäksi huomioitiin yhtiön riskienhallintaprosessissa esiin nousseet liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvät riskit, joista olennaiseksi nostettiin hankintoihin ja toimittajavalintoihin liittyvä riski.
Potentiaalisia toimittajariskejä on tunnistettu erityisesti alihankintaketjuihin ja EU:n ulkopuolisiin
toimittajiin liittyen.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 41

|  | Toimintakertomus 2024

IRO-2 – Yrityksen kestävyysselvityksissä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset
Sisältöindeksi

Standardi | Tiedonanto- vaatimus | Tiedonantovaatimuksen nimi | Sivunumero
ESRS 2 | BP-1 | Kestävyysselvitysten yleiset laatimisperusteet | 24
ESRS 2 | BP-2 | Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 24
ESRS 2 | GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 24
ESRS 2 | GOV-2 | Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 27
ESRS 2 | GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 27
ESRS 2 | GOV-4 | Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | 28
ESRS 2 | GOV-5 | Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 28
ESRS 2 | SBM-1 | Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 29
ESRS 2 | SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 31
ESRS 2 | SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 33
ESRS 2 | IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 35
ESRS 2 | IRO-2 | Yrityksen kestävyysselvityksissä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset | 41
ESRS 2 |  | Lisäyksessä B luetellut muuhun EU:n lainsäädäntöön perustuvat tietopisteet | 42
E1 |  | Taksonomia-asetuksen 8 artiklan mukaiset ilmoitukset | 49
E1 | E1-1 | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 60
E1 | E1-SBM-3 | Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 60
E1 | E1-2 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 60
E1 | E1-3 | Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 61
E1 | E1-4 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 62

Standardi | Tiedonanto- vaatimus | Tiedonantovaatimuksen nimi | Sivunumero
E1 | E1-5 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 63
E1 | E1-6 | Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3-bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | 64
E2 | E2-1 | Pilaantumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 67
E2 | E2-2 | Pilaantumiseen liittyvät toimet ja resurssit | 67
E2 | E2-3 | Pilaantumiseen liittyvät tavoitteet | 67
E2 | E2-4 | Ilman pilaantuminen | 67
S1 | S1-SBM-3 | Omaan työvoimaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 68
S1 | S1-1 | Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 68
S1 | S1-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa | 70
S1 | S1-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 71
S1 | S1-4 | Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 72
S1 | S1-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 74
S1 | S1-6 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 75
S1 | S1-14 | Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit | 76
S1 | S1-17 | Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 77
G1 | G1-1 | Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri | 78
G1 | G1-2 | Suhteet toimittajiin | 80

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 42

|  | Toimintakertomus 2024

ESRS2-standardin lisäyksessä B luetellut muuhun EU:n lainsäädäntöön perustuvat tietopisteet

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS 2 GOV-1 Hallituksen sukupuolijakauma 21 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 |  | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816 (5), liite II |  | 24
ESRS 2 GOV-1 Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus 21 kohdan e alakohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 24
ESRS 2 GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista 30 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 10 |  |  |  | 28
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 ( 6 ) taulukko 1: Ympäristöön liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot ja taulukko 2: Yhteiskuntaan liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 29
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan ii alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 9 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 29
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iii alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 (7) 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | 29
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iv alakohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | 29
ESRS E1-1 Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä 14 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | 60

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 43

|  | Toimintakertomus 2024

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS E1-1 Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yritykset 16 kohdan g alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohdan d–g alakohta ja 12 artiklan 2 kohta |  | 60
ESRS E1-4 Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet 34 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 6 artikla |  | 62
ESRS E1-5 Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) 38 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 ja taulukon 2 indikaattori 5 |  |  |  | 63
ESRS E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 37 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 |  |  |  | 63
ESRS E1-5 Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla 40–43 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6 |  |  |  | 63
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3-bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 44 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattorit 1 ja 2 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 5 artiklan 1 kohta, 6 artikla ja 8 artiklan 1 kohta |  | 64

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 44

|  | Toimintakertomus 2024

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti 53–55 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 3 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 8 artiklan 1 kohta |  | 64
ESRS E1-7 Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset 56 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | Epäolennainen
ESRS E1-9 Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille 66 kohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Hyödynnetty siirtymäsääntöä
ESRS E1-9 Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan 66 kohdan a alakohta ESRS E1-9 Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski 66 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 46 ja 47 kohta; Lomake 5: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski: Vastuut, joihin kohdistuu fyysinen riski |  |  | Hyödynnetty siirtymäsääntöä
ESRS E1-9 Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain 67 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoase tus (EU) 2022/2453, 34 kohta; Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden energiatehokkuus |  |  | Hyödynnetty siirtymäsääntöä
ESRS E1-9 Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa 69 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1818, liite II |  | Hyödynnetty siirtymäsääntöä
ESRS E2-4 Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E- PRTR-asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 8, taulukon 2 indikaattorit 1, 2 ja 3 |  |  |  | 67
ESRS E3-1 Vesivarat ja merten luonnonvarat 9 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 7 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E3-1 Kohdennetut toimintaperiaatteet 13 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 8 |  |  |  | Epäolennainen

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 45

|  | Toimintakertomus 2024

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS E3-1 Merien ja valtamerten kestävyys 14 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E3-4 Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä 28 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.2 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E3-4 Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna 29 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.1 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan a alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 7 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 10 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 14 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E4-2 Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 11 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E4-2 Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E4-2 Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet 24 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 15 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E5-5 Kierrättämätön jäte 37 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 13 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS E5-5 Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte kohta 39 | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 9 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Pakkotyötapausten riski 14 kohdan f alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 13 |  |  |  | 68
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Lapsityövoimatapausten riski 14 kohdan g alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 12 |  |  |  | 68
ESRS S1-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 20 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | 69
ESRS S1-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 21 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 69

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 46

|  | Toimintakertomus 2024

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS S1-1 Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet 22 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 11 |  |  |  | 69
ESRS S1-1 työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä 23 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 1 |  |  |  | 69
ESRS S1-3 Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 5 |  |  |  | 71
ESRS S1-14 Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus 88 kohdan b ja c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 2 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | 76
ESRS S1-14 Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä 88 kohdan e alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 3 |  |  |  | Hyödynnetty siirtymäsääntöä
ESRS S1-16 Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero 97 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 12 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Epäolennainen
ESRS S1-16 Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka 97 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 8 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S1-17 Syrjintätapaukset 103 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 7 |  |  |  | 77
ESRS S1-17 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen 104 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 10 ja taulukon 3 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | 77
ESRS 2 – SBM-3 – S2 Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattorit 12 ja 13 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S2-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 18 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattorit 11 ja 4 |  |  |  | Epäolennainen

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 47

|  | Toimintakertomus 2024

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS S2-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 19 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Epäolennainen
ESRS S2-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 19 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Epäolennainen
ESRS S2-4 Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S3-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S3-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILO:n periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Epäolennainen
ESRS S3-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet kohta 16 | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS S4-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Epäolennainen
ESRS S4-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 35 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Epäolennainen
ESRS G1-1 Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus 10 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 15 |  |  |  | 78
ESRS G1-1 Väärinkäytösten paljastajien suojelu 10 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 6 |  |  |  | 79

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 48

|  | Toimintakertomus 2024

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonanto- velvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Sivunumero
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 17 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Epäolennainen
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 16 |  |  |  | Epäolennainen

Tässä konsernikestävyysraportissa annettavat olennaiset tiedot on määritelty kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnin tulosten ja tiedon merkityksellisyyden perusteella, kuten on määritelty
ESRS 1 3.2 jaksossa Olennaisuusseikat ja tietojen olennaisuus. Kaikkien olennaisuuden arvioinnin
raja-arvon ylittäneiden kestävyysseikkojen kohdalla on annettu aihekohtaisen standardin mukaiset
tiedot mittareista ja tavoitteista, olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
näkökulmasta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 49

|  | Toimintakertomus 2024

Ympäristötiedot
EU-taksonomia
ASETUKSEN (EU) 2020/852 (LUOKITUSJÄRJESTELMÄASETUS)
8 ARTIKLAN MUKAISET TIEDOT
EU:n kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmä, EU-taksonomia
EU-taksonomia on kestävän taloudellisen toiminnan luokitusjärjestelmä, jonka tavoitteena on
ohjata rahoitusta EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden toteutumista edistäville toiminnoille.
Enersense on tunnistanut toiminnastaan luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot ilmastonmuutoksen
hillinnän osalta. Yhtiö on myös tunnistanut toiminnastaan luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot
kiertotalouteen siirtymisen merkittävän edistämisen osalta. Yhtiö on arvioinut, että sillä ei ole
ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävään käyttöön,
ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen tai biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä
luokitusjärjestelmäkelpoisia toimintoja.
Enersense on tehnyt merkittävän muutoksen koskien taksonomianmukaisuutta vuodelta 2023
raportoituihin tietoihin verrattuna. Vuoteen 2023 asti Enersense tulkitsi, että sen toimet
ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteeseen (human rights due diligence) liittyen täyttävät EU-
taksonomian vähimmäistason suojatoimien vaatimukset. Yhtiö tarkasteli vaatimuksia uudelleen
vuonna 2024 ja totesi, että sen ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteeseen liittyvät toimet eivät
täytä vähimmäistason suojatoimien vaatimuksia. Näin ollen Enersensellä ei ole lainkaan
taksonomianmukaisia toimintoja, ja yhtiö oikaisee vuoden 2023 taksonomiaraportointiaan
taksonomianmukaisuuden osalta.
Enersense kehittää ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteen mukaisia toimintatapojaan vuonna
2025, jotta se täyttäisi vähimmäistason suojatoimien vaatimukset ja pystyisi raportoimaan
toimintojensa taksonomianmukaisuudesta.
Enersensen liiketoimintojen edustajat ovat arvioineet EU-taksonomiakelpoisuuden kriteerien
toteutumista seuraavasti:
Ilmastonmuutoksen hillintä
3.10. Vedyn valmistus
Yhtiön asiakkaalleen toteuttama ylläpitotyö vetytehtaassa on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoiseksi. Enersense tuottaa vetytehtaassa palvelua, jolla varmistetaan
tehtaan turvallinen toiminta ja häiriötön tuotanto.
3.20. Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden
valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat
ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen
Yhtiön sähköautojen latausratkaisut sekä sähköautojen suurteholatausasemien
valmistusliiketoiminnot on arvioitu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense tuottaa latausratkaisut
kokonaisvaltaisena palveluna kiinteistökartoituksesta ja latausjärjestelmän asennuksesta
käyttöönottoon asti. Palvelu on laiteriippumatonta ja kattaa useamman valmistajan tuotteet
mukaan lukien yhtiön itse valmistamat laitteet. EU:n kesällä 2023 antaman, asetusta (EU)
2021/2139 täydentävän uuden asetuksen mukaisesti vuodelta 2024 raportoidaan vain
latausratkaisuliiketoiminnan luokitusjärjestelmäkelpoisuudesta. Enersense tiedotti 28.2.2025,
että se luopuu päästöttömän liikenteen ratkaisuihin keskittyvästä liiketoiminnastaan.
3.3. Liikenteen vähähiilisten teknologioiden valmistus
Yhtiön varustelutyö liittyen asiakkaan tilaamiin LNG-aluksiin on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoiseksi.
4.1. Sähköntuotanto aurinkosähköteknologialla
Yhtiön aurinkoenergiapuistojen kunnossapitotoiminnot on arvioitu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi.
Enersensen toiminnalla tuetaan aurinkovoimaloiden käyttövarmuutta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 50

|  | Toimintakertomus 2024

4.3. Sähköntuotanto tuulivoimalla
Yhtiön maatuulivoiman hankekehitykseen, rakentamiseen ja laitoksen käyttöönoton jälkeiseen
kunnossapitoon sekä merituulivoimaloiden jalustojen rakentamiseen liittyvät toiminnot on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense osallistuu maatuulivoimahankkeisiin alkaen niiden
esiselvitys-, lupa-, maankäyttö- ja YVA-vaiheista tuulivoimaloiden rakennusinfrastruktuurin ja
perustusten rakentamiseen sekä laitosten käyttöönoton jälkeisiin kunnossapito-, ylläpito- ja
valvontatoimiin. Enersensellä on Suomessa tuotantolaitos, jossa on mahdollista rakentaa sekä
yhtiön omaan teknologiaan että asiakkaan suunnitelmiin perustuvia merituulivoimaloiden jalustoja.
Enersense ei omalla toiminnallaan tuota sähköä tuulivoimalla, mutta tarjoaa palveluita
tuulivoimahankkeiden edistämiseksi ja rakentamiseksi sekä niiden käyttöönoton jälkeiseen
energiantuotantoon. Enersense myi maatuulivoiman hankekehitysliiketoiminnan Fortumille
raportointikauden jälkeen helmikuussa 2025.
4.5. Sähköntuotanto vesivoimalla
Yhtiön vesivoiman käyttöön ja kunnossapitoon liittyvät toiminnot on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense ei omalla toiminnallaan tuota sähköä vesivoimalla, mutta
yhtiö tuottaa jokivoimalaitoksille paikalliskäyttöpalveluita, joilla varmistetaan laitosten käyttö.
4.9. Sähkön siirto ja jakelu
Yhtiön voimajohtojen suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito, sähköasemien suunnittelu,
rakentaminen ja kunnossapito, jakeluverkkojen suunnittelu, rakentaminen ja ylläpito sekä
sähkömittareiden asennustoiminnot on arvioitu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi.
4.10. Sähkön varastointi
Yhtiön sähkövarastojen kunnossapitotoiminnot on arvioitu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense
toimii suurten, megawattiluokan sähkövarastojen laitetoimittajien kumppanina sähkövarastojen
ennakoivassa ja korjaavassa kunnossapidossa. Yhtiön toiminnalla varmistetaan sähkövarastojen
käyttö.
4.11. Lämpöenergian varastointi
Yhtiön lämpöpumppulaitosten paikalliskäyttöön liittyvät toiminnot on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense toteuttaa suurten, megawattiluokan sähköpumppujen
ennakoivaa ja korjaavaa kunnossapitoa. Yhtiön toiminnalla varmistetaan lämpöpumppulaitoksen
toiminta.
4.15. Kaukolämmön tai -jäähdytyksen jakelu
Yhtiön kaukolämpö- ja jäähdytysverkon käyttöön ja kunnossapitoon liittyvät toiminnot on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersensen käyttö- ja kunnossapitotoiminnot kattavat yli 1 400 km
kaukolämpöverkkoa ja yli 90 km kaukojäähdytysverkkoa sekä noin 60 km energiatunneleissa
kulkevia kaukolämmitys- ja jäähdytysjohtoja.
4.24. Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto bioenergialla
Yhtiö on arvioinut luokitusjärjestelmäkelpoisiksi käyttö- ja kunnossapitotoimintansa, joita se
toteuttaa asiakkaansa vuonna 2023 käyttöön ottamalla biolämpölaitoksella.
4.25. Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöllä
Yhtiön lämpöpumppulaitosten paikalliskäyttöön liittyvät toiminnot on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense vastaa asiakkaan lämpöpumppulaitoksen
paikalliskäytöstä. Lämpöpumppulaitoksessa on viisi lämpöpumppua, jotka tuottavat puhdistetusta
jätevedestä ja kaukojäähdytyksen paluuvedestä sekä sähköstä lämpöä ja jäähdytystä.
4.30. Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tehokas yhteistuotanto fossiilisista,
kaasumaisista polttoaineista
Yhtiön sähkö- ja kaukolämpöenergiaa pääasiallisesti maakaasusta tuottavien kombivoimalaitosten
paikalliskäyttöön liittyvät toiminnot on arvioitu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Lisäksi laitoksissa on
maakaasulla tai kevyellä polttoöljyllä toimivat apukattilat, joita käytetään lähinnä kaasuturbiinien
ylösajojen yhteydessä sekä huoltoseisokkien aikana. Vuonna 2024 kyseisillä laitoksilla käytettiin
maakaasun lisäksi kevyttä polttoöljyä.
7.6. Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus
Yhtiön asiakkaan kiinteistöjen yhteyteen asennettujen aurinkovoimaloiden kunnossapitotoiminnot
on arvioitu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi. Enersense vastaa asiakkaan aurinkovoimaloiden huolto-
ja ylläpitopalveluista, joilla varmistetaan aurinkovoimaloiden turvallinen toiminta ja häiriötön
tuotanto.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 51

|  | Toimintakertomus 2024

Siirtyminen kiertotalouteen
5.1. Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus
Yhtiön asiakkailleen toteuttama moottoreiden korjaus- ja kunnostamisliiketoiminta on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoiseksi. Enersense huoltaa ja korjaa asiakkailla käytössä olleita moottoreita
takaisin käyttöön ja jatkaa näin laitteiden käyttöikää merkittävästi.
Ydinvoima ja fossiiliset kaasut
Enersense tuottaa asiakkaalleen paikalliskäyttöpalveluita sähkö- ja kaukolämpöenergiaa
pääasiallisesti maakaasusta tuottavissa kombivoimalaitoksissa. Toiminta on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoiseksi. Laitoksissa on myös kevyellä polttoöljyllä toimivat apukattilat,
jotka ovat olleet käytössä vuonna 2024. Toiminta raportoidaan jaksossa 4.30, jota on kuvattu
tämän raportin osiossa Arvio asetuksen (EU) 2020/852 noudattamisesta.
Enersense tuottaa käyttö- ja kunnossapitopalveluita asiakkaan lämpölaitoksille, joissa
polttoaineena käytetään sekä maakaasua että kevyttä polttoöljyä. Tästä syystä yhtiö on arvioinut,
että kyseinen toiminta ei kuulu luokitusjärjestelmän piiriin.
4.27. Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö sähkön ja lämmön
tuottamiseksi, vedyn tuotanto mukaan luettuna, parhaiden käytettävissä olevien
tekniikoiden avulla
Yhtiön asiakkaalleen toteuttama asiantuntijatyö ydinvoimalassa on arvioitu
luokitusjärjestelmäkelpoiseksi. Enersense tuottaa ydinvoimalassa palvelua, jolla varmistetaan
voimalan turvallinen toiminta ja häiriötön tuotanto.
Taksonomiaraportoinnin laatimisperiaatteet
Enersense on määrittänyt asetuksessa (EU) 2021/2178 esitetyt keskeiset tulosindikaattorit
(liikevaihto, pääomamenot (CAPEX) ja toimintamenot (OPEX)) asetuksen liitteen I kohdan 1.
mukaisesti. Keskeiset tulosindikaattorit on laskettu käyttäen Enersensen IFRS-konsernitilin-
päätöksen tietoja. Tulosindikaattoreiden määrittelyssä on otettu huomioon muutokset, jotka
EU antoi kesäkuussa 2023 säädöksellä delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muuttamisesta
taloudellisia toimintoja koskevien erityisten tietojen antamisesta.
Liikevaihto
Kokonaisliikevaihto (nimittäjä) vastaa Enersensen konsernitilinpäätöksen liikevaihtoa.
Luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto (osoittaja) sisältää vain sellaisen liikevaihdon, joka kertyy
luokitusjärjestelmän piirissä olevista toiminnoista (luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto).
Luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto on laskettu Enersensen projektiseurannan kautta. Siinä
projektit ovat selkeästi yksilöityjä, eikä samaa liikevaihtoerää ole käytetty kuin kerran. Liikevaihto-
osuudet on laskettu jakamalla luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto Enersense-konsernin
raportoidulla kokonaisliikevaihdolla.
Pääomamenot (CAPEX)
Kokonaispääomamenot (nimittäjä) vastaavat Enersensen konsernitilinpäätöksessä esitettyjä
bruttoinvestointeja, joihin sisältyvät investoinnit käyttöomaisuuteen, strategiaa tukevat sijoitukset
sekä yritysostot.
Enersensen liiketoimintamalli vaatii vain hyvin vähän käyttöomaisuusinvestointeja. Yhtiö on
arvioinut, että sen sähköntuotantoon tuulivoimalla, sähköautojen suurteholatausasemien
valmistukseen sekä sähkön siirtoon ja jakeluun liittyvistä investoinneista kertyy sille
ilmastonmuutoksen hillintään liittyviä luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvia pääomamenoja.
Luokitusjärjestelmäraportissa esitetään yhtiön IFRS-tilinpäätöksen mukaiset tiedot näistä
investoinneista.
Toimintamenot (OPEX)
Kokonaistoimintamenot (nimittäjä) kattavat suorat pääomittamattomat kustannukset, jotka
liittyvät tutkimukseen ja kehittämiseen, rakennusten perusparantamiseen, lyhytaikaisiin
vuokrasopimuksiin, kunnossapitoon ja korjauksiin, sekä kaikki muut suorat menot, jotka liittyvät
yrityksen suorittamaan tai kolmannelle osapuolelle ulkoistettuun aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden huoltoon ja jotka ovat tarpeen näiden omaisuushyödykkeiden
jatkuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.
Yhtiön näkemyksen mukaan sen sähköntuotantoon tuulivoimalla, sähköautojen
suurteholatausasemien valmistukseen sekä sähkön siirtoon ja jakeluun liittyvistä toiminnoista
kertyy sille ilmastonmuutoksen hillintään liittyviä luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvia

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 52

|  | Toimintakertomus 2024

toimintamenoja. Muilta osin yhtiö on arvioinut, että sille ei kerry luokitusjärjestelmäkelpoisia
toimintamenoja.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset toimintamenot on laskettu Enersensen projektiseurannan kautta.
Siinä projektit ovat selkeästi yksilöityjä, eikä samaa toimintamenoerää ole käytetty kuin kerran.
Toimintameno-osuudet on laskettu jakamalla luokitusjärjestelmäkelpoinen toimintameno
Enersense-konsernin raportoiduilla kokonaistoimintamenoilla.
Tulosindikaattorit
Vuoden 2023 vertailutiedot esitetään sulkeissa.
Liikevaihto
Enersensen liiketoimintojen vuoden 2024 liikevaihdosta yhteensä 223 (201) miljoonaa euroa, eli 52
(55) prosenttia, on luokitusjärjestelmäkelpoista. Konsernin kokonaisliikevaihto vuonna 2024 oli 425
(363) miljoonaa euroa.
Pääomamenot
Enersensen pääomamenoista yhteensä 3 (5) miljoonaa euroa, eli 76 (85) prosenttia konsernin
bruttoinvestoinneista, on luokitusjärjestelmäkelpoista. Konsernin bruttoinvestoinneista 1 (1)
miljoonaa euroa, eli 24 (15) prosenttia, ei ole luokitusjärjestelmäkelpoista. Konsernin
bruttoinvestoinnit vuonna 2024 olivat yhteensä 4 (5) miljoonaa euroa.
Toimintamenot
Enersensen toimintamenoista yhteensä 3 (2) miljoonaa euroa, eli 50 (44) prosenttia konsernin
kokonaistoimintamenoista, on luokitusjärjestelmäkelpoista. Konsernin kokonaistoimintamenoista
50 (56) prosenttia, eli 3 (3) miljoonaa euroa, ei ole luokitusjärjestelmäkelpoista. Konsernin
kokonaistoimintamenot vuonna 2024 olivat yhteensä 6 (5) miljoonaa euroa.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 53

|  | Toimintakertomus 2024

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvistä tuotteista tai palveluista saatu osuus liikevaihdosta – vuotta 2024 koskevat tiedot

Tilikausi 1.1.–31.12.2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Liikevaihto | Osuus liikevaihdosta, 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmä-kelpoisten (A.2.) osuus liikevaihdosta, v 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | Me | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Ympäristön kannalta kestävistä (luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | K | K | K | K | K | K | K | 0 |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | K | K | K | K | K | K | K | 0 | M |
Josta siirtymätoiminnat | 0 | 0 | 0 |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
| KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Vedyn valmistus | CCM 3.10 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20 | 1 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |
Liikenteen vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.3 | 10 | 2 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Sähköntuotanto aurinkosähköteknologialla | CCM 4.1 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 54

|  | Toimintakertomus 2024

Sähköntuotanto tuulivoimalla | CCM 4.3 | 40 | 9 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 9 |  |
Sähköntuotanto vesivoimalla | CCM 4.5 | 2 | 1 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |
Sähkön siirto ja jakelu | CCM 4.9 | 149 | 35 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 43 |  |
Sähkön varastointi | CCM 4.10 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Lämpöenergian varastointi | CCM 4.11 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Kaukolämpö- ja jäähdytysverkkojen käyttö ja kunnossapito | CCM 4.15 | 4 | 1 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto bioenergialla | CCM 4.24 | 3 | 1 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |
Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto hukkalämmöllä | CCM 4.25 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  | K | 0 |  |
Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö sähkön ja lämmön tuottamiseksi, vedyn tuotanto mukaan luettuna, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden avulla | CCM 4.27 | 7 | 2 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tehokas yhteistuotanto fossiilisista kaasumaisista polttoaineista | CCM 4.30 | 5 | 1 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |
Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.6 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  | K | 0 |  |
Korjaus, kunnostaminen ja uudelleenvalmistus | CE 5.1 | 1 | 0 | E/KEL | E/S | E/S | E/S | KEL | E/S |  |  |  |  |  |  | K | 0 |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisista muttei ympäristön kannalta kestävistä (muista kuin luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) | 223 | 52 | 52 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  | 55 |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (A.1+A.2) | 223 | 52 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto | 192 | 48 |
YHTEENSÄ | 425 | 100 |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 55

|  | Toimintakertomus 2024

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen osuus pääomamenoista – vuoden 2024 tiedot

Tilikausi 1.1.–31.12.2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääomamenot | Osuus pääomamenoista, 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Kiertotalous | Ympäristön pilaantuminen | Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Kiertotalous | Ympäristön pilaantuminen | Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus pääomamenoista, v 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | Me | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.1) | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | M |
Josta siirtymätoiminnat | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
| KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sähköntuotanto tuulivoimalla | CCM 4.3 | 2 | 42 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Sähkön siirto ja jakelu | CCM 4.9 | 1 | 34 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Vedyn valmistus | CCM 3.10 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 58 |  |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 27 |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.2) | 3 | 76 | 76 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  | 85 |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot (A.1+A.2) | 3 | 76 | 76 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  | 85 |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot | 1 | 24 |
YHTEENSÄ | 4 | 100 |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 56

|  | Toimintakertomus 2024

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista – vuoden 2024 tiedot

Tilikausi 1.1.–31.12.2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | Ei merkittävää haittaa -kriteerit |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Toimintamenot | Osuus toimintamenoista, 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Kiertotalous | Ympäristön pilaantuminen | Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Kiertotalous | Ympäristön pilaantuminen | Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmä- kelpoisten (A.2.) osuus toimintamenoista, v 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | Me | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | K | K | K | K | K | K | K | 0 | M |
Josta siirtymätoiminnat | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  | K | K | K | K | K | K | K | 0 |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
| KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20 | 0 | 0 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 |  |
Sähköntuotanto tuulivoimalla | CCM 4.3 | 1 | 20 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 16 |  |
Sähkön siirto ja jakelu | CCM 4.9 | 2 | 31 | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 28 |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.2) | 3 | 50 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  | 44 |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot (A.1+A.2) | 3 | 50 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |  |  |  |  |  | 44 |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot | 3 | 50 |
YHTEENSÄ | 6 | 100 |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 57

|  | Toimintakertomus 2024

Enersensellä ei ole luokitusjärjestelmän mukaisia taloudellisia toimintoja liittyen sähköntuotantoon
ydinvoimalla ja maakaasulla.
Enersensellä ei ole luokitusjärjestelmään kelpaamattomia taloudellisia toimintoja liittyen
sähköntuotantoon ydinvoimalla ja maakaasulla.
Näin ollen lomake 5: Luokitusjärjestelmään kelpaamattomat taloudelliset toiminnot (täydentävä
delegoitu ilmastosäädös, Liite III) on jätetty esittämättä.
Ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyvät toiminnot

Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Ei
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Ei
Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä
Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Ei
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | Kyllä

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 58

|  | Toimintakertomus 2024

Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot

| Liikevaihto
| Määrä ja osuus 2024 |  | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | Ilmaston- muutoksen hillintä |  | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen |  | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | Ilmaston- muutoksen hillintä |  | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä 15.7.2022 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 188/43 | 7 | 2 % |  | 7 | 2 % |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | 5 | 1 % |  | 5 | 1 % |  | 0 | 0 |  | 5 | 1 % |  | 5 | 1 % |  | 0 | 0
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus konsernin kokonaisliikevaihdosta (nimittäjä) | 211 | 50 % |  | 211 | 50 % |  | 0 | 0 |  | 196 | 54 % |  | 196 | 54 % |  | 0 | 0
Yhteensä | 223 | 54 % |  | 223 | 54 % |  | 0 | 0 |  | 201 | 55 % |  | 201 | 55 % |  | 0 | 0

| Pääomamenot
| Määrä ja osuus 2024 |  | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | Ilmaston- muutoksen hillintä |  | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen |  | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | Ilmaston- muutoksen hillintä |  | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä 15.7.2022 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 188/43 | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus konsernin pääomamenoista (nimittäjä) | 1 | 37 % |  | 1 | 37 % |  | 0 | 0 |  | 5 | 85 % |  | 5 | 85 % |  | 0 | 0
Yhteensä | 1 | 37 % |  | 1 | 37 % |  | 0 | 0 |  | 5 | 85 % |  | 5 | 85 % |  | 0 | 0

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 59

|  | Toimintakertomus 2024

| Toimintamenot
| Määrä ja osuus 2024 |  | Määrä ja osuus 2023
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | Ilmaston- muutoksen hillintä |  | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen |  | Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  | Ilmaston- muutoksen hillintä |  | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen
Taloudelliset toiminnot | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | % |  | Me | %
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä 15.7.2022 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 188/43 | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0
Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0
Muiden kuin yllä mainittujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus konsernin toimintamenoista (nimittäjä) | 3 | 50 % |  | 3 | 50 % |  | 0 | 0 |  | 3 | 44 % |  | 3 | 44 % |  | 0 | 0
Yhteensä | 3 | 50 % |  | 3 | 50 % |  | 0 | 0 |  | 3 | 44 % |  | 3 | 44 % |  | 0 | 0

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 60

|  | Toimintakertomus 2024

E1 – Ilmastonmuutos
E1-1 – Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
Enersense on sitoutunut asettamaan Science Based Targets initiative (SBTi) -aloitteen mukaiset,
tieteeseen perustuvat tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoden 2025 loppuun
mennessä. Osana tavoitteiden asettamista Enersense tulee laatimaan ilmastonmuutoksen hillintää
koskevan siirtymäsuunnitelman.
E1-SBM-3 – Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
Kaksinkertaisessa olennaisuuden arvioinnissa tunnistettiin olennaisia ilmastonmuutoksen hillintään
ja energiankäyttöön liittyviä todellisia negatiivisia vaikutuksia omassa toiminnassa ja arvoketjun
alku- ja loppupäässä. Arvioinnissa tunnistettiin myös ilmastoon liittyviä riskejä, mutta niistä
yksikään ei noussut arvioinnissa olennaiseksi. Siirtymätapahtumiin liittyen tunnistettiin
energiasiirtymään liittyvä mahdollisuus. Näitä on kuvattu tarkemmin Kaksinkertaisen olennaisuuden
arvioinnin tulokset -taulukossa osiossa SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
Strategian ja liiketoimintamallin ilmastokestävyyttä ei ole vielä arvioitu resilienssianalyysin avulla.
Myöskään ilmastoskenaarioanalyysia ei ole vielä toteutettu. Resilienssianalyysi ja
ilmastoskenaarioanalyysi pyritään tekemään vuoden 2025 aikana.
E1-2 – Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät
toimintaperiaatteet
Enersense on määrittänyt alla kuvatut toimintaperiaatteet ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja
siihen sopeutumiseen liittyvien olennaisten vaikutusten ja mahdollisuuksien hallitsemiseksi ja
arvioimiseksi. Toimintaperiaatteet kattavat seuraavat seikat: ilmastonmuutoksen hillintä,
ilmastonmuutokseen sopeutuminen, energiatehokkuus.
Seuraavat toimintaperiaatteet kattavat kasvihuonekaasupäästöihin liittyvät vaikutukset omissa
toiminnoissa sekä arvoketjun alku- ja loppupäässä, energiankulutukseen liittyvät vaikutukset
omassa toiminnassa ja arvoketjun loppupäässä, sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvän
mahdollisuuden. Toimintaperiaatteita sovelletaan kaikkiin Enersensen työntekijöihin, tytäryhtiöihin
ja liiketoimintaan koko arvoketjussa ja niitä on noudatettava kaikissa maissa, joissa Enersense
toimii:
Vastuullisen toimintatavan ohjeet (Code of Conduct)
• Keskeiset sisällöt ja päämäärä: Vastuullisen toimintatavan ohjeet määrittävät lähestymistavan
eettisiin liiketoimintatapoihin, ilmastonmuutoksen hillintään, ihmis- ja työoikeuksiin sekä
ympäristöarvoihin. Tärkeästä roolista energiamurroksessa ja vihreässä siirtymässä johtuen
Enersenselle on erityisen tärkeää kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen koko arvoketjussa,
ympäristövaikutusten huomiointi kaikessa toiminnassa, ympäristö- ja energiatehokkuuden
jatkuva parantaminen, ilman pilaantumiseen vaikuttavien päästöjen vähentäminen,
kiertotalouden ja jätehuollon edistäminen, luonnon monimuotoisuuden huomiointi sekä koko
toimitusketjun vastuullisuuden edistäminen. Enersensen työntekijöiden ja sidosryhmien tulee
noudattaa ympäristöön liittyvää lainsäädäntöä, ympäristölupia ja muita sovellettavaksi tulevia
määräyksiä sekä Enersensen ympäristöön liittyviä ohjeita. Enersense on sitoutunut
ilmastonmuutoksen hillintään ja edistämään YK:n kestävän kehityksen periaatteita.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Enersensen hallitus vahvistaa vastuullisen toimintatavan
ohjeen sisällön ja johtoryhmä vastaa sen toteuttamisesta.
Ympäristöpolitiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Enersense noudattaa ympäristölainsäädäntöä ja muita
vaatimuksia sekä velvoitteita. Ympäristötoimia ohjaa ISO 14001:2015-standardin mukainen
ympäristöjärjestelmä. Toimintaan liittyvät ympäristönäkökohdat tunnistetaan ja haitallisia
ympäristövaikutuksia vähennetään jatkuvasti. Enersense on sitoutunut seuraaviin yleisiin
päämääriin: kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen koko arvoketjussa, energiankulutuksen
vähentäminen ja ympäristötehokkuuden parantaminen, ilman pilaantumiseen vaikuttavien
päästöjen vähentäminen, jätteen vähentäminen ja materiaalien kierrätyksen parantaminen,
biodiversiteettinäkökulmien huomiointi omissa ja asiakasprojekteissa. Lisäksi Enersense on
sitoutunut Science Based Targets -aloitteeseen (SBTi) ja tieteeseen perustuvien
päästövähennystavoitteiden asettamiseen vuoden 2025 loppuun mennessä.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Konsernin johtoryhmä
Koska suurin osa Enersensen suorista kasvihuonekaasupäästöistä syntyy ajoneuvojen ja koneiden
polttoaineenkulutuksesta, Enersense on ottanut käyttöön sisäisen toimintaperiaatteen hillitäkseen
tätä vaikutusta. Toimintaperiaatetta sovelletaan kaikkiin Enersensen työntekijöihin, tytäryhtiöihin ja
omaan liiketoimintaan kaikissa maissa, joissa Enersense toimii:

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 61

|  | Toimintakertomus 2024

Autopolitiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Enersense panostaa ajoneuvojen hankinnoissa päästöjen
vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen. Ajoneuvojen valinnassa suositaan
ensisijaisesti hybridien ja täyssähköautojen hankintaa aina, kun se soveltuu käyttöön
liiketoiminnan olosuhteet huomioiden. Mikäli perustelluista syistä kuitenkin päädytään diesel-
moottorisiin autoihin, niiden osalta pyritään edelleen autoluokissaan mahdollisimman
vähäpäästöisiin vaihtoehtoihin. Ajoneuvoissa siirrytään lisääntyvissä määrin käyttämään
uusiutuvia polttoaineita. Ajoneuvoissa panostetaan myös energiatehokkuustoimenpiteisiin, kuten
tehtävään oikein mitoitettujen autojen valintaan, ajoneuvokannan optimointiin sekä logistiikan
suunnitteluun ja taloudelliseen ajotapaan.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Konsernin johtoryhmä
Hillitäkseen kasvihuonepäästöjä arvoketjun alkupäässä Enersense on laatinut seuraavan
toimintaperiaatteen, jota sovelletaan koko Enersensen konsernin hankintoihin:
Toimittajien vastuullisen toimintatavan ohjeet (Supplier Code of Conduct)
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Periaatteet, joita Enersensen toimittajien tulee noudattaa
toiminnassaan. Ohjeet määrittävät lähestymistavan eettisiin liiketoimintatapoihin, ihmis- ja
työoikeuksiin sekä ympäristöarvoihin. Toimintaperiaatteella pyritään edistämään tuloksellista
liiketoimintaa ja vastuullisuuden ja rehellisyyden kulttuuria, ehkäistään lainvastaista ja
epäeettistä menettelyä sekä vahvistetaan luottamusta sidosryhmiin. Enersense vaatii
toimittajiaan – yhteistyössä työntekijöidensä, asiakkaidensa, toimittajiensa ja muiden
sidosryhmien kanssa - vähentämään toimintansa ympäristövaikutuksia ja toimimaan
ennakoivasti ympäristöasioissa. Toimittajien on noudatettava ympäristöön liittyvää
lainsäädäntöä, ympäristölupia ja muita sovellettavia määräyksiä sekä Enersensen ohjeita.
Toimittajien tulee jatkuvasti etsiä keinoja, joilla ympäristövaikutuksia voidaan vähentää.
Ympäristövaikutuksia vähennetään muun muassa asianmukaisella materiaalien valinnalla ja
käytöllä, prosesseilla sekä minimoimalla toiminnassa syntyvien jätteiden ja päästöjen määrää.
Toimittajien tulee varmistaa, että niiden henkilöstö on tietoinen ja koulutettu
ympäristövaatimuksiin liittyen.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Konsernin johtoryhmä
Kaikkien yllä kuvattujen toimintaperiaatteiden toteuttamista seurataan johdon katselmuksilla,
hiilijalanjälkilaskennoilla ja ISO14001-ympäristöjärjestelmän auditoinneilla. Toimittajien vastuullisen
toimintatavan ohjeen toteuttamista seurataan myös toimittajien tarkastuksilla ja auditoinneilla,
joita on kuvattu tarkemmin osiossa G1-2. Jatkuvan sidosryhmäyhteistyön kautta saadut
näkemykset on huomioitu toimintaperiaatteita laatiessa.
Vastuullisen toimintatavan ohjeet, ympäristöpolitiikka ja toimittajien vastuullisen toimintatavan
ohjeet ovat saatavilla henkilöstölle yhtiön intranetissä sekä muille sidosryhmille yhtiön ulkoisilta
verkkosivuilta. Vastuullisen toimintatavan ohjeet sisältyvät myös henkilöstön perehdytysohjelmaan
ja toimittajien vastuullisen toimintatavan ohjeet liitetään mukaan kaikkiin hankintasopimuksiin.
Autopolitiikka on saatavilla vain yhtiön henkilöstölle.
E1-3 – Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja
resurssit
Enersense toteutti toimia omassa toiminnassaan ja arvoketjussaan edistääkseen kohdassa E1-2
kuvattujen toimintaperiaatteiden päämääriä ja saavuttaakseen kohdassa E1-4 kuvatun tavoitteen.
Alla on kuvattu vuonna 2024 toteutetut keskeisimmät toimet sekä suunnitelmat vuodelle 2025:
Arvoketjun alku- ja loppupään kattavat toimet ja toimintasuunnitelmat:
Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen arvoketjussa
• Toimet 2024: Enersense laski ensimmäisen kerran koko arvoketjunsa kasvihuonekaasupäästöt
(scope 3) vuodelta 2023. Päästöt polttoaineiden ja ostetun energian kulutuksesta (scope 1 ja 2)
oli jo laskettu aiemmin.
• Suunnitellut toimet: Vuonna 2025 yhtiö tulee asettamaan tieteeseen perustuvat
ilmastotavoitteet ja laatimaan siirtymäsuunnitelman. Toimien toteuttaminen vaatii
henkilöresursseja: Enersenselle rekrytoitiin vuoden 2024 lopussa vastuullisuuspäällikkö sekä
viestintä- ja vastuullisuusjohtaja, jotka vastaavat toiminnan toteuttamisesta yhteistyössä
liiketoimintojen asiantuntijoiden kanssa. Suunniteltu toimi koskee kaikkia Enersensen
toimintamaita sekä arvoketjua.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 62

|  | Toimintakertomus 2024

Toimitusketjun hiilestä irtautumisen vauhdittaminen
• Toimet v. 2024: Enersense liittyi vuonna 2023 WWF:n Suomen Ready for Green Steel
-kampanjaan. Vuonna 2024 keskustelua jatkettiin sidosryhmien kanssa teräksen tuotannon
vihreän siirtymän vauhdittamiseksi.
• Suunnitellut toimet: Vuoden 2025 aikana Enersense aikoo jatkaa keskustelua vihreän teräksen
saatavuuden parantamiseksi. Toimen vaikutuksia ei ole vielä arvioitu. Toimi koskee kaikkia
Enersensen toimintamaita sekä arvoketjua eikä vaadi merkittäviä resursseja.
Oman toiminnan kattavat toimet ja toimintasuunnitelmat:
Uusiutuvan energian käytön lisääminen
• Toimet v. 2024: Enersense linjasi, että kaikki uudet sähkö- ja lämmityssopimukset ovat
päästötöntä tai uusiutuvaa energiaa. Meriteollisuusyksikön sähkösopimus uusittiin
päästöttömäksi (lämmityssopimus oli jo aiemmin päästötöntä). Vuonna 2024 92 % Enersensen
ostosähköstä sekä 86 % lämmöstä oli joko uusiutuvaa tai päästötöntä.
• Suunnitellut toimet: Vuonna 2025 Enersense aikoo asettaa tavoitteen koko konsernin ostosähkön
ja -lämmön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Tulevaisuuden toimen vaikutuksia ei ole
vielä arvioitu. Toiminnan toteuttaminen vaatii operatiivisia investointeja, joiden määrää ei ole
arvioitu, mutta kustannusvaikutukset eivät kuitenkaan ole merkittäviä. Toimet koskevat
Enersensen kaikkia Suomen toimintoja.
Toimet ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyen:
Ilmastonmuutosta hillitsevien teknisten ja teknologisten ratkaisuiden edistäminen
• Toimet v. 2024: Enersense pilotoi yhdessä Fingridin kanssa vähäpäästöisen teräksen käyttöä
sähköasemien rakenteissa. Pilotissa selvitettiin maailmanlaajuisesti vähäpäästöisen teräksen
saatavuutta ja oltiin yhteydessä noin 90 eri toimittajaan ympäri maailman kierrätysteräksen
löytämiseksi pilottihankkeeseen. Selvitimme myös mahdollisuutta hankkia ja käyttää
vähähiilisempää betonia ja näin kasvatimme valmiuttamme tarjota asiakkaillemme
ympäristöystävällisempää ratkaisua myös betonin osalta.
• Suunnitellut toimet: Vuonna 2025 Enersense aikoo jatkaa vastuullisempien ratkaisujen
tarjoamista asiakkaille. Tulevaisuuden toimien vaikutuksia ei ole vielä arvioitu. Toiminnan
toteuttaminen vaatii henkilöresursseja ja se on kuulunut liiketoimintajohtajan tehtäviin vuonna
2024.
Toimien toteutus ei vaadi merkittäviä toiminta- tai pääomamenoja, eikä Enersensen kyky toteuttaa
suunniteltuja toimia ole riippuvaista resurssien saatavuudesta ja kohdentamisesta. Enersensen
suunnitelmissa ei ole hakea vihreää rahoitusta toimenpiteiden toteuttamiseksi.
E1-4 – Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet
Vuonna 2024 Enersense asetti seuraavan kasvihuonekaasujen vähentämiseen tähtäävän tavoitteen
kohdassa E1-2 kuvattujen ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskevien
toimintaperiaatteiden päämäärien edistämiseksi:
• Tavoite: Absoluuttisten oman toiminnan (scope 1 ja 2) päästöjen vähentäminen 30 prosentilla
verrattuna vuoteen 2023.
• Tulos: Oman toiminnan päästöt vähenivät 33 prosenttia vuodesta 2023.
Tavoite koskee koko konsernia. Se ei ole tieteelliseen näyttöön perustuva, eikä sen asettamisessa
kuultu sidosryhmiä. Tavoitteen edistymistä mitataan päästölaskennasta saatavien lukujen
perusteella. Siihen liittyvät menetelmät ja oletukset on kuvattu osiossa E1-6. Hallitus hyväksyi
tavoitteen keväällä 2024 ja se koski vain vuotta 2024. Toteutunut päästövähennys on saavutettu
hankkimalla päästötöntä sähköä Mäntyluodon meriteollisuusyksikköön. Yhtiö tulee asettamaan
Science Based Targets iniative -aloitteen mukaiset, tieteeseen perustuvat tavoitteet vuoden 2025
aikana.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 63

|  | Toimintakertomus 2024

E1-5 – Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä
Tässä osiossa kuvataan Enersensen omiin toimintoihin liittyvä kokonaisenergiankulutus.
Fossiilisista ja ydinvoimaan perustuvista lähteistä peräisin olevan
energian kokonaiskulutus

| 2023 (perusvuosi) | 2024 | Muutos (2023– 2024), %
Polttoaineen kulutus (MWh) |  |  |
Hiili ja hiilituotteet | 0 | 0 | 0
Raakaöljy ja öljytuotteet | 0 | 0 | 0
Maakaasu | 9 | 11 | 27
Muut fossiiliset lähteet | 29 449 | 29 760 | 1
Ostettu tai hankittu sähkö, lämpö, höyry ja jäähdytys fossiilisista lähteistä | 7 592 | 1 657 | -78
Fossiilisen energian kokonaiskulutus (MWh) | 37 050 | 31 428 | -15
Fossiilisten energialähteiden osuus kokonaiskulutuksesta (%) | 69 | 55 | -21
Ydinvoimaan perustuva energiankulutus yhteensä (MWh) | 1 560 | 12 732 | 716
Ydinvoiman osuus kokonaiskulutuksesta (%) | 3 | 22 | 659
Uusiutuvat lähteet, mukaan lukien biomassa | 1 497 | 1 686 | 13
Uusiutuvista energialähteistä ostettu tai hankittu sähkö, lämpö, höyry ja jäähdytys. | 14 904 | 13 342 | -10
Itse tuotettu muu kuin polttoaineesta peräisin oleva uusiutuva energia | 0 | 0 | 0
Uusiutuvan energian kokonaiskulutus (MWh) | 16 401 | 15 029 | -8
Uusiutuvan energian osuus kokonaiskulutuksesta (%) | 0 | 0 | -15
Energian kokonaiskulutus – fossiiliset ja uusiutuvat energialähteet yhteensä (MWh) | 53 521 | 57 503 | 7

Energiaintensiteetti

| 2023 (perusvuosi) | 2024 | Muutos (2023– 2024), %
Ilmastovaikutuksiltaan merkittävien alojen toimintojen kokonaisenergiankulutus liikevaihtoa kohti (MWh/MEUR) | 147 | 135 | -8
Energiaintensiteetin laskennassa käytetty ilmastovaikutuksiltaan merkittävien alojen toiminnasta peräisin oleva liikevaihto | 363 | 425 | 8
Liikevaihto (muut) | 0 | 0 |
Liikevaihto yhteensä (tilinpäätös) | 363 | 425 |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 64

|  | Toimintakertomus 2024

E1-6 – Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
Kasvihuonekaasupäästöt

| 2023 (perusvuosi) | 2024 | Muutos (2023– 2024), %
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen scope 1 -bruttopäästöt (tCO 2-ekv.) | 7 049 | 7 207 | 2
% säännellyistä päästökauppajärjestelmistä peräisin olevista kasvihuonekaasupäästöistä (scope 1). | 0 | 0 | 0
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Sijaintiperusteiset (tCO 2 ekv.) | 4 278 | 3 585 | -16
Markkinaperusteiset (tCO 2 ekv.) | 4 974 | 835 | -83
Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasupäästöjen scope 3 -bruttopäästöjen kokonaismäärä (tCO 2-ekv.) | 88 749 | 87 923 | -1
1. Ostetut tavarat ja palvelut | 83 051 | 81 854 | -1
2. Tuotantohyödykkeet | 328 | 475 | 45
3. Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat (jotka eivät sisälly scope 1- tai scope 2 -päästöihin) | 1 530 | 1 648 | 8
4. Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu | 1 874 | 1 239 | -34
5. Toiminnassa muodostuva jäte | 484 | 1 115 | 130
6. Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen | 854 | 978 | 15
7. Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne | 52 | 49 | -6
8. Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät | 573 | 559 | -2
11. Myytyjen tuotteiden käyttö | 2 | 3 | 50
12. Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa | 2 | 3 | 69
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) (tCO 2-ekv.) | 100 077 | 98 716 | -1
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) (tCO 2-ekv.) | 100 773 | 95 966 | -5

Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti

| 2023 (perusvuosi) | 2024 | Muutos (2023– 2024), %
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt suhteessa liikevaihtoon (tCO 2 -ekv./MEUR) | 276 | 232 | -16
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt suhteessa liikevaihtoon (tCO 2 -ekv./MEUR) | 278 | 226 | -19
Kasvihuonekaasuintensiteetin laskemiseen käytetty liikevaihto | 363 | 425 | 17
Liikevaihto (muut) | 0 | 0 | 0
Liikevaihto tilinpäätöksessä, yhteensä | 363 | 425 | 17

Biogeeniset päästöt

| 2023 |  | 2024
Biogeeniset scope 1 päästöt (tCO 2 -ekv) | 327 |  | 357

Huom: Scope 2 ja 3 osalta ei ole saatavilla riittävästi päästötietoja biogeenisesta CO 2:sta

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 65

|  | Toimintakertomus 2024

| MITTAREIDEN LASKENTAPERIAATTEET Enersensen energia- ja kasvihuonekaasupäästöjen mittaaminen ja laskenta perustuvat GHG Protocol Corporate Standard (versio 2004) ja GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard (versio 2011) -standardeihin. Mittareiden tietojen laadinnan konsolidointitapa on operationaalinen kontrolli. Tiedot kerättiin eri järjestelmistä, konsolidoitiin tytäryhtiöissä sekä liiketoiminnoissa ja kerättiin yhteen konsernitasolla. Tiedot validoitiin ja koostettiin yhteen tiedostoon. Päästöt laskettiin yhdistämällä lähtötiedot päästökertoimiin. Mittarit on validoinut erikseen ulkoinen konsultti, joka ei ole kestävyysraportin varmentaja. Enersensen kasvihuonekaasupäästölaskennan perusvuosi on 2023, joka on ensimmäinen edustava vuosi, jolle tehtiin GHG-inventaarioraportti. Perusvuosi laskettiin uudelleen alkuvuonna 2025, sillä tiedonkeruun menetelmät kehittyivät ja lähtödatan kattavuus parani. Scope 1 & 2 Scope 1 -energiankulutuksessa on huomioitu Enersensen konsernin uusiutuvat ja uusiutumattomat polttoaineet (diesel, bensiini, polttoöljy), tuotannon kaasut (nestekaasu, maakaasu) sekä maakaasu lämmitystä varten. Tiedot on saatu toimittajien raporteilta. Liettuan 12/2024 polttoainemäärät on arvioitu muiden kuukausien perusteella. Liettuan scope 1 -päästöjen määrä on 4 % kokonaispäästöistä. Tuotannon kaasuista asetyleeni ja propaani on laskettu hiilijalanjälkeen mukaan, mutta ne on jätetty energiankulutuksen ulkopuolelle, koska niitä ei käytetä energiatarkoituksiin. Scope 1 -päästöjen laskennassa on käytetty Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden ministeriön (DEFRA 2024) energiankulutustietoja ja kansallisia päästökertoimia. Biopolttoaineiden keskimääräiset määrät arvioitiin bensiinille, dieselille ja polttoöljylle DEFRA:n metodologiapaperin (2023) perusteella. Asetyleenin päästökerroin saatiin British Columbia Ministry of Environment (2011) selvityksestä. Scope 2 -energiankulutuksessa on huomioitu Enersensen toimipisteiden sähkön ja lämmön kulutus. Niiden toimipisteiden osalta, joissa Enersensellä on omat energiasopimukset, kulutusdata kerättiin energiayhtiöiden raportoinneista. Niiden toimistojen osalta, joissa energiankulutus kuuluu vuokraan, kulutus arvioitiin keskimääräisen kulutuksen perusteella lattiapinta-alan (m²) mukaan käyttämällä Motivan keskimääräisiä kulutuskertoimia palvelualan toimistoissa ja olettamalla, että toimitilan korkeus on 3,5 metriä. Liettuan toimiston sähkön kulutus on arvioitu laskuihin perustuen ja lämmityksen määrää ei ollut saatavilla. Näiden arvioitujen päästöjen osuus on 6 % scope 2 sijaintiperusteisista päästöistä ja 40 % markkinaperusteisista päästöistä. Markkinaperusteinen päästö Kaikelle ostetulle lämmölle käytettiin sopimuskohtaisia päästökertoimia (Paikallisvoima ry). Jos sopimuskohtaisia päästökertoimia ei löytynyt, käytettiin Tilastokeskuksen (2023) keskimääräistä |

| kerrointa. Kaukolämmön päästöjen jakoperuste oli energiamenetelmä. Sähköntuotannon jäännösjakauman mukaista kerrointa käytettiin kaikissa niissä tapauksissa, joissa ei ollut joko alkuperätodistuksella tai muulla tavalla todistettua erillistä sopimusta päästöttömästä energiasta. Päästökerrointen lähteenä oli Association of Issuing Bodies (AIB) European Residual Mix Report (2023). Päästöttömälle sähkölle Enersense on ostanut sekä uusiutuvan energian alkuperätakuut että ostanut sähköyhtiöltä päästötöntä sähköä. Kummallakin tavalla hankitusta sähköstä on olemassa todistukset/ sertifikaatit. Enersense on myös ostanut päästötöntä kaukolämpöä, josta on olemassa todistus kaukolämpöyhtiöltä. Sijaintiperusteinen päästö Kaikelle ostetulle lämmölle ja sähkölle käytettiin maan keskimääräisiä päästökertoimia. Päästökerrointen lähteenä oli Carbon Footprint Ltd (2023) sähkön osalta. Suomen kaukolämmön osalta käytettiin Tilastokeskuksen (2023) energiajakauman mukaista kerrointa ja Baltian osalta Euroopan keskimääräistä lämmityksen kerrointa (Ecoinvent 3.10). Scope 3 Scope 3 -laskennassa on mukana kaikki olennaiset scope 3 -päästöt. Laskennan ulkopuolelle on jätetty: alavirran kuljetukset (kategoria 9), myytyjen tuotteiden prosessointi (kategoria 10) alavirran vuokratut hyödykkeet (kategoria 13), franchising (kategoria 14) ja investoinnit (kategoria 15). Enersensellä ei ole näiden kategorioiden alla raportoitavaa toimintaa. Eri kategorioiden olennaisuutta arvioidaan vuosittain ja päivitetään tarvittaessa. Ostetuista tuotteista ja palveluista aiheutuvat päästöt (kategoria 1) on laskettu Enersensen ostolaskujen perusteella. Yli 50 000 euron ostolaskujen osalta ostetut tuotteet ja palvelut määriteltiin toimittajaan tai ostolaskun riviin perustuen. Alle 50 000 euron laskujen osalta päästöt laskettiin hankintojen päästöjen keskiarvon perusteella. Liettuan sekä Norjan tuotteiden ja palveluiden osalta tiedot on saatu 11/2024 saakka, joten 12/2024 on arvioitu muiden kuukausien keskiarvon perusteella. Arvion merkitys on alle 1 % ostettujen tuotteiden ja palveluiden kokonaispäästöistä. Laskennassa on käytetty kuluihin perustuvia päästökertoimia, joissa on korkea epävarmuus. Päästökertoimet ovat Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden ministeriön (DEFRA 2021) kuluihin perustuvasta päästökerrointiedostosta. Kertoimet on muunnettu päästöiksi euroa kohden ja inflaatiokorjattu vuoteen 2024. Pääomahyödykkeisiin (kategoria 2) on laskettu kaikki vuoden 2024 aikana käyttöönotettujen autojen valmistuksen päästöt. Päästölaskennassa on käytetty keskimääräisiä valmistuksen päästökertoimia polttomoottoriautolle, sähköautolle sekä hybridiautolle. Kertoimet on saatu Autokalkulaattorista (2024). |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 66

|  | Toimintakertomus 2024

| Polttoaineiden tuotannon ja energiansiirron päästölaskennassa (kategoria 3) lähtötietoina on scope 1 ja scope 2 -polttoaine- ja energiatiedot. Ostetun polttoaineen ja maakaasun ylävirran päästöt laskettiin DEFRA:n (2024) kertoimilla. Sähkön ylävirran päästöt laskettiin Carbon Footprint Ltd (2023) - kertoimilla. Ostetun lämmön polttoaineiden ylävirran päästöjen osalta laskettiin painotettu keskimääräinen päästökerroin polttoaineseosten ja tuotantoketjun päästökertoimien perusteella. Laskennassa käytettiin Defran (2023) kertoimia sekä Eurostatin (2022) tietoja sähkön ja johdetun lämmön tuotannosta polttoainetyypin mukaan. Sähkön siirtohäviöistä syntyneet päästöt laskettiin Carbon Footprint Ltd (2023) -kertoimilla. Kaukolämmön siirtohäviöihin käytettiin Tilastokeskuksen (2023) energiamenetelmän mukaista päästökerrointa Suomen osalta, Euroopan lämmityksen keskimääräistä kerrointa Baltian maiden osalta sekä Energiateollisuuden (2023) arviota häviöiden määrästä. Ylävirran kuljetusten ja jakelun päästöjen laskenta (kategoria 4) perustui logistiikkayrityksille maksettuihin euroihin. Kustannukset sisältävät sekä ylävirran että alavirran kuljetuksia, mutta kuljetukset ovat pääosin tavaroiden kuljetusta Enersenselle. Laskennassa on käytetty kuluihin perustuvia päästökertoimia, joissa on korkea epävarmuus. Päästökertoimet ovat DEFRA:n (2021) kuluihin perustuvasta päästökerrointiedostosta. Kertoimet on muunnettu päästöiksi euroa kohden ja inflaatiokorjattu vuoteen 2024. Toiminnassa syntyvien jätteiden (kategoria 5) päästölaskenta perustuu jätehuoltoyrityksiltä saatuun jätteen kokonaismäärään jätetyypeittäin. Viron jätemäärät on arvioitu laskuihin perustuen ja Liettuan 12/2024 jätemäärät on arvioitu muiden kuukausien keskiarvon perusteella. Arvioinnin merkitys on alle 2 % jätteiden kokonaispäästöistä. Päästökertoimina on käytetty Suomen ympäristökeskuksen (2011) Julia 2030 -hankkeen päästökertoimia. Näitä samoja päästökertoimia on käytetty laskettaessa jätteiden päästöjä kaikissa maissa. Liikematkustuksen päästöjen laskennassa (kategoria 6) on käytetty matkustuksen kustannuksia kuljetustyypeittäin euroina, kilometrikorvauksia euroina, hotelliöihin käytettyjä euroja sekä matkayhtiön CO 2-päästöraportteja. Lentojen päästöt otettiin matkayhtiön raportilta suoraan. Muut matkustuksen kustannukset sisältäen hotellityöt ja lennot, jotka on ostettu matkayhtiön ulkopuolelta, laskettiin DEFRA:n (2021) kuluihin perustuvilla päästökertoimilla. Kertoimet on muunnettu päästöiksi euroa kohden ja inflaatiokorjattu vuoteen 2024. Näillä kuluihin perustuvilla päästökertoimilla on korkea epävarmuus. Kilometrikorvaukset muunnettiin ensin kilometreiksi vuoden 2024 henkilöauton kilometrikorvaukseen perustuen. Sen jälkeen kilometrit laskettiin päästöiksi DEFRA:n (2024) keskimääräisen auton kertoimella. |

| Työmatkaliikkumisen päästölaskennan (kategoria 7) pohjalla on työmatkakysely, joka huomioi tyypilliset kulkumuodot, etäisyydet ja etä-/toimistopäivät. Tiedot kerättiin kyselylomakkeella maaliskuussa 2024. Kyselyyn vastasi 597/1883 henkilöä Suomesta ja Baltiasta. Tulokset laajennettiin koskemaan kaikkia työntekijöitä. Työpäivien ja lomapäivien määrä oletettiin Suomen tyypillisen määrän mukaan. Päästökertoimina käytettiin DEFRA:n (2024) kertoimia muiden kulkuvälineiden osalta paitsi junan osalta, jossa käytettiin VR:n (2023) tietoja junien päästöistä sekä sähköpyörän osalta, jonka päästökerroin on MODMO (2024) sähköpyöräkaupan sivuilta. Samoja kertoimia käytettiin sekä Suomen että Baltian maiden työmatkojen päästöjen laskennassa. Ylävirran vuokratun omaisuuden (kategoria 8) päästöjen laskennassa käytettiin vuokrattujen omaisuuserien määriä ja tyyppejä, jotka aiheuttavat päästöjä sekä vuokrakulujen määrä euroina. Vuokrattujen IT-laitteiden osalta käytettiin vuokrattujen laitteiden määriä ja tyyppejä. Vuokrattujen työkoneiden ja -laitteiden osalta käytettiin vuokrakulujen euromääriä. IT-laitteiden päästöjen laskennassa käytettiin Applen (2024) laitteiden päästötietoja sekä Liikenne- ja viestintäministeriön (2020) ICT-päätelaitteisiin liittyvää materiaali-, energia- ja ilmastokysymykset -tutkimusta. Työkoneiden ja –laitteiden päästöt laskettiin DEFRA:n (2021) kuluihin perustuvilla päästökertoimilla, joissa on korkea epävarmuus. Kertoimet on muutettu päästöiksi euroa kohden ja inflaatiokorjattu vuoteen 2024. Myytyjen tuotteiden käyttö (kategoria 11) ja myytyjen tuotteiden loppusijoitus (kategoria 12) kategorioiden alla laskettiin Enersensen myymien sähköautojen latauslaitteiden sähkönkulutuksen sekä jätteiden muodostumisen päästöt. Lähtötietona oli vuoden aikana myydyt latausasemat Pohjoismaissa ja Baltiassa. Päästökerroin sekä energian kulutukselle että jätteille saatiin ulkoisen konsultin tekemästä laskennasta. Laskennassa on huomioitu vain latauslaitteiden stand-by-tilassa käyttämä energia. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 67

|  | Toimintakertomus 2024

E2 – Pilaantuminen
E2-1 – Pilaantumiseen liittyvät toimintaperiaatteet
Kaksinkertaisessa olennaisuuden arvioinnissa olennaiseksi nousi ilman pilaantumiseen liittyvä
todellinen negatiivinen vaikutus omassa toiminnassa ja arvoketjun loppupäässä. Muut
pilaantumiseen liittyvät aiheet eivät nousseet olennaisiksi, joten tässä luvussa käsitellään vain
ilman pilaantumista. Enersense on määrittänyt seuraavat toimintaperiaatteet hallitakseen näitä
vaikutuksia: vastuullisen toimintatavan ohjeet (Code of Conduct), ympäristöpolitiikka ja
toimittajien vastuullisen toimintatavan ohjeet. Ne ottavat huomioon ilman pilaantumiseen liittyvien
kielteisten vaikutusten lieventämisen, rajoittamisen ja ehkäisemisen omassa toiminnassa ja
arvoketjussa. Näitä toimintaperiaatteita on kuvattu tarkemmin osiossa E1-2 Ilmastonmuutoksen
hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet.
Toimintaperiaatteissa ei ole käsitelty vaara- ja hätätilanteita, sillä niistä on laadittu erilliset ohjeet.
Ympäristövahingon sattuessa soitetaan välittömästi hätänumeroon ja työsuojelupäällikölle. Kun
välitön vaara on ohi, raportoidaan tapahtuma Enersensen riskien raportointijärjestelmään.
Jokaiselle HSE-vahingolle ja -havainnolle arvioidaan riskiarvioinnin avulla tapahtuman
potentiaalinen vakavuus. Korjaavat toimenpiteet määritetään tutkinnan yhteydessä. Korjaavat
toimenpiteet tehdään korjaavien toimenpiteiden hierarkian perusteella: eliminointi, korvaaminen,
tekniset ratkaisut/eristäminen, hallinnolliset ratkaisut/varoittaminen, suojaaminen turvavälineillä/
laitteilla.
E2-2 – Pilaantumiseen liittyvät toimet ja resurssit
Enersense ei toteuttanut erityisiä toimenpiteitä ilman pilaantumisen lieventämiseksi vuonna 2024,
mutta jatkoi ympäristövaikutusten tunnistamista ja hallintaa ISO14001-ympäristöjärjestelmän
mukaisesti omassa toiminnassaan ja arvoketjussaan.
Vuonna 2025 Enersense tulee etsimään ratkaisuja ilmaan haihtuvien orgaanisten yhdisteiden
(volatile organic compounds, VOC) päästöjen vähentämiseen esimerkiksi tutkimalla
mahdollisuuksia käyttää enemmän vesiohenteisia maaleja. Tulevan toimen vaikutuksia ei ole vielä
arvioitu. Toiminnan toteuttaminen vaatii lähinnä henkilöresursseja ja operatiivisia kuluja
ympäristöjärjestelmän ylläpidosta ja auditoinneista. Kustannusvaikutus ei ole merkittävä.
Enersensen kyky toteuttaa yllä kuvattua toimintasuunnitelmaa ei ole riippuvainen resurssien
saatavuudesta ja kohdentamisesta. Enersensen suunnitelmissa ei ole hakea vihreää rahoitusta
vastuullisuustoimenpiteiden toteuttamiseksi.
E2-3 – Pilaantumiseen liittyvät tavoitteet
Enersense ei ole asettanut aikasidonnaisia, mitattavia ja tulossuuntautuneita tavoitteita
lieventääkseen ilman pilaantumiseen liittyviä olennaisia vaikutuksia. Enersense seuraa kohdassa
E2-1 avattujen toimintaperiaatteiden ja niitä tukevien toimien vaikuttavuutta ISO14001-järjestelmän
auditointien sekä johdon katselmusten kautta. Tavoitetasoa ei ole määritelty, mutta tietoja VOC-
määristä kerätään vuosittain. Tavoitteita ei ole määritelty, sillä on katsottu, että määrien
seuraaminen on ollut riittävä toimenpide. Enersensen VOC-päästöt jäävät E-PRTR-asetuksessa
määriteltyjen raja-arvojen alapuolelle.
E2-4 – Ilman pilaantuminen
Enersensen VOC-päästöt jäävät E-PRTR-asetuksessa määriteltyjen raja-arvojen alapuolelle.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 68

|  | Toimintakertomus 2024

Sosiaaliset tiedot
S1 – Oma työvoima
S1-SBM-3 – Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet
Kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnissa tunnistettiin potentiaalinen negatiivinen vaikutus
terveyteen ja turvallisuuteen, sekä tietoturvaloukkauksista johtuva taloudellinen riski.
Olennaisuuden arvioinnissa huomioitiin kaikki oman työvoiman työntekijät, joihin todennäköisesti
kohdistuu olennaisia vaikutuksia. Vaikutuksia voi kohdistua kaikkiin työntekijätyyppeihin:
työsuhteessa oleviin vakituisiin ja määräaikaisiin työntekijöihin sekä vuokrahenkilöstöön.
Enersensen työntekijät työskentelevät suunnittelu-, rakennus-, huolto- ja asennustehtävissä
tuotantolaitoksissa, työmailla ja asiakkaiden tiloissa. Lisäksi osa henkilöstöstä työskentelee
toimistoissa.
Olennaiset negatiiviset työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyvät vaikutukset liittyvät yksittäisiin
tapauksiin. Työturvallisuusriskit ja haitan mahdollisuudet ovat kohonneet tietyissä työoloissa
työskentelevillä työntekijöillä. Tällaisia oloja ovat esimerkiksi korkeat paikat, haastavat
sääolosuhteet, ahtaat paikat ja hitsaustyöt. Näitä riskejä selvitetään esimerkiksi
työpaikkaselvitysten avulla. Lisätietoja on annettu luvussa S1-2.
Koska merkittävä osa Enersensen työntekijöistä työskentelee haastavissa olosuhteissa, joihin
liittyy kohonnut työturvallisuusriski, työturvallisuuden huomioiminen ja sen hallintajärjestelmien
kehittäminen on olennaista yhtiön toiminnassa. Henkilöstön terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät
vaikutukset on sidottu Enersensen strategiaan, ja yhtiön tavoitteena on kehittyä jatkuvasti entistä
turvallisemmaksi työyhteisöksi.
Enersense ei ole vielä laatinut ympäristövaikutusten vähentämiseen tähtääviä
siirtymäsuunnitelmia, joten analyysissa ei tunnistettu niihin liittyviä, omaan työvoimaan kohdistuvia
vaikutuksia. Analyysissa ei noussut olennaiseksi myöskään työntekijöihin kohdistuvia myönteisiä
vaikutuksia.
Olennaisena koko työvoimaan liittyvänä riskinä tunnistettiin tietoturvaloukkauksista johtuva
taloudellinen riski, joka liittyy työntekijöiden tietojen säilyttämiseen ja yksityisyydensuojaan.
Tietoturvariskien hallinnointia määrittää tietoturvapolitiikka, joka perustuu Enersensen strategiaan
ja yritysturvallisuuspolitiikkaan. Henkilöstön koulutus ja taitojen ylläpitäminen on riskin hallinnan
kannalta tärkeää. Muita vaikutuksista ja riippuvuuksista aiheutuvia riskejä tai mahdollisuuksia ei
noussut olennaiseksi.
S1-1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
Enersense on sitoutunut edistämään henkilöstönsä työkykyä, työhyvinvointia ja työturvallisuutta.
Enersensen työterveyden ja -turvallisuuden johtamisjärjestelmä on sertifioitu, ja se auditoidaan
akkreditoidun sertifiointilaitoksen toimesta vuosittain. Työturvallisuuteen liittyvää vaikutusta
hallitaan seuraavien toimintaperiaatteiden kautta:
Henkilöstöpolitiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Politiikan tarkoituksena on määrittää henkilöstöjohtamiseen
liittyvät yleiset periaatteet, joiden avulla tuetaan yhteistä onnistumista sekä vastuullista ja
arvojen mukaista toimintaa. Se sisältää periaatteiden lisäksi menettelytavat sekä sitoumukset
paikalliseen ja kansainväliseen lainsäädäntöön ja sopimuksiin. Työturvallisuuteen ja -terveyteen
liittyen politiikan merkittävimpiä aihealueita ovat kestävä työ, joka sisältää Enersensen
sitoumuksen tarjota turvallinen työympäristö kaikille, johtaminen ja esihenkilötyö sekä
työturvallisuus- ja työhyvinvointi, jossa päämääränä on tapaturmaton ja turvallinen
työympäristö. Politiikkaa laadittaessa ei ole kuultu suoraan sidosryhmiä, mutta siinä on
huomioitu työturvallisuutta ja -hyvinvointia koskevat keskustelut, joita on käyty esimerkiksi
työsuojelun yhteistoiminnan osana.
• Soveltamisala: Henkilöstöpolitiikka kattaa koko konsernin sekä kaikki sen operaatiot ja
toimintamaat.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Politiikan toteuttamisesta vastaa konsernin henkilöstöjohtaja.
• Seuranta: Politiikan soveltamisen valvonnasta ja tulkinnasta vastaa HR-toiminto yhdessä
työterveys- ja turvallisuustoiminnon kanssa.
• Vastuullisen toimintatavan ohje (Code of Conduct) täydentää henkilöstöpolitiikkaa ja sisältää
mm. seuraavat omaa henkilöstöä koskevat aihealueet: kestävä työ, ihmis- ja työoikeuksien
kunnioittaminen, tasapuoliset mahdollisuudet, syrjimättömyys ja epäasiallisen kohtelun torjunta,
rikkomukset ja raportointi. Toimintaperiaatetta on kuvattu tarkemmin osiossa E1-2.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 69

|  | Toimintakertomus 2024

Työterveys- ja turvallisuuspolitiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Työterveys- ja turvallisuuspolitiikan tarkoituksena on luoda
perusta ja perusperiaatteet turvalliselle ja terveelliselle työympäristölle sekä edistää terveyttä
ja turvallisuutta osana Enersensen jokapäiväistä työtä. Politiikassa määritetään tarkemmin
keskeiset toimintaa ohjaavat periaatteet ja siinä sovelletaan ISO 45001 -standardia. Politiikkaa
laadittaessa asiaa on käsitelty henkilöstön kanssa osana työsuojelun yhteistoimintaa.
• Soveltamisala: Politiikka kattaa koko konsernin sekä kaikki sen operaatiot ja toimintamaat, ja
sitä sovelletaan kaikkiin Enersensen työnjohto-oikeuden alaisuudessa toimiviin henkilöihin,
tytäryhtiöihin ja liiketoimintaan.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Politiikan hyväksyy konsernin toimitusjohtaja ja sen
toimeenpanosta vastaa konsernin johtoryhmä.
• Seuranta: Politiikan soveltamisen valvonnasta ja tulkinnasta vastaa työterveys ja
-turvallisuustoiminto.
Yllä kuvatut toimintaperiaatteet ovat linjassa asianmukaisten kansainvälisten tunnustettujen
välineiden kanssa, kuten YK:n ohjaavat periaatteet yritysten ihmisoikeusvastuusta, Kansainvälisen
työjärjestön (ILO) keskeiset periaatteet, EU-tasoinen ja kansallinen lainsäädäntö, kansalliset ja
kansainväliset työntekijöiden oikeuksia koskevat sopimukset sekä sopimukset yhteistoiminnasta.
Henkilöstöpolitiikassa huomioidaan ihmiskauppaan, pakkotyöhön ja lapsityövoiman käyttöön
liittyvät seikat.
Enersensen toimintaperiaatteisiin (henkilöstöpolitiikka, vastuullisen toimintatavan ohje ja
Suomessa tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma) sisältyy nollatoleranssi häirintää sekä
syrjintää koskien. Tapausten ehkäisemisessä hyödynnetään aiemmin mainittuja
yhteydenottokanavia sekä ohjeistuksia koskien ilmoituksia vastaanottavia tahoja. Suomessa on
olemassa ohjeistus häirintätapausten käsittelyprosessiin ja ratkaisuun. Lisäksi kansallisten
käytäntöjen mukaan hyödynnetään yhteistyötä ja vuoropuhelua henkilöstön edustajien ja/tai
ammattiliitojen kanssa.
Enersensellä ei ole erityisiä toimintaperiaatteisiin liittyviä sitoumuksia, jotka koskisivat erityisesti
haavoittumiselle alttiisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden inkluusiota tai heidän hyväksi tehtyä
positiivista toimintaa.
Politiikat ovat koko henkilöstön saatavilla sisäisessä intranetissä. Lisäksi WeLearn-oppimisalusta
lanseerattiin vuoden 2024 aikana, ja toimintamalleja koskeva koulutus on pakollinen koko
henkilöstölle. Alustan kautta seurataan, kuinka moni on suorittanut toimintaperiaatteita koskevat
koulutukset. Oppimisalustaan on pääsy kaikilla konsernin työntekijöillä ja määritellyillä
alihankkijoilla. Poikkeuksena tähän on Latvia, jossa pääsy järjestelmään on vain
toimistotyöntekijöillä.
Raportointivuoden aikana Enersensen toimintaperiaatteisiin ei ole tehty merkittäviä muutoksia.
Hallitakseen tunnistettua yksityisyyteen ja tietoturvaan liittyvää olennaista riskiä, Enersensellä on
käytössään seuraava toimintaperiaate, joka koskee ja velvoittaa koko henkilöstöä sekä niitä
sidosryhmien edustajia, jotka toimeksiantojensa puitteissa käsittelevät Enersensen omistamaa
tai sen haltuun annettua tietoa missä tahansa muodossa:
Tietoturvapolitiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Tietoturvapolitiikassa määritellään Enersensen
tietoturvaperiaatteet ja tavoitteet, ja se perustuu yhtiön strategiaan,
yritysturvallisuuspolitiikkaan ja ISO/IEC27001:2017-standardiin, jonka periaatteita pyritään
noudattamaan, vaikka sen kokonaisvaltaiseen toteuttamiseen ei ole sitouduttu.
Tietoturvapolitiikkaa sovelletaan kaikissa Enersensen konserniyhtiöissä ja kaikissa maissa,
joissa Enersense tai sen henkilöstö toimii. Enersensen hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat
yhdessä siitä, että Enersensen tietoturva on riittävällä tasolla, ja että tietoturvalle asetetaan
riittävät resurssit.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Hallitus hyväksyy tietoturvapolitiikan ja sillä on ylin vastuu
tietoturvapolitiikan toteutumisesta.
Ulkoisten sidosryhmien, kuten alihankkijoiden ja palvelutoimittajien osalta tietoturvapolitiikan
vaatimukset sisällytetään soveltuvilta osin sopimuksiin. Näiden lisäksi Enersensellä on
tietoturvapolitiikan alainen ohjeistus alihankkijoiden tietoturvakäytänteistä sekä erillinen
tietoturvaliite, joka liitetään alihankkijasopimuksiin.
Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset
Vastuullisen toimintatavan ohje (Code of Conduct) ja henkilöstöpolitiikka sisältävät sitoumuksen
kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia
periaatteita ja noudattaa muun muassa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä periaatteita
sekä EU-tasoista ja kansallista lainsäädäntöä, kansallisia ja kansainvälisiä työntekijöiden oikeuksia

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 70

|  | Toimintakertomus 2024

koskevia sopimuksia ja sopimuksia yhteistoiminnasta. Sitoumukset tulevat sisältymään myös
ihmisoikeuspolitiikkaan, jonka Enersense tulee laatimaan vuonna 2025.
Kansainvälisiin ihmis- ja työelämäoikeuksiin liittyvien periaatteiden toteutumista monitoroidaan
esimerkiksi koulutusten, ohjeiden ja henkilöstöprosessien kautta, minkä lisäksi Enersensellä on
myös käytössään yhteydenottokanavat ja selvitysprosessit, joiden kautta mahdolliset rikkomukset
selvitetään ja korjataan.
Yleisten ihmisoikeuspoliittisten sitoumuksien lisäksi Enersense edistää henkilöstönsä
työelämäoikeuksia kunnioittamalla ja noudattamalla kansallisesti sitovia työelämää koskevia
säännöksiä ja yrityksen toimintaan soveltuvia työehtosopimuksia sekä neuvottelemalla ja
sopimalla henkilöstön kanssa asioista paikallisesti. Kestävän työn periaatteiden mukaisesti
Enersense tarjoaa turvallisen työympäristön, joka tukee henkilöstön hyvinvointia. Enersensellä
noudatetaan huolellisesti tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvää kansainvälistä sekä kansallista
lainsäädäntöä, johon liittyvillä toimilla varmistetaan turvallinen työympäristö myös tästä
näkökulmasta.
Ihmisoikeuspoliittisiin sitoumuksiinsa liittyen Enersense viestii henkilöstölleen sisäisten kanavien
kautta sekä kohdistetusti eri liiketoiminnoissa erilaisin toimintatavoin ja syklein (mm.
kuukausipalaverit, infotilaisuudet, ilmoitustaulut, infonäytöt). Viestinnästä vastaavat kunkin
liiketoiminnan johto ja viestinnässä avustaa Enersensen viestintätiimi. Lisäksi henkilöstöä
osallistetaan erilaisten asiakohtaisten kyselyiden kautta esimerkiksi työterveyteen ja -
turvallisuuteen liittyen. Kaksi kertaa kalenterivuodessa toteutetaan laajempi henkilöstökysely, joka
sisältää myös kysymyksiä työhyvinvointiin liittyen. Henkilöstön kanssa pidetään kaksi kertaa
vuodessa kehitys- ja hyvinvointikeskustelut. Suomessa on käytössä myös vuoropuheluprosessi
henkilöstön edustajien kanssa sekä yhteinen työturvallisuusfoorumi, joka kokoontuu vähintään
neljä kertaa vuodessa osana työsuojelun yhteistoimintaa. Virossa ja Liettuassa toimii
työturvallisuusfoorumi, jossa on myös henkilöstön edustus.
Enersensellä on käytössä omalle työvoimalle yhteydenottokanavia ilmoitusten tekemiseen
(whistleblowing-kanava, ethics-sähköposti, henkilöstöpalveluiden sähköposti sekä HSEQ-
järjestelmä) sekä ohjeistus siitä, kehen voi olla yhteydessä (esihenkilö, HR, luottamushenkilö,
työsuojelu). Mahdolliseen kielteiseen vaikutukseen johtaneet tapaukset tutkitaan, juurisyyt
selvitetään ja korjaavat toimenpiteet syiden poistamiseksi toteutetaan. Whistleblowing -
kanavaan on pääsy myös Enersensen ulkoisilla verkkosivuilla.
S1-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien
työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa
Enersense ottaa oman työvoiman näkökannat huomioon päätöksissä ja toimissa, joilla pyritään
hallitsemaan heihin kohdistuvia todellisia ja mahdollisia vaikutuksia. Työterveyden ja -
turvallisuuden näkökulmasta oman työvoiman näkökulmat huomioidaan työsuojelun
yhteistoiminnassa, jossa keskustellaan toimintasuunnitelmista. Tarpeen mukaan esityksiä viedään
johdolle päätettäväksi ja tehdään tarvittavia lisäselvityksiä. Henkilöstön edustajat ovat mukana
myös käytännön toimissa, kuten riskien arvioinneissa ja työpaikkaselvityksissä.
Henkilöstökyselyiden perusteella tunnistetaan työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä
kehittämiskohteita, jotka otetaan huomioon toimintasuunnitelmia laadittaessa konsernitasolla ja
yksittäisissä tiimeissä. Yhteydenpito tapahtuu suoraan oman työvoiman sekä sen laillisten
edustajien kanssa.
Enersense käy jatkuvaa vuoropuhelua henkilöstönsä kanssa konserni-, segmentti- ja tiimitasolla.
Henkilöstö on edustettuna eri tilanteissa, muun muassa konsernin vuoropuhelussa, segmenteissä,
ja työturvallisuuden yhteistoiminnan foorumeissa säännöllisesti vähintään neljä kertaa vuodessa.
Lisäksi henkilöstöä kuullaan ja osallistetaan kyselyjen (WeSense) muodossa vähintään kerran
vuodessa. Suomessa laillisten edustajien kanssa käydään vuoropuhelua vähintään neljä kertaa
vuodessa ja Baltiassa käydään työsuojelu- ja ympäristövuoropuhelua sekä toteutetaan
henkilöstökyselyjä. Enersensen johto järjestää eri tasoilla info- ja keskustelutilaisuuksia, joihin
varataan mahdollisuus henkilöstölle esittää kysymyksiä, ja segmenttien johtoryhmässä on myös
henkilöstön edustus (hallintoedustajat).
Yhteydenpidosta ja sen tulosten huomioimisesta on segmenttitasolla vastuu segmentin johtajilla.
Suomessa konsernitason työsuojelun yhteistoiminnasta ja henkilöstökyselyistä vastaa konsernin
henkilöstöjohtaja ja Baltiassa työsuojelun yhteistoiminnasta vastaa Baltian henkilöstöpäällikkö.
Suomessa työntekijöiden ihmisoikeudet huomioidaan osiossa S1-1 kuvattujen sitoumusten lisäksi
osana työehtosopimuksia ja niihin liittyviä neuvotteluvelvoitteita. Enersensellä sovelletaan kolmen
toimialan päätyöehtosopimuksia, joita ovat teknologiateollisuuden työehtosopimukset, energia-
alan työehtosopimukset sekä sähkö- ja ICT-alan työehtosopimukset. Kaikki sopimukset sisältävät
määräyksiä vuoropuhelun toteuttamisesta ja edustuksesta esimerkiksi koskien työsuojelun
yhteistoimintaa. Työehtosopimukset sisältävät myös määräykset koskien mahdollisten
erimielisyystapausten käsittelyä yrityksissä. Kansalliseen lainsäädäntöön perustuen Suomessa

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 71

|  | Toimintakertomus 2024

neuvotellaan muun muassa erilaisissa muutostilanteissa. Myös työturvallisuuden osalta
velvollisuus neuvotella henkilöstön ja henkilöstön edustajien kanssa sisältyy lainsäädäntöön.
Baltiassa toimivat säännölliset työsuojelun yhteistoimintafoorumit yhdessä henkilöstön kanssa.
Työsuojeluun liittyvän yhteydenpidon tuloksena on vuonna 2024 sovittu muun muassa seuraavista
kehityshankkeista: savuttomuuden edistäminen ja savuton työpaikka -malliin siirtyminen Suomen
toiminnoissa, HSEQ-johtamista tukevan tietojärjestelmän uusiminen koko konsernissa ja
työpaikkaselvitysprosessin kehittäminen kohti tehtäväkohtaisia selvityksiä sekä selvitysten
ajantasaisen toteutumisen varmentaminen.
Erityisiä työterveyden ja -turvallisuuden riskejä on tunnistettu kohdistuvan seuraaviin
työntekijäryhmiin: alaikäiset, raskaana olevat, eläkeiän ohittaneet ja vammaiset työntekijät. Tämän
lisäksi työturvallisuusriskit ovat kohonneet tietyissä työoloissa työskentelevillä työntekijöillä.
Tällaisia oloja ovat esimerkiksi korkeat paikat, haastavat sääolosuhteet, ahtaat paikat ja
hitsaustyöt. Näiden ryhmien näkökannat huomioidaan työn suunnittelussa, tarvittavissa
ohjeistuksissa ja riskienarvioinneissa. Henkilöstön edustajien näkökulmia kuullaan myös näiden
työntekijäryhmien osalta osana maakohtaisia työsuojelun yhteistoiminnan foorumeita. Lisäksi
esimerkiksi Suomessa toteutetaan työpaikkaselvityksiä yhteistyössä työterveyden kanssa. Niissä
työntekijäryhmien näkökantoja käydään läpi ja hyödynnetään työterveydestä saatavaa
asiantuntijatietoa riskienarviointeja laadittaessa.
S1-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille
työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi
Enersense on ottanut käyttöön erilaisia prosesseja, joilla se pyrkii korjaamaan työvoimaansa
kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Näitä ovat HSEQ-riskienarviointiohjee t (sisältäen korjaavat
toimenpiteet ja niiden hierarkian), HSEQ-tapahtumien (ml. vahinkojen) raportointiohjeet ja
järjestelmä (WeCare), toimintamallit työterveyden ja -turvallisuuden kehittämiseksi koko
konsernissa (HSEQ Network), työsuojelun yhteistoiminta sekä vuoden 2024 toimenpidesuunnitelma.
Mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin johtaneet tapaukset tutkitaan, juurisyyt selvitetään ja korjaavat
toimenpiteet syiden poistamiseksi toteutetaan. Työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyen korjaavien
toimenpiteiden jälkeen tehdään riskiarviointi uudelleen (jäännösriski) ja arvioidaan, onko
toimenpiteiden vaikuttavuus riittävä. Jos toimenpiteiden vaikuttavuuden todetaan jääneen
riittämättömäksi, tehdään lisää korjaavia toimenpiteitä halutun tason saavuttamiseksi. Enersense
seuraa määritetyin mittarein työterveyden ja -turvallisuuden kehitystä, minkä avulla
kehittämistoimenpiteiden vaikuttavuutta voidaan arvioida yleisellä tasolla. Oma työvoima on
vakuutettu työtapaturmien varalle, ja henkilöstölle maksetaan kansallisen käytännön mukaan
palkkaa työkyvyttömyysajalta. Enersense noudattaa korvaustasossa aina vähintään kansallista
minimitasoa.
Enersensellä on käytössään valitusmekanismi ja useita eri ilmoituskanavia, joilla henkilöstö voi
tuoda esiin huolenaiheitaan tai tarpeitaan suoraan yritykselle. Enersensen perustamia kanavia ovat
whistleblowing-kanava, eettiseen liiketoimintaan liittyville huolille ethics-sähköposti, häirintää tai
muuta epäasiallista käytöstä koskeville asioille henkilöstöpalveluiden sähköposti ja yleisille
henkilöstöasioihin liittyville yhteydenotoille HSEQ-asioiden johtamis- ja raportointijärjestelmä.
Näiden lisäksi käytössä ovat työturvallisuushavainnot ja työturvallisuustapahtumien hallinta ja
ratkaisut.
Tietoja kanavista, tarkoituksesta ja niiden käyttämisestä löytyy sisäisestä intranetistä sekä
yhteiseltä koulutusalustalta. Lisäksi kuvaukset prosesseista ja kanavista sisältyvät Enersensen
toimintaperiaatteisiin.
Enersense seuraa esiin tuotuja ja käsiteltyjä kysymyksiä työterveys- ja turvallisuusasioiden
johtamis- ja raportointijärjestelmän avulla. Järjestelmään on luotu raportoitujen asioiden
luokittelu- ja käsittelyprosessit, jotka sisältävät korjaavien toimenpiteiden aikataulutuksen ja
etenemisen seurannan. Työntekijöillä on mahdollisuus antaa suoraan järjestelmän kautta
kehitysideoita toimintaan yleisesti tai itse kanavan kehittämiseen.
Enersense pyrkii varmistamaan, että omaan työvoimaan kuuluvat henkilöt ovat tietoisia edellä
mainituista prosesseista ja kokevat ne luotettavina keinoina tuoda esiin huolenaiheita.
Oppimisalustalla olevat pakolliset koulutukset sisältävät toimintaohjeet kanavien hyödyntämiseen,
minkä lisäksi esimerkiksi intranetin tiedotteiden, erillisten uutiskirjeiden ja koulutusten,
tiimipalavereiden ja turvavarttikäytäntöjen kautta jalkautetaan kanavien käyttöön liittyviä asioita
henkilöstölle. Käytössä ovat myös säännölliset vuoropuhelut henkilöstön edustajien kanssa (esim.
luottamushenkilöt ja työsuojeluvaltuutetut), joissa epäkohtia voi tuoda esiin. Whistleblowing-
kanavaan on pääsy kaikista toimintamaista. Kanavien kautta voi tehdä myös ilmoituksen
anonyymisti. HSEQ-johtamista tukevan tietojärjestelmän osalta seurataan aktiivisesti esimerkiksi
raportoitujen tapausten ja tarkastusten määrää. Havaintoja ja niiden määrää käydään läpi eri
organisaatiotasoilla osana operatiivista johtamista ja palaverikäytäntöjä. Uusi järjestelmä otettiin

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 72

|  | Toimintakertomus 2024

käyttöön lokakuussa 2024, ja sen jälkeen henkilöstö on kirjannut havaintoja aktiivisesti koko
konsernissa. Prosesseja liittyen ilmoittajien suojeluun vastatoimilta on kuvattu osiossa G1-1.
S1-4 – Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten
vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten
riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä
kyseisten toimien vaikuttavuus
Enersense toteuttaa seuraavia toimia ehkäistäkseen ja lieventääkseen kielteisiä vaikutuksia
työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen, eli välttääkseen tapaturmia ja mahdollistaakseen
sujuvan työskentelyn:
HSE-riskiarviointien päivitykset
• Soveltamisala: oma henkilöstö kaikissa liiketoiminnoissa ja toimintamaissa
• Aikahorisontti: vuosittain
• Tulokset: riskiarvioinnit huomioidaan osana toimintasuunnitelmaa, työohjeita ja
kehittämiskohteiden suunnitteluprosessia.
HSEQ-asioiden johtamisen ja raportoinnin toimintamallien kehittäminen ja uuden
järjestelmän käyttöönotto
• Soveltamisala: oma henkilöstö kaikissa liiketoiminnoissa ja toimintamaissa
• Aikahorisontti: 2024
• Tulokset: uusi toimintamalli ja sitä tukeva järjestelmä otettiin käyttöön 10/2024. Tämän
seurauksena yhtiössä on käytössä helppokäyttöinen kanava HSE-asioiden raportoimiseen ja
niihin liittyvien toimenpiteiden seurantaan. Järjestelmä tukee entistä terveellisemmän ja
turvallisemman työympäristön kehittämistä.
Esihenkilöille suunnatut koulutukset (Leader's daily ja erilliset koulutukset)
• Soveltamisala: kaikki esihenkilöt
• Aikahorisontti: jatkuva
• Tulokset: esihenkilöiden parempi osaaminen ja tietoisuus koulutuksien eri osa-alueista johtaa
paremmin johdettuun työympäristöön.
Uuden koulutusalustan käyttöönotto tukemassa myös terveellistä ja turvallista
työympäristöä (sisältäen perehdyttämisprosessiin liittyvät koulutukset)
• Soveltamisala: koko henkilöstö
• Aikahorisontti: 2024
• Tulokset: käytössä uusi ja moderni oppimistyökalu muun muassa sisäisille koulutuksille, minkä
ansiosta osaamisen varmistaminen ja todentaminen helpottuu.
Työpaikkaselvitysten toteuttaminen
• Soveltamisala: kaikki Suomen toimipaikat ja henkilöstö
• Aikahorisontti: jatkuvaa suunnitelmallista toimintaa
• Tulokset: riskit ja vaaratekijät työpaikoilla/työtehtävissä tunnistetaan yhteistyössä työterveyden
kanssa, toimenpide-ehdotusten toteuttaminen parantaa työympäristön terveyttä ja
turvallisuutta.
Korvaavan työn mallien kehittäminen
• Soveltamisala: koko henkilöstö
• Aikahorisontti: 2024–2025
• Tulokset: korvaavan työn tehokkaampi hyödyntäminen vähentää sairauspoissaoloja ja
nopeuttaa varsinaiseen työhön paluuta.
Työyhteisön kehittämissuunnitelma
• Soveltamisala: koko Suomen henkilöstö
• Aikahorisontti: 2024–2025
• Tulokset: kehittämissuunnitelma toimii apuvälineenä muun muassa henkilöstön osaamisen
kehittämisessä sekä työhyvinvoinnin tukemisessa ja edistämisessä.
Edellä kuvattujen toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta mitataan muun muassa seuraavin keinoin:
• Henkilöstön työtyytyväisyyttä seurataan erilaisten kyselyiden avulla
• Työkyvyn ja -turvallisuuden kehittymistä seurataan säännöllisesti erilaisten mittareiden avulla.
Mittareita ovat tapaturmataajuudet, tapaturmien vakavuusaste ja sairauspoissaoloprosentti, ja
niitä seurataan yhteistyössä vakuutusyhtiön ja työterveyden kanssa.
• Lisäksi seurataan erilaisia ennakoivia mittareita, kuten työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien
havaintojen määrää ja laatua, tarkastuksia, läheltä piti -tilanteita ja turvavartteja.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 73

|  | Toimintakertomus 2024

Toimien tehokkuuden mittaamiseksi on asetettu myös tavoitteita, joita kuvataan osiossa S1-5.
Toimenpiteiden avulla pyritään välttämään tapaturmia ja mahdollistamaan sujuva työskentely.
Toimenpiteiden määrittelemiseksi laaditaan vuosittain konsernitason työterveyden ja
-turvallisuuden toimintasuunnitelma, jonka varmistetaan olevan linjassa yhtiön strategian ja
pidemmän aikavälin tavoitteiden kanssa. Suunnitelmaa laadittaessa kaikki liiketoiminnot ovat
edustettuina. Lisäksi konsernin Suomen yhtiöillä on johdon hyväksymä työsuojelun toimintaohjelma
ja liiketoiminnoittain on tarkempia työterveys-, työturvallisuus-, ympäristö- ja laatusuunnitelmia.
Toimenpiteitä tunnistetaan ja asetetaan myös mm. riskien arviointien, työpaikkaselvitysten,
organisaation tekemien havaintojen, tarkastusten ja tapaturmien käsittelyiden pohjalta.
Lisäksi toteutetaan muun muassa sisäisiä auditointeja Enersensen johtamisjärjestelmään,
turvallisuuskävelyitä, työterveyden ja -turvallisuuden riskien arviointeja sekä asiakkaiden
toteuttamia auditointeja. Mittareiden, tarkastusten tulosten ja organisaatiosta nousevien
havaintojen pohjalta toteutetaan tarvittavia kehittämistoimenpiteitä. Parannustoimenpiteistä ja
niiden tilasta tiedotetaan avoimesti ja henkilöstöä kannustetaan tuomaan viipymättä esille
työturvallisuushavainnot ja -puutteet.
Enersense huolehtii siitä, että yrityksen omat käytännöt eivät aiheuta omaan työvoimaan
kohdistuvia olennaisia kielteisiä vaikutuksia tai myötävaikuta niihin. Työhön kohdistuvat riskit
tunnistetaan, ymmärretään ja oikeat toimenpiteet suoritetaan koskien kaikkea yrityksen toimintaa,
muun muassa edellä mainittuja toimenpiteitä ja mittareita hyödyntämällä. Työterveyteen tai
-turvallisuuteen liittyvän vahingon tutkinnan laajuus riippuu laaditusta riskiarviosta. Tutkinnan
yhteydessä tunnistetaan tapaukseen johtaneet juurisyyt, määritetään tarvittavat korjaavat
toimenpiteet ja dokumentoidaan tutkinta. Mikäli tapahtuman potentiaalinen vakavuus on suurempi
kuin pieni tai kohtalainen, järjestetään tapahtumaan liittyen aina erillinen tutkintatilaisuus.
Esihenkilöillä on merkittävä rooli hyvin johdetun ja turvallisen työympäristön ylläpitämisessä sekä
kehittämisessä. Lisäksi yrityksellä on erikseen nimetyt vastaavat asiantuntijat konserni- ja
liiketoiminto-/yksikkötasolla, jotka vastaavat työturvallisuus- ja -terveysasioiden kehittämisestä,
suunnittelusta, seurannasta, valvonnasta, korjaavien toimenpiteiden edistämisestä ja
raportoinnista. Yhtiö kannustaa henkilöstöä valitsemaan keskuudestaan edustajia työsuojelun
yhteistoimintaan (Suomessa työsuojeluvaltuutetut ja asiamiehet sekä muissa toimintamaissa
vastaavissa rooleissa kunkin maan kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimivat henkilöt).
Nämä edustajat tai muut henkilöstön edustajat ovat mukana työsuojelun yhteistoiminnassa ja
osallistuvat käytännön toimenpiteisiin, kuten työpaikkaselvityksiin ja riskien arviointeihin. Suomessa
ja muissa Pohjoismaissa lainsäädännön mukaisen työterveyshuollon järjestäminen mahdollistaa
myös toimivan ja tehokkaan yhteistyön työterveyshuoltopalvelutoimittajan kanssa. Baltian maissa
vastaavaa lainsäädäntöä ei ole, mutta yhteistyötä terveyspalveluiden toimittajien kanssa tehdään
tarvittaessa terveellisten ja turvallisten työolojen varmistamiseksi.
Enersense on tunnistanut olennaisen riskin oman työvoiman yksityisyyteen ja tietoturvaan liittyen,
ja siihen liittyen on suunnitteilla tai käynnissä useita toimia. Hallinnollisen tietoturvan kehitys on
käynnistynyt vuonna 2024 ja se tulee olemaan jatkuvaa työtä. Hallinnollisen tietoturvan
viitekehykseksi (ISMS) on otettu käyttöön Traficomin kyberturvamittari. Lisäksi käynnissä on
tietoturvakoulutuksen kehittäminen. Vuoden 2024 aikana Enersensen koulutusympäristöön
rakennettiin kokonaan uudistettu tietoturvakoulutus, jonka kohderyhmänä on koko Enersensen
henkilöstö ja joka on myös osa uusien työntekijöiden koulutusohjelmaa. Vuoden 2025 aikana
toteutetaan jatkuvaluonteinen tietoturvakoulutus Enersensen henkilöstölle. Tämän
tietoturvakoulutuksen lisäksi rakennetaan säännöllisesti uudistuva pakollinen täydennyskoulutus
Enersensen henkilöstölle. Vuoden 2025 loppupuolella on tarkoitus aloittaa
hyökkäyssimulaatiopohjainen tietoturvakoulutus.
Hallinnolliseen tietoturvaan liittyvien toimien vaikuttavuutta käsitellään hallinnollisen tietoturvan
kokouksissa, joissa pyritään määrittelemään seuraavaksi käsittelyyn otettavat kehityskohteet sekä
analysoimaan edellisten kehityskohteiden edistymistä. Teknisen tietoturvan osalta Enersense saa
ulkoiselta palveluntoimittajalta viikoittaisen raportin tietoturvan tilasta sekä trendeistä.
Palveluntoimittaja pitää kuukausittain laajennetun tietoturvakokouksen, jossa tarkastellaan
teknisen tietoturvan kokonaistilaa sekä trendien kehittymistä, ja tilanteiden mukaan käsitellään
myös tarkastelujakson aikaiset merkittävimmät tietoturvapoikkeamat ja niiden opit. Toimien
vaikuttavuuden seurannan mittarit on kuvattu osiossa S1-5.
Enersense ei ole tunnistanut olennaisia omaan työvoimaan liittyviä mahdollisuuksia kaksinkertaisen
olennaisuuden arvioinnissaan.
Enersensellä on toimintaohjeet työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien vahinkojen käsittelyyn.
Näiden ohjeiden mukaisesti on toteutettu toimia juurisyiden poistamiseksi ja työterveyden ja
-turvallisuuden kehittämiseksi. Tiivistetysti prosessi etenee seuraavasti: tapahtumat ilmoitetaan,
käsitellään, tutkitaan, tapahtumille luodaan ja käsitellään korjaavat ja parantavat toimenpiteet
sekä varmistetaan organisaation oppiminen.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 74

|  | Toimintakertomus 2024

Tässä osiossa kuvattujen toimien ja toimintasuunnitelmien toteutus ei vaadi merkittäviä toiminta-
tai pääomamenoja.
S1-5 – Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan,
myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallintaan
Vuonna 2024 Enersensellä oli seuraavat tavoitteet työturvallisuuteen liittyvän kielteisen
vaikutuksen vähentämiseksi ja kohdassa S1-1 kuvattujen työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyvien
toimintaperiaatteiden päämäärien edistämiseksi:
• Vakavien tapaturmien määrä 1. Tulos: 1
• Poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuus LTIF < 7,5. Tulos: 8,0
• Kaikkien raportoitujen tapaturmien taajuus TRIF < 14. Tulos: 14,9
Enersensen yleinen periaate on, ettei yhtään vakavaa tapaturmaa tapahtuisi. Vuoden 2024
tavoitteita asetettaessa alkuvuonna oli kuitenkin tapahtunut jo yksi vakava tapaturma, joten
tavoitteeksi asetettiin, ettei yhtään uutta vakavaa tapaturmaa tapahtuisi loppuvuoden aikana.
Työtapaturma on vakava, jos siitä aiheutuu pysyvä tai vaikealaatuinen vamma. LTIF-taajuuteen
lasketaan mukaan vain poissaoloon johtaneet tapaturmat, kun taas TRIF-taajuuteen sisältyvät
myös lievemmät tapaturmat. Mittareihin liittyvät menetelmät ja oletukset on kuvattu osiossa S1-14.
Tavoitetaso on määritetty vuoden 2023 lukuihin verraten. Tavoitteet koskevat koko konsernia.
Hallitus hyväksyi tavoitteet keväällä 2024 ja ne koskivat vain vuotta 2024. Niiden asettamisessa
tai seurannassa ei kuultu sidosryhmiä. Toiminnan tuloksena saatujen kokemusten tai parannusten
tunnistamiseksi kuullaan työntekijöitä kohdassa S1-2 kuvatulla tavalla.
Enersense pääsi lähelle määritettyä työturvallisuuden tavoitetasoa ja saavutti merkittävää
parannusta vuoteen 2023 verrattuna. Yhtiö on suunnitelmallisesti parantanut ennakoivaa ja
aktiivista turvallisuustyötä. Toimenpiteet jatkuvat, ja tavoitteena on edelleen parantaa
työturvallisuutta.
Vuodelle 2025 on asetettu tavoitteet poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuuden (alle 6,5),
tapaturmataajuuden (alle 8) ja vakavien tapaturmien (0) osalta. Tapaturmataajuuden osalta
vuoden 2025 alusta laskentaa muutetaan siten, että terveydenhuollon palveluiden käyttöön ilman
varsinaista lääkinnällistä hoitoa johtaneet tapaturmat luokitellaan ensiaputapaturmiksi. Näitä ei
enää huomioida tapaturmataajuutta laskettaessa. Vuoden 2025 tavoite on asetettu tämän
mukaisesti. Enersense tulee asettamaan pidemmän aikavälin vastuullisuustavoitteet vuonna
2025 osana strategian uudistusprosessiaan.
Enersense seuraa olennaiseen tietoturvariskiin liittyvien toimintaperiaatteiden ja toimien
vaikuttavuutta seuraavilla mittareilla:
Teknisen tietoturvan osalta mittariksi on valittu Microsoft Secure Score, koska yhtiön kaikkein
kriittisimpinä turvattavina kohteina ovat työntekijöiden identiteetit, heidän käyttämänsä laitteet
sekä pääsynhallintaan liittyvät järjestelmät. Tavoitetasoksi on määritelty 68 %. Tavoitetason
määrittämisessä on käytetty Enersenseä lähellä olevien toimialojen, kuten energiayhtiöiden,
Secure Score -arvoja. Tällä hetkellä Enersense on omaa tavoitetasoaan selkeästi korkeammalla,
tasolla 76 %. Ulkopuolinen palveluntoimittaja tuottaa viikoittaisia raportteja tietoturvan tilasta
ja kuukausittain pidetään laajennettu tietoturvakokous, jossa tarkastellaan teknisen tietoturvan
kokonaistilaa.
Hallinnollisen tietoturvan seurantaan käytetään Traficomin kyberturvamittaria, joka pohjautuu
muun muassa ISO 20071 -tietoturvastandardiin ja sen kypsyystason mittaamiseen. Enersensen
tietoturvapolitiikassa on määritelty ISO 20071 -standardi yhdeksi keskeiseksi tietoturvatyötä
ohjaavaksi viitekehykseksi. Toimilla tavoitellaan tasoa, jolla Enersense voisi olla valmis ISO 20071 -
tietoturvasertifiointiin. Tältä osin Enersense on vielä selvästi alle tavoitetason ja jatkaa työtä
tavoitetasoon pääsemiseksi. Toimien vaikuttavuutta seurataan joka toinen viikko pidettävien
hallinnollisen tietoturvakokousten yhteydessä. Tietoturvaan liittyvät mittarit eivät ole ulkopuolisen
tahon validoimia.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 75

|  | Toimintakertomus 2024

S1-6 – Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
1. Työsuhteisten työntekijöiden määrä sukupuolen mukaan

Sukupuoli | Henkilömäärä
Miehet | 1 653
Naiset | 230
Muut |
Ei ilmoitettu |
Työsuhteiset työntekijät yhteensä | 1 883

| • Taulukossa 1 on ilmaistu sukupuolen mukaan jaoteltuna työsuhteisten työntekijöiden lukumäärä 31.12.2024. • Sukupuolikategoriaa ”Muut” ei ole käytössä virallisena sukupuolena Suomessa, Virossa, Liettuassa tai Latviassa. • Tilinpäätöksessä ilmoitettu keskimääräinen henkilötyövuosien määrä raportointikaudella oli 1946. |

2. Työsuhteisten työntekijöiden määrä maittain

Maa | Henkilömäärä
Suomi | 1 251
Viro | 315
Latvia | 254

| • Taulukossa 2 on ilmaistu työsuhteisten työntekijöiden lukumäärä 31.12.2024 maittain. • Enersensellä on työntekijöitä myös Liettuassa, mutta heidän osuutensa työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä on alle 10 %. |

3. Työsuhteisten työntekijöiden määrä maantieteellisten alueiden mukaan

Maa | Henkilömäärä
Suomi | 1 251
Baltia | 632

| • Taulukossa 3 on ilmaistu työsuhteessa olevien työntekijöiden lukumäärä 31.12.2024. • Baltian luku sisältää työntekijöiden lukumäärät Virossa, Latviassa ja Liettuassa |

4. Työsuhteisten työntekijöiden määrä sopimustyypeittäin sukupuolen mukaan jaoteltuna
(henkilömäärä)

Työsuhteen tyyppi | Naiset | Miehet | Muut | Ei ilmoitettu | Yhteensä
Työntekijöiden määrä yhteensä (henkilömäärä) | 230 | 1 653 |  |  | 1 883
Vakinaisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä) | 212 | 1 577 |  |  | 1 789
Määräaikaisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä) | 0 | 0 |  |  | 0
Vaihtelevalla työajalla olevien työntekijöiden määrä (henkilömäärä) | 4 | 29 |  |  | 33
Kokoaikaisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä) | 211 | 1 589 |  |  | 1 809
Osa-aikaisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä) | 19 | 55 |  |  | 74

| • Taulukossa 4 on ilmaistu työsuhteessa olevien työntekijöiden lukumäärä 31.12.2024. • Osa-aikaisten työntekijöiden lukumäärä sisältää vaihtelevaa työaikaa tekevät työntekijät. • Määräaikaisia työntekijöitä voidaan palkata tilapäiseen tai kausiluontoiseen tarpeeseen, kuten projektiluontoiseen työhön, sijaisuuksiin ja harjoitteluihin. • Sukupuolikategoriaa ”Muut” ei ole määritelty viralliseksi sukupuoleksi Suomessa, Virossa, Liettuassa tai Latviassa. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 76

|  | Toimintakertomus 2024

5. Työntekijöiden vaihtuvuus raportointikauden aikana

| Yhteensä
Lähteneet | 265
Keskimääräinen henkilömäärä | 1 990,7
Työntekijöiden vaihtuvuus | 13,3 %

| • Tieto on kerätty Suomen, Viron, Liettuan ja Latvian paikallisista henkilötietojärjestelmistä. Maakohtaiset luvut on kerätty yhteen tiedostoon ja laskettu yhteen. • Lähteneiden lukumäärä sisältää irtisanoutuneet, irtisanotut ja eläköityneet työntekijät. Raportointikaudella ei ollut yhtään työssä menehtynyttä työntekijää. • Vaihtuvuus on laskettu jakamalla lähteneiden työntekijöiden määrä raportointikauden henkilömäärän keskiarvolla. Keskiarvo on muodostettu laskemalla yhteen kuukauden viimeisen päivän työntekijämäärät ja jakamalla se kahdellatoista. • 1.9.2024 alkaen 81 työntekijää Suomessa siirtyi liikkeenluovutuksen myötä toisen yrityksen palvelukseen. Heitä ei ole laskettu lähteneisiin. Tämä kuitenkin näkyy työntekijöiden kokonaismäärän laskuna raportointikauden aikana. • Määräaikaisia työntekijöitä on ollut eniten kesäkuukausina, vuosilomien aikaan. Syyskuusta lähtien määrä on laskenut selvästi. |

Yllä olevien taulukoiden 1–5 tiedot on kerätty Suomen, Viron, Liettuan ja Latvian paikallisista
henkilötietojärjestelmistä. Paikallinen vastuuhenkilö on tallentanut maakohtaiset luvut
koontitiedostoon, jonka perusteella on laskettu sekä maakohtaiset että konsernitason luvut.
Mittareita ei ole validoitu ulkoisen toimijan toimesta.
S1-14 – Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit
Työturvallisuus ja -terveyst ilastot

| 2024 | 2023
Työterveyden ja -turvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin kuuluvien henkilöiden prosenttiosuus | 100 % | 100 %
Työperäisistä vammoista ja työperäisistä terveysongelmista johtuvien kuolemantapausten lukumäärä | 0 | 0
Työhön liittyvien työtapaturmien lukumäärä | 54 | 77
Työtapaturmien osuus (tapaturma-aste) | 15 | 21
Työhön liittyvien terveysongelmien lukumäärä | 0 | 2
Työperäisten vammojen ja työtapaturmista johtuvien kuolemantapausten sekä työperäisten terveysongelmien ja niistä johtuvien kuolemantapausten vuoksi menetettyjen päivien lukumäärä | 1 590 | 1 783

| • Taulukossa työterveyden ja -turvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin kuuluvien henkilöiden prosenttiosuus on arvioitu sillä perusteella, kuinka suuri osuus henkilöistä noudattaa työterveyden ja -turvallisuuden ohjeistuksia, politiikkoja sekä kunkin maan paikallista lainsäädäntöä. Työterveyden ja turvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin kuuluvien henkilöiden prosenttiosuus on arvioitu vuoden viimeisen päivän tilanteen mukaan • Työtapaturmien lukumäärä on kerätty HSE-raportointijärjestelmästä. Poikkeuksena Baltian maat ennen 10/2024, jolloin tiedot perustuvat paikallisten HS-vastaavien ja esihenkilöiden ilmoituksiin sekä niiden pohjalta Excel-taulukkoon koostettuun tietoon. • Työtapaturmiksi on laskettu seuraavat: vähintään yhden kokonaisen poissaolopäivän aiheuttaneet tapaturmat, lääkinnällistä hoitoa vaatineet tapaturmat, terveydenhuollon palveluiden käyttöön ilman varsinaista lääkinnällistä hoitoa johtaneet tapaturmat ja korvaavaan työhön johtaneet tapaturmat. • Tapaturma-aste on laskettu ohjeen mukaisesti (1 000 000 x tapaturmien määrä jaettuna työtunneilla). Tapaturma-aste (TRIF, Tapaturmataajuus miljoonaa työtuntia kohden). Työtuntien määrä on kerätty yrityksen palkkaohjelmistoista. • Työhön liittyvinä terveysongelmina laskennassa on huomioitu ILO:n ammattitautiluettelossa mainitut tapaukset. Työhön liittyvien terveysongelmien lukumäärä on kerätty kansallisilta korvaustoimistoilta. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 77

|  | Toimintakertomus 2024

| • Työperäisten vammojen vuoksi menetettyjen päivien määrä perustuu: 1) Suomessa LTA-tapaturmiksi tilastoiduista tapauksista aiheutuneet poissaolopäivät on laskettu vähintään 3 päivän poissaolojen osalta vakuutusyhtiön raportilta sekä 1–2 päivän poissaolojen osalta HSEQ-hallintajärjestelmään kirjattuun tietoon perustuen. 2) Baltiassa paikallisen henkilöstöhallinnon ja esihenkilöiden ilmoittamiin tietoihin. • Työperäisten vammojen sekä työperäisten terveysongelmien vuoksi menetettyjen päivien lukumäärä on kohdistettu raportointivuodelle poissaolon päivämäärän perustella, ei esimerkiksi työtapaturman tapahtumapäivän mukaisesti. • Menetettyjen päivien lukumäärän laskenta: laskettu menetettyjen päivien määrä siten sisällyttäen ensimmäinen täysi ja viimeinen poissaolopäivä. Laskennassa otettu huomioon kalenteripäivät (ml. esimerkiksi viikonloput ja yleiset vapaapäivät). • Mittareita ei ole validoitu erikseen ulkoisen toimijan toimesta. |

S1-17 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
Enersensen toiminnassa ei ole esiintynyt syrjintätapauksia, häirintätapauksia, eikä vakavia
ihmisoikeusrikkomuksia. Näihin liittyen ei ole myöskään maksettu sakkoja, seuraamuksia tai
vahingonkorvauksia. Syrjintään tai häirintään liittyviä ilmoituksia on tullut kolme vuonna 2024.
Ilmoitukset on tutkittu, eikä tapauksissa todettu syrjintää/häirintää.
Tiedot koskien ilmoituksia on koottu ilmoituskanavasta sekä HR-yhteyshenkilöiltä (Suomi ja Baltian
maat). Ilmoitusten lukumäärä sisältää yhteydenotot, joissa aiheena on ollut koettu syrjintä/
häirintä. Mittareita ei ole validoitu erikseen ulkoisen toimijan toimesta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 78

|  | Toimintakertomus 2024

Hallintotapatiedot
G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen
G1-1 – Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet
Enersense on määrittänyt toimintaperiaatteita liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien olennaisten
vaikutusten ja riskien tunnistamiseksi, arvioimiseksi, hallitsemiseksi ja korjaamiseksi.
Toimintaperiaatteet sitovat konsernia ja kaikkia sen tytäryhtiöitä.
Toimintaperiaatteet yrityskulttuuriin ja väärinkäytösten ilmoittajien suojelua koskeviin vaikutuksiin
liittyen:
Vastuullisen toimintatavan ohje
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: yhtiön vastuullisen toimintatavan ohjeessa (Code of Conduct)
määritellään ne yhteiset periaatteet, joita Enersensen työntekijöiden ja johdon tulee noudattaa
jokapäiväisessä toiminnassaan. Vastuullisen toimintatavan ohje koskee koko konsernia. Ohjeet
määrittävät yhtiön lähestymistapaa eettisiin liiketoimintatapoihin, ilmastonmuutoksen hillintään,
ihmis- ja työoikeuksiin sekä ympäristöarvoihin. Yhtiön vastuullisen toimintatavan ohje sisältää
ohjeita lakien noudattamisesta, reilusta kilpailusta, lahjonnan ja korruption kiellosta,
eturistiriidoista, hankinnasta, kestävästä työstä, ihmisoikeuksista ja ympäristöstä. Lisäksi
toimintatavassa sitoudutaan YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin periaatteisiin ja
kerrotaan mahdollisten väärinkäytösten ilmoituskanavasta sekä väärinkäytösten ilmoittajien
suojelusta. Vastuullisen toimintatavan ohjeen seurantaa varten ohje on viestitty henkilöstölle
intranet-sivuilla ja siihen liittyvä koulutus on osa pakollista perehdytysohjelmaa. Väärinkäytöksiä
seurataan ja niihin puututaan whistleblowing-kanavan tai eettisen kanavan kautta.
Toimintaperiaatetta on kuvattu tarkemmin osiossa E1-2.
Hallitakseen toimittajasuhteisiin koskevaa riskiä Enersensellä on käytössään seuraavat
toimintaperiaatteet, joita sovelletaan konsernin ja sen kaikkien yhtiöiden suorittamiin hankintoihin
kaikissa maissa, joissa Enersense toimii. Jatkuvan sidosryhmäyhteistyön kautta saadut näkemykset
on huomioitu toimintaperiaatteita laatiessa.
Hankintapolitiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Hankintapolitiikassa kuvataan hankintatoiminnassa
noudatettavat yleiset periaatteet ja toimintatavat. Sen tavoitteena on luoda yhtenäiset
hankintatoimintaa ohjaavat toimintamallit ja periaatteet, joiden avulla Enersensessä
toteutetaan laadukasta hankintaprosessia, kehitetään tehokasta toimittajaverkostoa ja
toimitusketjua. Hankintapolitiikassa määritetään myös uusien toimittajien hyväksynnän
peruskriteerit, joihin kuuluu Enersensen toimittajien vastuullisen toimintatavan ohjeen
hyväksyminen. Lisäksi politiikassa kuvataan toimittajien arviointia auditointien kautta.
Politiikka on sisäinen ja Enersensen henkilöstön saatavilla.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Enersensen hankintajohtaja vastaa politiikan
toteuttamisesta, ajantasaisuudesta, tulkinnasta ja valvonnasta.
Toimittajien vastuullisen toimintatavan ohje (Supplier Code of Conduct)
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Toimittajien vastuullisen toimintatavan ohje velvoittaa
toimittajia sitoutumaan Enersensen määrittämiin ympäristö- ja sosiaalisiin vaatimuksiin,
joita kuvataan tarkemmin osiossa G1-2. Toimintaperiaate liitetään mukaan kaikkiin
hankintasopimuksiin. Tätä toimintaperiaatetta on kuvattu tarkemmin osiossa E1-2.
Lisäksi Enersensellä on korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen mukainen toimintaperiaate.
Politiikka on suunnattu yhtiön sisäisille sidosryhmille ja sidosryhmien näkemykset huomioitiin
sisäisellä kommentointikierroksella. Politiikka on saatavilla myös ulkoisille sidosryhmille yhtiön
verkkosivuilla.
Korruption ja lahjonnan vastainen politiikka
• Keskeiset sisällöt ja päämäärät: Korruption ja lahjonnan vastainen politiikka sisältää yhtiön
linjaukset siitä, mitä korruptiolla ja lahjonnalla tarkoitetaan, miten siihen tulee suhtautua
yhtiössä käytännön tasolla ja miten tunnistaa tilanteet, joissa esiintyy tai voi esiintyä
korruptiota tai lahjontaa, sekä miten raportoida väärinkäytöstilanteissa. Politiikalla pyritään
lisäämään osaamista ja ymmärrystä korruption ja lahjonnan riskeistä liiketoiminnassa. Politiikka
on suunnattu Enersensen henkilöstölle. Korruption ja lahjonnan vastaisen politiikan seurantaa
varten ohje on viestitty henkilöstölle intranet-sivuilla, ja politiikan sisällöt ovat mukana myös
vastuullisen toimintatavan ohjeen koulutuksessa. Väärinkäytöksiä seurataan ja niihin puututaan
whistleblowing-kanavan tai eettisen kanavan kautta.
• Ylin toteutuksesta vastaava taho: Politiikkaa ylläpitää ja tarvittaessa päivittää yhtiön lakiosasto
ja toteutuksesta vastaa johtoryhmä.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 79

|  | Toimintakertomus 2024

• Toimitusketjun osalta lahjonnan ja korruption kielto sisältyy toimittajien vastuullisen
toimintatavan ohjeeseen.
Seuraavissa osioissa on kuvattu keskeisiä toimia, joita Enersense toteuttaa edistääkseen näiden
toimintaperiaatteiden päämääriä ja hallitakseen yrityskulttuuriin ja väärinkäytösten paljastajien
suojeluun liittyviä olennaisia vaikutuksia. Kuvatut toimet ovat luonteeltaan jatkuvia ja kattavat
konsernin ja kaikki konserniyhtiöt. Toimien toteuttaminen ei edellytä merkittäviä toiminta- eikä
pääomamenoja. Vuoden aikana ei ole todettu tosiasiallisista olennaisista vaikutuksista johtuvia
vahinkoja.
Enersense ei ole asettanut mitattavia, tulossuuntautuneita tavoitteita koskien liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyviä kestävyysseikkoja. Kaksinkertaisen olennaisuuden arviointi on tehty vasta
vuoden 2024 tavoiteasetannan jälkeen. Yhtiö tulee asettamaan tavoitteet vuoden 2025 aikana
olennaisille kestävyysseikoille.
Yrityskulttuuri
Yhtiön yrityskulttuuri pohjautuu yhtiön vastuullisen toimintatavan ohjeeseen (Code of Conduct)
ja yhtiön kolmeen perusarvoon, jotka ovat ole rohkea, kasva vastuullisesti ja yhdessä. Lisäksi
yrityskulttuuria luovat yhtiön politiikat ja ohjeet, joissa eettisiä toimintaperiaatteita tarkennetaan
käytännön tasolle. Tärkeimmät yhtiön yrityskulttuurin edistämät ja viestimät teemat ovat kestävä
työ, kestävä liiketoiminta ja ympäristövastuu. Yhtiön hallinto-, johto-, ja valvontaelimet ottavat
erityisesti huomioon työturvallisuuteen, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja
kestävämmän energiajärjestelmän mahdollistamiseen liittyvät näkökulmat.
Yhtiön hallinto-, johto- ja valvontaelimet keskustelevat yrityskulttuurin teemoista säännöllisesti
kokouksissaan ja arvioivat käytännön toimenpiteiden etenemistä, kehittämistä ja vaatimusten
täyttymistä. Koko yhtiön henkilöstölle tarjotaan tietoa yrityskulttuurista ja eettisistä
toimintaperiaatteista perehdytyksen yhteydessä sekä myöhemmin työsuhteen aikana
verkkokoulutusten muodossa. Tehokkaan viestinnän keinoin pyritään varmistamaan, että tieto
saavuttaa konsernin kaikki työntekijät. Esihenkilöiden valmiuksia puuttua epäkohtiin kehitetään
erityisillä koulutuksilla. Yrityskulttuurin toteutumiselle ei ole asetettu tavoitteita, mutta toimien
vaikuttavuutta arvioidaan vuosittain toteutettavilla henkilöstökyselyillä, jossa mitataan muun
muassa henkilöstön sitoutumista. Tavoitetasoa ei ole asetettu.
Yhtiöllä on käytössä sähköinen oppimisalusta, jossa henkilöstölle osoitetaan erilaisia koulutuksia.
Osa koulutuksista on pakollisia koko henkilöstölle, ja ne suoritetaan osana työtehtävään
perehtymistä. Edistääkseen vastuullisen toimintatavan ohjeen päämääriä jokaisen Enersensen
työntekijän tulee suorittaa perehdytyksen yhteydessä hyväksytysti yhtiön vastuullisen
toimintatavan ohjetta koskeva koulutus, jossa käydään yksityiskohtaisesti läpi vastuullisen
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä käytäntöjä, ohjeita ja sääntöjä. Koulutus sisältää myös
tiedot, miten toimia väärinkäytöstapauksia havaittaessa. Yhtiön henkilöstön tulee suorittaa
koulutus kertaluontoisesti, ja vuoden 2024 loppuun mennessä 66 prosenttia henkilöstöstä oli
suorittanut koulutuksen. Yhtiö tulee täsmentämään mahdollisia muutoksia koulutuksen
suorittamisen ja uusimisen tiheyden osalta.
Huolenaiheiden tunnistaminen, ilmoittaminen ja tutkiminen,
sekä väärinkäytösten paljastajien suojeleminen
Jokaisella henkilöstöön kuuluvalla on velvollisuus ilmaista huolenaiheitaan lainvastaisesta tai
yrityksen eettisten toimintaperiaatteiden vastaisista toimista. Henkilöstö voi raportoida
lainvastaisesta toiminnasta tai yhtiön eettisten toimintaperiaatteiden vastaisesta toiminnasta
luottamuksellisesti esihenkilölleen. Yhtiöllä on myös käytössään sisäisille ja ulkoisille sidosryhmille
avoin ja anonyymi ilmoituskanava (whistleblowing), johon epäkohdista voi raportoida. Kanava
löytyy yhtiön julkisilta nettisivuilta ja siihen liittyvät Enersensen whistleblowing-ohjeet ovat
saatavilla yhtiön intranet-sivuilla.
Lisäksi yhtiöllä on oma eettinen lautakunta, jonka sähköpostiosoitteeseen henkilöstö voi ilmoittaa
väärinkäytöksistä. Henkilöstölle annetaan nämä raportointikanavat tiedoksi osana
perehdytysohjelmaa. Tieto raportointikanavista, ohjeet niiden käyttöön ja tieto anonymiteetista
ovat henkilöstön saatavilla yhtiön intranet-sivuilla.
Kun yhteydenotto saapuu whistleblowing-ilmoituskanavaan, järjestelmä ilmoittaa siitä
sähköpostilla Enersensen whistleblowing-tiimiläisille eli eettiselle lautakunnalle. Lautakunta
koostuu lakiasiainjohtajasta, henkilöstöjohtajasta ja talousjohtajasta, jotka on nimetty tehtävään
yhtiön johdon ja hallituksen toimesta. Enersense ei ole järjestänyt erillistä koulutusta ilmoituksia
vastaanottaville henkilöille, mutta heidän on katsottu pystyvän toimimaan tehtävässä.
Whistleblowing-tiimi määrittelee, tutkitaanko ilmoitus, ja miten.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 80

|  | Toimintakertomus 2024

Kaikkiin ilmoituksiin suhtaudutaan vakavasti ja whistleblowing-ohjeiden mukaisesti. Kukaan
whistleblowing-tiimin jäsen tai muu tutkimusprosessiin osallistuva henkilö ei saa pyrkiä
tunnistamaan raportoijaa millään tavalla. Whistleblowing-tiimi esittää tarvittaessa
jatkokysymyksiä nimettömän ilmoituskanavan kautta. Ilmoituksen tutkimukseen ei osallistu henkilö,
jota epäily koskee tai jolla on yhteyksiä siihen. Riippuen asian luonteesta ja asialiitännästä, joku
tiimin jäsenistä ottaa vastuun asian tutkimisesta ja siihen vastaamisesta muiden tarvittaessa
avustaessa ja tukiessa.
Jos henkilö ilmoittaa huolenaiheestaan suoraan esihenkilölle tai whistleblowing-tiimille omissa
nimissään, ilmoitusta käsitellään whistleblowing-ohjeiden mukaisesti.
Eettisen kanavan kautta ilmoituksia tehneitä henkilöitä suojellaan vastatoimilta noudattaen
kansalliseen lainsäädäntöön tuotua vastaavaa EU-direktiiviä (EU 2019/1937), kuten Enersensen
vastuullisen toimintatavan ohjeissa kuvataan. Vain nimetyillä Enersensen whistleblowing-tiimin
jäsenillä on pääsy ilmoituksiin raportointikanavan kautta. Heidän toimintansa tallennetaan lokiin,
ja kaikki toiminta on luottamuksellista. Tutkimusprosessin aikana tiimi voi pyytää tietoja ja
asiantuntemusta muilta henkilöiltä luottamuksellisesti.
Jos väärinkäytöksen epäilyn raportoija ilmaisee aidon epäilyn, hän ei ole vaarassa menettää
työtään eikä kärsi minkäänlaisia seuraamuksia tai henkilökohtaisia haittoja ilmoituksen
seurauksena. Jos raportoija toimii vilpittömin mielin, ei ole merkitystä, erehtyykö hän
ilmoituksessaan. Ei-anonyymille raportoijalle tiedotetaan tutkimuksen väitteitä koskevista
tuloksista, jos se on tarkoituksenmukaista, samalla kuitenkin huomioiden niiden henkilöiden
yksityisyys, joita vastaan väitteet on esitetty sekä muut luottamuksellisuuteen liittyvät seikat.
Enersense tutkii korruptio- ja lahjontatapaukset yllä kuvatun whistleblowing-menettelyn
mukaisesti, eikä käytössä ole muita menettelyjä tapausten tutkimiseksi.
Korruptio- ja lahjontariskit liittyvät Enersensen toiminnassa erityisesti sellaisiin liiketoimintoihin,
joissa Enersense on tiiviissä asiakassuhteisissa paikallisten toimittajien kanssa sekä sellaisiin
tilanteisiin, joissa Enersense tekee hyvin alihankkijapainotteista työtä. Tiiviit liikesuhteet
paikallisten toimittajien kanssa korostuvat erityisesti huoltokeskusliiketoiminnassa. Liiketoimintoja,
joissa käytetään paljon alihankkijoita, löytyy kaikista Enersensen segmenteistä. Power-segmentin
osalta Baltian toiminnot ovat alttiimpia korruptiolle ja lahjonnalle. Alttiutta nostavat alueen
markkinoiden suppeus, paikallisten säädösten ja käytäntöjen tulkinnanvaraisuus sekä
liiketoimintaan potentiaalisesti sisältyvät käytännöt, kuten epävirallisten verkostojen
hyödyntäminen ja erilaiset neuvottelutavat.
G1-2 – Suhteet toimittajiin
Toimintaperiaatteet maksujen viivästymisen estämiseksi
Laskujen maksaminen sekä maksuaika perustuu toimittajien ja Enersensen välillä tehtäviin
hankintasopimuksiin sekä niissä määritettyihin sopimusehtoihin. Laskutusprosessia varten
Enersense pyrkii varmistamaan, että ostoreskontrassa on riittävät resurssit sekä seuraa
määritettyä P2P-prosessia. Näin pyritään varmistamaan maksatuksen onnistuminen sovitusti niin
isoille kuin pienillekin toimittajille. Neuvotteluissa huomioidaan myös pienten ja keskisuurten
yritysten taloudellinen tilanne maksuaikaa arvioitaessa.
Toimittajasuhteiden hoitaminen ja toimittajakriteerit
Toimittajat ovat oleellinen osa Enersensen toimitusketjua, ja ne vaikuttavat yhtiön toiminnan
kokonaislaatuun. Toimittajasuhteita hoidetaan pääsääntöisesti Enersensen ja toimittajien yhteisillä
tapaamisilla, toimittajavalinnan prosesseilla ja auditoinneilla. Näiden toimien avulla Enersense
pyrkii havaitsemaan toimitusketjuun liittyvät riskit ja mahdolliset vaikutukset kestävyysseikkoihin
mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja puuttumaan niihin. Auditointien tarkoituksena on todentaa
toimittajan toiminnan tai järjestelmän vaatimustenmukaisuus, tuoda esille kehityskohteet sekä
syventää kumppanuutta. Toimia toteutetaan konsernin kaikkien toimittajien kohdalla, mutta niitä
pyritään suuntaamaan erityisesti korkeamman riskin alueisiin, joita on tunnistettu esimerkiksi
alihankintaketjuihin ja EU:n ulkopuolisiin toimittajiin liittyen.
Uusia toimittajia valittaessa toteutetaan taustaselvitys ja tarkistetaan, täyttääkö se Enersensen
määrittämät toimittajakriteerit, jotka on määritetty toimittajien vastuullisen toimintatavan
ohjeessa. Lisäksi toimittajasopimuksiin kuuluu liitteenä toimittajien vastuullisen toiminnan ohje
(Supplier Code of Conduct), jota toimittaja sitoutuu noudattamaan. Toimittajien vastuullisen
toimintatavan ohjeessa on määritetty yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä kriteereitä, jotka
Enersensen toimittajien tulee täyttää ja jotka siten ohjaavat toimittajavalintaa:
• Ympäristökriteerien osalta: Enersense vaatii toimittajiaan vähentämään toimintansa
ympäristövaikutuksia ja toimimaan ennakoivasti ympäristöasioissa. Toimittajien on
noudatettava ympäristöön liittyvää lainsäädäntöä, ympäristölupia ja muita sovellettavia

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 81

|  | Toimintakertomus 2024

määräyksiä sekä Enersensen ohjeita. Toimittajan tulee lisäksi jatkuvasti etsiä keinoja, joilla
ympäristövaikutuksia voidaan vähentää. Toimittajavalintojen kautta Enersense laajentaa tuote-
ja palveluvalikoimaansa ympäristöystävällisempään suuntaan, esimerkiksi hankkimalla
vähäpäästöisempää terästä ja betonia. Ympäristökriteerit ohjaavat yhtiötä etsimään myös
vaihtoehtoisia toimittajia.
• Yhteiskunnallisten (sosiaalisten) kriteerien osalta: Toimittajien vastuullisen toimintatavan ohje
sisältää velvoitteita työterveyteen ja -turvallisuuteen, työehtoihin, ihmis- ja työoikeuksien
kunnioittamiseen sekä syrjimättömyyteen liittyen. Jokaisella toimittajalla on velvollisuus
huolehtia omasta ja muiden turvallisuudesta, sekä edistää ennakoivaa työturvallisuuskulttuuria.
Toimittajien tulee myös kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja ihmis- ja työoikeuksia kaikessa
toiminnassaan ja edistää niiden toteutumista. Lisäksi toimittajat sitoutuvat takaamaan
työntekijöilleen oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työehdot sekä häirinnästä ja väkivallasta
vapaan ilmapiirin.
Kriteerien toteutumista seurataan segmenttien auditointisuunnitelmissa määriteltyjen auditointien
kautta. Hankintapäälliköt laativat toimittajien auditointisuunnitelman toimittajaluokittelun
perusteella. Toimittajaluokitus toteutetaan kriittisyyden ja riskien perusteella. Strategisesti
merkittävät toimittajat auditoidaan kerran kolmessa vuodessa, sisältäen toimittajien vastuullisen
toimintatavan ohjeen noudattamisen arvioinnin sekä HSEQ-arvioinnit. Muut toimittajat käyvät läpi
lakisääteiset tarkistukset ja ne auditoidaan tarvittaessa. Jos auditoinneissa todetaan poikkeamia,
Enersense sopii toimenpiteistä yhdessä toimittajan kanssa ja seuraa toimenpiteiden toteuttamista.
Kuvatut toimet kattavat konsernin ja kaikki konserniyhtiöt. Toimittajasuhteiden osalta toimet
ulottuvat arvoketjun alkupäähän. Toimia toteutetaan osana toimittajasuhteiden prosesseja, eikä
niiden toteuttaminen edellytä merkittäviä toiminta- tai pääomamenoja. Odotuksena on, että
toimittajat läpäisevät auditoinnit, ja vastuullisuus ja sen kehittäminen tulee olemaan yhä enemmän
osana toimittaja-auditointia.
Enersense ei ole asettanut tulossuuntautuneita, mitattavia ja aikasidonnaisia tavoitteita
toimittajariskeihin liittyen. Enersense seuraa vastuulliseen hankintaan liittyvien
toimintaperiaatteiden ja toimien tehokkuutta seuraamalla auditointien tuloksia säännöllisesti. Näin
seurataan, noudattavatko kaikki toimittajat toimittajien vastuullisen toimintaohjeen vaatimuksia.
Tilinpäätös

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 83

|  |  | Tilinpäätös

Konsernitilinpäätös
Konsernin laaja tuloslaskelma

EUR tuhatta | Liite | 1–12/2024 | 1–12/2023
Liikevaihto | 3 | 424 718 | 363 318
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos |  | -1 779 | 3 735
Valmistus omaan käyttöön |  | -3 | -14
Liiketoiminnan muut tuotot | 4 | 825 | 1 957
Materiaalit ja palvelut | 5 | -242 273 | -202 874
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut | 6 | -117 823 | -114 729
Poistot ja arvonalentumiset | 7 | -28 611 | -9 444
Liiketoiminnan muut kulut | 8 | -48 440 | -36 440
Osuus pääomaosuusmenetelmällä käsiteltävien osakkuusyhtiöiden tuloksesta | 14 | -714 | -249
Liikevoitto (-tappio) |  | -14 100 | 5 260
Rahoitustuotot | 9 | 663 | 43
Rahoituskulut | 9 | -14 993 | -13 852
Rahoitustuotot ja -kulut |  | -14 330 | -13 809
Voitto (tappio) ennen veroja |  | -28 430 | -8 549
Tuloverot | 10 | -491 | -600
Tilikauden voitto (tappio) |  | -28 921 | -9 149

EUR tuhatta | Liite | 1–12/2024 | 1–12/2023
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, jotka saatetaan tulevaisuudessa siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Muuntoerot |  | -39 | -14
Etuuspohjaisten työsuhteen jälkeisten velvoitteiden uudelleen määrittäminen | 6 | 99 | 45
Tilikauden muut laajat tuloksen erät verovaikutus huomioiden |  | 60 | 31
Tilikauden laaja tulos |  | -28 861 | -9 118
Tilikauden voiton (tappion) jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -30 159 | -8 926
Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta |  | 1 238 | -223
Tilikauden voitto (tappio) |  | -28 921 | -9 149
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -30 099 | -8 895
Määräysvallattomille omistajille |  | 1 238 | -223
Tilikauden laaja tulos |  | -28 861 | -9 118
Emoyhtiön omistajille kuuluva osakekohtainen tulos, laimentamaton | 19 | -1,83 | -0,54
Emoyhtiön omistajille kuuluva osakekohtainen tulos, laimennettu | 19 | -1,83 | -0,54

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 84

|  |  | Tilinpäätös

Konsernin tase

EUR tuhatta | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
Varat |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Liikearvo | 11 | 26 085 | 27 805
Aineettomat hyödykkeet | 11 | 11 100 | 40 193
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 12, 13 | 20 058 | 21 230
Pääomaosuusmenetelmällä käsiteltävät sijoitukset | 14 | 13 110 | 13 881
Pitkäaikaiset sijoitukset ja saamiset | 16, 20 | 3 725 | 4 339
Laskennalliset verosaamiset | 10 | 1 251 | 1 297
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 75 330 | 108 744
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 15 | 15 836 | 18 127
Myyntisaamiset | 16 | 28 427 | 40 291
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset | 10 | 0 | 2
Muut saamiset | 16 | 34 172 | 35 327
Rahavarat | 17 | 19 830 | 11 249
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 98 266 | 104 996
Myytävänä oleviksi luokitetut varat | 11 | 20 942 | 0
Varat yhteensä |  | 194 537 | 213 740
Oma pääoma ja velat |  |  |
Oma pääoma |  |  |
Osakepääoma | 18 | 80 | 80
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 18 | 62 361 | 62 361
Vararahasto | 18 | 313 | 313
Muuntoerot | 18 | 32 | 70
Kertyneet voittovarat | 18 | -10 176 | -1 958
Tilikauden voitto (tappio) | 18 | -30 159 | -8 926
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä |  | 22 451 | 51 940
Määräysvallattomat omistajat |  | — | 167
Oma pääoma yhteensä |  | 22 451 | 52 108

EUR tuhatta | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
Velat |  |  |
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Lainat | 21 | 26 227 | 28 270
Vuokrasopimusvelat | 21 | 7 462 | 9 266
Muut velat | 23 | — | 3
Laskennalliset verovelat | 10 | 509 | 5 973
Työsuhde-etuuksista johtuvat velvoitteet | 6 | 275 | 356
Varaukset | 22 | 3 027 | 472
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 37 500 | 44 340
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Lainat | 21 | 7 577 | 4 167
Vuokrasopimusvelat | 21 | 5 639 | 6 141
Saadut ennakot | 23 | 17 981 | 12 973
Verohallinnon maksujärjestely | 20 | 3 510 | 0
Ostovelat | 23 | 24 188 | 25 992
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat | 10 | 1 780 | 1 268
Muut velat | 23 | 68 505 | 66 518
Varaukset | 22 | 523 | 234
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 129 702 | 117 292
Velat yhteensä |  | 167 202 | 161 632
Myytävänä oleviksi luokitetut velat | 11 | 4 885 | —
Oma pääoma ja vieras pääoma yhteensä |  | 194 537 | 213 740

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 85

|  |  | Tilinpäätös

Konsernin rahavirtalaskelma

EUR tuhatta | Liite | 1–12/2024 | 1–12/2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Tilikauden voitto (tappio) |  | -28 921 | -9 149
Oikaisut: |  | — | —
Poistot ja arvonalentumiset | 7 | 28 611 | 9 444
Voitot ja tappiot tytäryhtiöiden myynnistä |  | — | -893
Voitot ja tappiot aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myynnistä |  | -124 | -103
Osuus osakkuusyhtiöiden voitosta (tappiosta) | 14 | 714 | 249
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot ja -kulut | 9 | 14 330 | 13 809
Tuloverot | 10 | 491 | 600
Muut oikaisut |  | -2 163 | -789
Oikaisut yhteensä |  | 41 859 | 22 316
Käyttöpääoman muutokset: |  |  |
Myyntisaamisten ja muiden saamisten muutos | 16 | 5 009 | -6 325
Ostovelkojen ja muiden velkojen muutos | 23 | 7 736 | -807
Vaihto-omaisuuden muutos | 15 | 3 390 | -5 003
Saadut korot |  | 126 | 39
Maksetut korot |  | -5 113 | -3 919
Muut rahoituserät |  | -7 262 | -9 463
Tuloverot | 10 | -518 | -2 890
Liiketoiminnan nettorahavirta |  | 16 305 | -15 201

EUR tuhatta | Liite | 1–12/2024 | 1–12/2023
Investointien rahavirrat |  |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin käyttöomaisuushyödykkeisiin | 11 | -2 787 | -2 218
Käyttöomaisuuden myynnit |  | 250 | 561
Tytäryritysten myynti, vähennettynä myydyillä rahavaroilla |  | 1 150 | 543
Lisäsijoitukset osakkuusyhtiöihin | 14 | — | -3 228
Osakkuusyhtiöiden myynnit | 14 | — | 1 023
Osakkuusyhtiöille annettujen lainojen takaisinmaksut |  | — | 218
Saadut osingot osakkuusyhtiöistä |  | 56 | 36
Investointien nettorahavirta |  | -1 331 | -3 065
Rahoituksen rahavirta |  |  |
Lainojen nostot | 20 | 20 806 | 19 280
Lainojen takaisinmaksut | 20 | -20 494 | -20 433
Maksettu varojenjako | 20 | — | -1 649
Vuokrasopimusvelkojen maksut | 20 | -6 704 | -6 387
Rahoituksen nettorahavirta |  | -6 392 | -9 190
Rahavarojen nettomuutos |  | 8 581 | -27 455
Rahavarat tilikauden alussa |  | 11 249 | 38 704
Valuuttakurssien muutosten vaikutukset rahavaroihin |  | — | —
Rahavarat tilikauden lopussa |  | 19 830 | 11 249

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 86

|  |  | Tilinpäätös

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

| Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma
EUR tuhatta | Osake- pääoma | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muut rahastot | Muuntoerot | Kertyneet voittovarat | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä | Määräys- vallattomat osakkeen omistajat | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 | 80 | 62 361 | 313 | 70 | -10 885 | 51 940 | 167 | 52 108
Tilikauden voitto/tappio | — | — | — | — | -30 159 | -30 159 | 1 238 | -28 921
Muuntoerot | — | — | — | -39 | — | -39 | — | -39
Etuuspohjaisten velvoitteiden uudelleen määrittäminen | — | — | — | — | 99 | 99 | — | 99
Tilikauden laaja tulos yhteensä | — | — | — | -39 | -30 060 | -30 099 | 1 238 | -28 861
Tapahtumat osakkeenomistajien kanssa: |  |  |  |  |  |  |  |
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa | — | — | — | — | 686 | 686 | -1 405 | -720
Osakeperusteiset maksut | — | — | — | — | -82 | -82 | — | -82
Muut erät | — | — | — | — | 7 | 7 | — | 7
Tapahtumat osakkeenomistajien kanssa yhteensä | — | — | — | — | 610 | 610 | -1 405 | -795
Oma pääoma 31.12.2024 | 80 | 62 361 | 313 | 32 | -40 335 | 22 451 | — | 22 451

| Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma
EUR tuhatta | Osakepääoma | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muut rahastot | Muuntoerot | Kertyneet voittovarat | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä | Määräys- vallattomat osakkeen omistajat | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2023 | 80 | 64 010 | 313 | 84 | -2 268 | 62 220 | 389 | 62 609
Tilikauden voitto/tappio | — | — | — | — | -8 926 | -8 926 | -223 | -9 149
Muuntoerot | — | — | — | -14 | — | -14 | — | -14
Etuuspohjaisten velvoitteiden uudelleen määrittäminen | — | — | — | — | 45 | 45 | — | 45
Tilikauden laaja tulos yhteensä | — | — | — | -14 | -8 881 | -8 895 | -223 | -9 118
Tapahtumat osakkeenomistajien kanssa: |  |  |  |  |  |  |  |
Osakeperusteiset maksut | — | — | — | — | 271 | 271 | — | 271
Varojenjako | — | -1 649 | — | — | — | -1 649 | — | -1 649
Muut erät | — | — | — | — | -7 | -7 | — | -7
Tapahtumat osakkeenomistajien kanssa yhteensä | — | -1 649 | — | — | 265 | -1 384 | — | -1 384
Oma pääoma 31.12.2023 | 80 | 62 361 | 313 | 70 | -10 885 | 51 940 | 167 | 52 108

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 87

|  |  | Tilinpäätös

Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot
1. Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Konsernin perustiedot
Enersense International Oyj (emoyhtiö tai yhtiö) yhdessä sen tytäryhtiöiden kanssa (Enersense
tai konserni) on päästöttömien energiaratkaisujen toteuttaja, joka on mukana tukemassa
vallitsevaa energiamurrosta ja mahdollistamassa päästötöntä yhteiskuntaa. Enersense tarjoaa
kestäviä ratkaisuja ja välittää osaamista pohjoismaisille ja kansainvälisille teollisuus-, energia-,
tietoliikenne- ja rakennusalan yhtiöille, ja on mukana mahdollistamassa asiakkaiden
menestyksellistä siirtymää kohti päästötöntä tulevaisuutta.
Enersense International Oyj on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Pori, Suomi,
Y-tunnus: 0609766-7 ja sen rekisteröity osoite on Konepajanranta 2, 28100 Pori. Enersense
International Oyj:n osakkeilla käydään kauppaa Nasdaq Helsinki Oy:n ylläpitämällä pörssilistalla
kaupankäyntitunnuksella ESENSE.
Enersense International Oyj:n hallitus on hyväksynyt tämän konsernitilinpäätöksen julkistettavaksi.
Jäljennös konsernitilinpäätöksestä on saatavilla Enersensen verkkosivuilla.
Laatimisperusta
Enersensen konsernitilinpäätös on laadittu Euroopan unionissa hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting Standards, IFRS) mukaisesti ja sitä
laadittaessa on noudatettu 31.12.2024 voimassa olevia IAS- ja IFRS-standardeja sekä niistä
annettuja SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ovat myös suomalaisten,
IFRS-säännöksiä täydentävien kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön vaatimusten mukaiset.
Useat uudet standardit, standardien muutokset ja tulkinnat tulevat voimaan vasta myöhemmin
kuin 1.1.2025 alkavilla tilikausilla, eikä niitä ole sovellettu tätä konsernitilinpäätöstä laadittaessa.
Konserni ei odota näillä olevan olennaista vaikutusta konsernitilinpäätökseen.
Konsernitilinpäätös on laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen, jollei
laatimisperiaatteissa ole muuta mainittu. Konsernitilinpäätös esitetään tuhansina euroina.
Tilinpäätöksessä esitetyt luvut on pyöristetty. Tästä johtuen, yksittäisten lukujen yhteenlaskettu
määrä ei välttämättä vastaa esitettyä kokonaismäärää.
Vertailutieto on esitetty tilikauden luvun jälkeen suluissa.
Ulkomaanrahan määräisten erien muuntaminen
Toimintavaluutta ja esittämisvaluutta
Konserniyritysten tilinpäätöksiin sisältyvät erät arvostetaan sen taloudellisen ympäristön
valuutassa, jossa kyseinen yritys pääasiallisesti toimii (toimintavaluutta). Konsernitilinpäätös
esitetään euroissa, joka on Enersense International Oyj:n toiminta- ja esittämisvaluutta.
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat muunnetaan toimintavaluutan määräisiksi
tapahtumapäivän kursseihin. Ulkomaanrahan määräiset saamiset ja velat muunnetaan
toimintavaluutan määräisiksi tilinpäätöspäivän kurssiin.
Valuuttakurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaanrahanmääräisistä liiketapahtumista ja
monetaaristen saamisten ja velkojen muuttamisesta, kirjataan yleensä tulosvaikutteisesti. Ne
kirjataan omaan pääomaan, jos erät ovat osa ulkomaiseen yksikköön tehtyä nettosijoitusta.
Tavanomaiseen liiketoimintaan liittyvät valuuttakurssivoitot ja -tappiot esitetään tuloslaskelmassa
vastaavissa erissä liikevoiton yläpuolella. Rahoituseriin liittyvät valuuttakurssivoitot ja -tappiot
esitetään tuloslaskelmassa rahoituskuluissa.
Konserniyritykset
Esittämisvaluutasta poikkeavaa toimintavaluuttaa käyttävien konserniyritysten tuloslaskelmat
muunnetaan euroiksi käyttäen kauden keskikurssia ja taseet käyttäen tilinpäätöspäivän kurssia.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 88

|  |  | Tilinpäätös

Kaikki tuloksen ja taseen muuntamisesta aiheutuvat valuuttakurssierot kirjataan muihin laajan
tuloksen eriin.
Ulkomaisiin yksikköihin tehdyistä nettosijoituksista johtuvat valuuttakurssierot kirjataan
konsernitilinpäätöstä laadittaessa muihin laajan tuloksen eriin. Kun ulkomainen toiminto myydään,
siihen liittyvät valuuttakurssierot siirretään tulosvaikutteisiksi osaksi myyntivoittoa tai -tappiota.
Toiminnan jatkuvuus
Tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen, koska Enersensen johdon harkinnan
mukaan toiminnan jatkuvuuteen ei liity olennaista epävarmuutta. Konsernin toiminnan
tulevaisuuden kehitykseen vaikuttavat erityisesti mm. konsernin tuloskehitys, pääomaa sitovien
hankkeiden rahoituksen saatavuus sekä likviditeetin riittävyys. Konsernin johto on tehnyt arvioita
yhtiöiden tulevista liikevaihdoista, käyttökatteista, investoinneista, rahoitustilanteesta sekä
käyttöpääomatarpeista. Konsernissa testataan vuosittain mahdollisen arvonalentumisen varalta
sekä liikearvo että hankekanta, jonka poistoaika on rajoittamaton.
Enersense sai valmiiksi neuvottelut vuoden mittaisesta jatkorahoituksesta tilikauden jälkeen
maaliskuun lopussa. Yhtiö täytti kovenantit 31.12.2024, ja johdon ennusteen mukaisesti ne tulevat
täyttymään 12 kuukautta tilinpäätöksestä.
Yhtiön johto arvioi käyttöpääoman riittävän yhtiön strategian mukaisen toiminnan jatkamiseksi
tilinpäätöspäivästä vähintään seuraavaksi 12 kuukaudeksi, mikäli liiketoiminta kehittyy johdon
laatimien ennusteiden mukaisesti.
Sodan vaikutus Enersenseen ja sen liiketoimintaan
Meneillään olevat kansainväliset konfliktit ylläpitävät geopoliittisia jännitteitä ja epävarmuutta
maailmantalouden kehittymisestä. Inflaatio on Enersenselle relevanteilla markkinoilla edelleen
koholla, mikä näkyy erityisesti Baltian maissa, joissa palkkainflaatio nostaa kustannuksia.
Materiaalien hinnat ovat myös koholla, ja riskinä erityisesti vanhojen sopimusten osalta on,
että niitä ei saada uudelleen neuvoteltua.
Lisääntynyt epävarmuus talouskehityksestä sekä korkean inflaation myötä nousseet operatiiviset
ja rahoituskustannukset ovat vaikuttaneet investointiympäristöön negatiivisesti, joskin korot ovat
lähteneet laskuun. Tämä on johtanut Enersensen sekä sen asiakkaiden taloudellisen aseman
heikentymiseen esimerkiksi rahoituksen saatavuuden kautta, ja edelleen Enersensen palveluiden
kysynnän heikentymiseen sekä myynnin odotettua hitaampaan kehitykseen. Investointiympäristön
muutoksella saattaa olla negatiivinen vaikutus tiettyihin taseen arvostettaviin eriin.
Arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut
Tilinpäätöksen laatiminen IFRS-standardien mukaisesti vaatii johtoa tekemään kirjanpidollisia
arvioita ja harkintaan perustuvia ratkaisuja, jotka vaikuttavat tilinpäätöksessä esitettävien varojen
ja velkojen sekä tilikausilta esitettävien tuottojen ja kulujen määriin. Arviot ja harkintaan
perustuvat ratkaisut perustuvat johdon parhaaseen tietämykseen, aiempaan kokemukseen ja
odotuksiin tulevista tapahtumista. Arvioihin ja harkintaan perustuviin ratkaisuihin perustuvien
tapahtuminen toteutuneet tulokset voivat erota arvioiduista. Lisäksi johto joutuu käyttämään
harkintaa tilinpäätöksen laatimisperiaatteita sovellettaessa. Keskeiset arviot ja harkintaan
perustuvat ratkaisut esitetään seuraavissa liitetiedoissa:
Keskeiset arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut

Liite | Keskeiset arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut
3. Liikevaihto ja liiketoiminta-alueet | Liikevaihdon kirjaaminen
10. Tuloverot | Tuloverojen kirjaaminen ja laskennallisen verosaamisen kirjaaminen verotuksellisista tappioista
11. Liikearvo ja aineettomat hyödykkeet | Arvonalentumistestaus
13. Vuokrasopimukset | Vuokra-ajan määrittäminen ja lisäluoton koron määrittäminen
21. Lainat | Vaihtovelkakirjalainan korko ilman vaihto-oikeutta
22. Varaukset | Varauksen määrän ja ajoituksen arviointi

2. Yrityshankinnat
Enersense International Oyj ei tehnyt yrityshankintoja vuonna 2024.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 89

|  |  | Tilinpäätös

3. Liikevaihto ja raportoitavat segmentit
Enersensen toimitusjohtaja (ylin operatiivinen päätöksentekijä, CODM) seuraa konsernin tulosta
vuoden 2024 alusta yksinkertaistettujen liiketoiminta-alueiden pohjalta, jossa Power ja
International Operations -liiketoiminta-alueet yhdistettiin yhdeksi. Samassa yhteydessä Smart
Industry -liiketoiminta-alueen nimi muutettiin muotoon Industry. Enersense raportoi vuoden 2024
alusta aikaisemman neljän sijaan kolmesta liiketoiminta-alueesta, jotka ovat myös konsernin
raportoitavat segmentit: Power, Industry ja Connectivity. Toimitusjohtaja käyttää liiketoiminnan
tuloksen arviointiin pääasiasiassa liikevaihtoa ja käyttökatetta. Liikevaihdosta ajankuluessa
osatuloutettua vuonna 2024 oli 201,3 (182,7) miljoonaa euroa.
Power
Power-segmentti keskittyy vihreän energiasiirtymän projekti- ja palveluliiketoimintaan. Sen
ydinliiketoimintaa ovat voimansiirtoverkkojen ja sähköasemien sekä tuuli- ja aurinkovoimapuistojen
suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito. Enersensen kansainväliset toiminnot Virossa, Latviassa
ja Liettuassa kuuluvat Power-segmenttiin.
Enersense tiedotti 19.12.2024 myyvänsä tuuli- ja aurinkoenergian hankekehitystoimintansa
Fortumille. Kauppa toteutui 26.2.2025. Lisäksi Enersense tiedotti 28.2.2024 luopuvansa
päästöttömän liikenteen ratkaisujen liiketoiminnasta.
Industry
Industry-segm entti palvelee asiakkaitaan näiden tuotantolaitosten käyttövarmuuden
parantamisessa ja kunnossapidon tehostamisessa sekä kehittää digitaalisia ratkaisuja
tuottavuuden parantamiseen. Ydinliiketoimintoihin kuuluvat Industry-segmentissä mekaaninen
projektiliiketoiminta, sähkö- ja automaatio- sekä käyttö- ja kunnossapitoliiketoiminnat.
Enersense tiedotti 19.6.2024, että yhtiö tekee strategista arviointia meriteollisuusyksiköstä, jota
yhtiö on aiemmin kutsunut merituulivoimaliiketoiminnaksi. Arviointia jatketaan parhaan mahdollisen
lopputuloksen varmistamiseksi, koska merituulivoiman ja muun arktisen meriteollisuuden toimialat
kehittyvät nopeasti.
Connectivity
Connectivity-segmentti palvelee asiakkaitaan toimittamalla mobiiliverkon ja kiinteän verkon
palveluita sekä varmistamalla niiden toimivuuden. Segmentin palveluihin kuuluu kiinteiden ja
langattomien tietoliikenne-verkkojen suunnittelu, rakentaminen ja ylläpito niiden elinkaaren
kaikissa vaiheissa. Segmentti kuuluu kokonaisuudessaan Enersensen ydinliiketoimintaan.
Liiketoiminta-alueille kohdistamattomissa erissä ja eliminoinneissa esitetään seuraavien
toimintojen kuluja: konsernin talous, ICT, hankinta, henkilöstö, laki, laatu ja viestintä.
Liikevaihto segmenteittäin

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Power | 188 880 | 191 691
Industry | 159 567 | 113 712
Connectivity | 76 251 | 57 771
Liiketoiminta-alueille kohdistamattomat erät | 20 | 144
Yhteensä | 424 718 | 363 318

Enersensen liikevaihto koostuu pääasiassa palveluista, projekteista ja resurssoinnista
Pohjoismaissa ja kansainvälisesti toimivista teollisuus-, energia- ja tietoliikennealan yhtiöistä.
Enersensen palveluissa asiakas samanaikaisesti saa ja kuluttaa Enersensen palveluista koituvat
hyödyt sitä mukaa kuin Enersense palvelua tuottaa, Enersense parantaa omaisuuserää, joka on
asiakkaan määräysvallassa tai Enersensen palveluista syntyy omaisuuserä, jolla ei ole Enersenselle
vaihtoehtoista käyttöä ja Enersensellä on oikeus saada maksu tarkasteluhetkeen mennessä
tuotetuista palveluista. Pääosa Enersensen liikevaihdosta muodostuu kiinteähintaisista
projekteista, joiden tuotot kirjataan ajan kuluessa. Vuonna 2024 Enersensellä ei ollut yhtään
asiakasta, jonka osuus liikevaihdosta olisi ollut yli 10 %. Enersensellä oli vuonna 2023 yksi asiakas,
jonka osuus konsernin liikevaihdosta oli yli 10 %, jolta kirjattiin liikevaihtoa 50,6 miljoonaa euroa.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 90

|  |  | Tilinpäätös

Liikevaihdon maantieteellinen jakautuminen kohdemaan mukaan

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Suomi | 254 350 | 241 397
Muut maat | 170 368 | 121 921
Yhteensä | 424 718 | 363 318

.
Jäljellä oleville suoritevelvoitteille kohdistettu transaktiohinta

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tulouttamaton transaktiohinta | 219 072 | 267 188
Seuraavana vuonna tuloutettava | 142 380 | 160 826
Myöhemmin tuloutettava | 76 692 | 106 362

Tulouttamaton transaktiohinta vastaa tilikauden lopussa kokonaan tai osittain täyttämättä oleville
suoritevelvoitteille kohdistettua yhteenlaskettua transaktiohintaa. Tulouttamaton transaktiohinta
tuloutetaan seuraavien 1–3 vuoden kuluessa.
Käyttökate (EBITDA) segmenteittäin

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Power | 16 477 | 14 733
Industry | 363 | 5 262
Connectivity | 4 239 | 2 273
Eliminoinnit ja liiketoiminta-alueille kohdistamattomat erät | -6 568 | -7 564
Yhteensä | 14 511 | 14 704

Käyttökatteen (EBITDA) täsmäytys liikevoittoon

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Käyttökate | 14 511 | 14 704
Poistot ja arvonalentumiset | -28 611 | -9 444
Liikevoitto | -14 100 | 5 260

Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät ja velat

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät*) | 18 756 | 19 886
Sopimuksiin perustuvat velat (saadut ennakot)**) | 17 681 | 12 973

*) Koostuu pääosin laskuttamattomista projektisaatavista.
**) Koostuu pääosin saaduista ennakoista.
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät sisältävät projektitoimituksiin liittyvää myyntiä, jota ei ole
vielä laskutettu.
Pitkäaikaisten varojen maantieteellinen jakauma

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Suomi | 63 292 | 97 394
Muut maat | 10 787 | 10 105
Yhteensä*) | 74 079 | 107 499

*) Taseen pitkäaikaiset varat vähennettynä laskennallisilla verosaamisilla ja pitkäaikaisilla rahoitusvaroilla. Lisätietoja
liitetiedoista 10. Tuloverot ja 20. Rahoitusriskien ja pääoman hallinta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 91

|  |  | Tilinpäätös

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Myyntituottojen tulouttaminen • Liikevaihdon kirjaamiseen sovelletaan IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista standardin viisiportaista tuloutusmallia. Myyntituotto kirjataan siihen määrään, joka odotetaan saatavan asiakkaalta vastikkeena tuotteen tai palvelun luovuttamisesta. Myyntituotto kirjataan, kun palvelua tai tavaraa koskeva määräysvalta siirretään asiakkaalle, joko ajan kuluessa tai yhtenä ajankohta. • Liikevaihto koostuu palveluista, projekteista ja resurssoinnista. Asiakkaan kanssa tehdään sopimus, josta molempien osapuolien oikeudet ja velvoitteet käyvät ilmi. Suurempien asiakkaiden kanssa voidaan tehdä puitesopimus, joka yhdessä tilauksen ja tilausvahvistuksen kanssa muodostaa IFRS 15 mukaisen sopimuksen ja pienempien asiakkaiden kanssa tilaus ja tilausvahvistus muodostavat sopimuksen. • Palvelusopimuksissa ja resurssointipalveluissa asiakas tyypillisesti samanaikaisesti saa ja kuluttaa Enersensen tuottamaa palvelua sitä mukaa kuin sitä tuotetaan. Enersense soveltaa IFRS 15 standardin käytännön apukeinoa, jonka mukaan yhteisö tulouttaa määrän, jonka se on oikeutettu laskuttamaan, mikäli yhteisöllä on oikeus saada asiakkaalta vastike rahamääränä, joka suoraan vastaa yhteisön tarkasteluhetkeen mennessä tuottaman suoritteen arvoa asiakkaalle. • Kiinteähintaisissa pitkäaikaisprojekteissa sekä muissa sovituissa kokonaistoimituksissa, joissa Enersense luo tai parantaa asiakkaan määräysvallassa olevaa omaisuuserää tai, joissa Enersensellä ei ole vaihtoehtoista käyttöä tuotetulle omaisuuserälle ja Enersensellä on oikeus saada maksu tuotetusta suoritteesta, mukaan lukien syntyneet menot ja kohtuullinen kate, myyntituotto kirjataan ajan kuluessa. Suoritevelvoitteen täyttämisaste määritetään tyypillisesti toteutuneiden kulujen perusteella kokonaiskustannuksista. Projektiennusteita, arvioitua kokonaistuottoa ja kuluja arvioidaan jokaisena raportointipäivänä. Asiakassopimukset saattavat sisältää muuttuvia vastikkeita, kuten sanktioita, bonuksia tai alennuksia. Muuttuvien vastikkeiden vaikutus arvioidaan sopimuskohtaisesti ja myyntituotto kirjataan siihen määrään, johon Enersense on oikeutettu ja on erittäin todennäköistä, että merkittävää peruutusta kertyneiden kirjattujen myyntituottojen määrään ei jouduta tekemään. • Kun tuulivoimahanke myydään, Enersense tulouttaa myynnin ajankohtana määrän, johon se on oikeutettu omistusoikeuden siirtymisen perusteella. Tuulivoimahakkeiden toteutusvaiheeseen liittyy yleensä myös muuttuva vastike, jonka määrän konserni arvioi todennäköiseen rahamäärän perustuen. Liittyvät palvelut tuloutetaan ajan kuluessa. |
| Liiketoiminta-alueet • Liiketoiminta-alueet on määritetty sen informaation perusteella, jota Enersensen ylin operatiivinen päätöksentekijä (CDOM) seuraa resurssien kohdistamiseksi ja liiketoiminta-alueiden tuloksellisuuden arvioimiseksi. Enersense arvioi liiketoiminta-alueiden tuloksellisuutta liikevaihtoon ja käyttökatteeseen (EBITDA) perustuen. Tämän lisäksi Enersense seuraa asiakastyytyväisyyttä, tilauskantaa ja työturvallisuutta liiketoiminta-alueittain. Enersense määrittää käyttökatteen liikevoittona ennen poistoja ja arvonalentumisia. Liikevoitto määritetään tilikauden voittona (tappiona) lisättynä tuloveroilla ja rahoitustuottojen ja -kulujen nettovaikutuksella. |

| • Enersensen toimitusjohtaja arvioi konsernin ja liiketoiminta-alueiden taloudellista tulosta ja taloudellista asemaa ja tekee strategisia päätöksiä. Toimitusjohtaja on Enersensen ylin operatiivinen päätöksentekijä. |
| KESKEISET HARKINTAAN PERUSTUVAT RATKAISUT Liikevaihdon kirjaaminen Odotettujen myyntituottojen ja -kulujen sekä valmiusasteen mittaaminen vaatii arvioita. Osana arviointia, johto ottaa huomioon keskeiset sopimusvelvoitteet, kiinteähintaisen pitkäaikaisprojektin aikataulun, tunnistetut riskit ja mahdollisuudet sekä muutokset tuottojen ja kulujen arvioissa. Toteutuneet kulut saattavat erota ennustetuista hinnankorotusten, viivästysten tai tarvittavien lisämateriaalien ja työn johdosta. Tehtyjä arvioita tarkastellaan jokaisena raportointipäivänä ja mahdolliset muutokset kirjataan tulosvaikutteisesti sillä kaudella, kun muutos toteutuu. Lähtökohtaisesti, toteutuneet tuotot ja kulut eroavat arvioiduista. |

4. Liiketoiminnan muut tuotot
Liiketoiminnan muina tuottoina esitetään muun muassa tuotot tytäryhtiön (Enersense Solutions Oy)
myynnistä, Enersense Offshore Oy:n lisäkauppahinnan muutoksesta ja käyttöomaisuuden
myyntivoitot.

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tytäryhtiön myyntivoitto konsernissa | — | 893
Vuokratuotot | 45 | 97
Lisäkauppahinnan muutos | — | 420
Tuotot hallintopalveluista | — | 22
Tuotot ravintolapalveluista | — | 41
Myyntivoitot aineellisista käyttö-omaisuushyödykkeistä | 604 | 117
Muut tuotot | 176 | 367
Yhteensä | 825 | 1 957

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 92

|  |  | Tilinpäätös

5. Materiaalit ja palvelut
Materiaaleihin ja palveluihin sisältyvät tilikauden aineiden, tarvikkeiden ja tavaroiden ostot,
varastojen muutos ja ulkopuoliset palvelut. Enersensen ostot muodostuvat kunnossapidon ja
tuotantolaitosten huollossa käytettävistä välineistä, esikäsitellyistä teräsvalmisteista,
maarakennusmateriaaleista, mekaanisista laitteista, teräs- ja putkitarvikkeista sekä
voimansiirtoverkkojen, sähkö- ja tuulivoimaloiden varaosista. Ulkopuolisiin palveluihin sisältyy
pääasiassa digi- ja mobiilipalveluiden, sähkö- ja automaatioasennuksen, maankaivuun,
suunnittelun, tarkastuksen ja vuokratyövoiman alihankintakuluja.

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Aineiden, tarvikkeiden ja tavaroiden ostot | -88 283 | -100 002
Varastojen muutos | -488 | 1 618
Ulkopuoliset palvelut | -153 502 | -104 490
Yhteensä | -242 273 | -202 874

6. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut
Enersense-konsernissa on noin 2 000 työntekijää. Alla on esitetty työntekijöille ja johdolle
myönnetyt henkilöstöetuudet sekä etuuspohjaiset velvoitteet. Johtoryhmän jäsenille ja
toimitusjohtajille sekä hallituksen jäsenille myönnetyt henkilöstöetuudet esitetään liitetiedossa 26.
Osakepalkitseminen on esitetty liitetiedossa 27.
Työsuhde-etuudet

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Palkat ja palkkiot | -99 367 | -95 909
Eläkekulut – maksupohjaiset järjestelyt | -13 573 | -13 275
Eläkekulut – etuuspohjaiset järjestelyt | -6 | -6
Muut henkilöstökulut | -4 877 | -5 539
Yhteensä | -117 823 | -114 729

Henkilötyövuosi (keskiarvo ajanjaksolla)

| 1–12/2024 | 1–12/2023
Henkilötyövuosi (keskiarvo ajanjaksolla) | 1 946 | 1 942

Etuuspohjaiset järjestelyt
Konsernilla on Suomessa etuuspohjaisia ryhmäeläkevakuutuksia, jotka on vakuutettu
henkivakuutusyhtiöissä (Mandatum Life ja OP). Ryhmäeläkevakuutuksen etuuspohjaisia osia ovat
loppupalkkaan perustuva vanhuuseläke ja hautausavustus sekä eläkkeelle maksettava vuotuinen
indeksikorotus.
Vakuutuksen piirissä on 87 henkilöä, joista 6 on edelleen työsuhteessa konserniin. Työnantaja voi
joutua maksamaan vakuutusmaksuja ryhmäeläkevakuutuksiin, jos vakuutuksen varat eivät riitä
kattamaan edunsaajille luvattuja etuuksia.
Ryhmäeläkevakuutusten varat perustuvat työnantajan maksamiin vakuutusmaksuihin ja niille
saatuihin tuottoihin. Vuotuinen vakuutusmaksu määritetään perustuen vuotuiseen uuteen
eläkekarttumaan ja vuotuisiin eläkkeiden indeksikorotuksiin
Etuuspohjaisiin velvoitteisiin sisältyvät riskit
Muutokset joukkovelkakirjojen tuotoissa
Jos diskonttokoron perustana olevien joukkovelkakirjojen tuotot muuttuvat, konserni voi joutua
muuttamaan diskonttokorkoa. Tämä vaikuttaa sekä etuuspohjaiseen nettovelkaan että muihin
laajan tuloksen eriin kirjattavaan uudelleen määrittämisestä johtuvaan erään.
Inflaatio
Ryhmäeläkevakuutusten eläkkeet ovat sidoksissa inflaation kehitykseen ja inflaation kasvu
kasvattaa etuuspohjaista velvoitetta.
Odotettavissa oleva elinikä
Konsernin etuuspohjaiset velvoitteet liittyvät sekä työikäisiin että eläkeläisiin. Odotettavissa oleva
eliniän nousu voi täten kasvattaa eläkevelvoitetta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 93

|  |  | Tilinpäätös

Etuuspohjaiset järjestelyt taseessa

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Velvoitteet etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä | 1 045 | 1 133
Etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvat varat | -770 | -777
Yhteensä | 275 | 356

Etuuspohjaisten velvoitteiden nykyarvon muutos

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Etuuspohjainen velvoite 1.1. | 1 133 | 1 114
Liiketoimintojen yhdistämiset | — | —
Korkokulu | 37 | 42
Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 6 | 6
Maksetut eläkkeet | -57 | -50
Vakuutusmatemaattiset (voitot) tappiot | -74 | 21
Etuuspohjainen velvoite 31.12. | 1 045 | 1 133

Etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvien varojen käyvän arvon muutos

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Etuuspohjaiset varat 1.1. | 777 | 733
Liiketoimintojen yhdistämiset | — | —
Korkotuotot | 25 | 28
Maksetut eläkkeet | -57 | -50
Varojen voitto (tappio) | -27 | 20
Työnantajan suorittamat maksut | 52 | 46
Etuuspohjaiset varat 31.12. | 770 | 777

Tuloslaskelmaan kirjatut erät

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Työsuoritukseen perustuva meno | -6 | -6
Nettokorko | -12 | -14
Yhteensä | -18 | -20

Muihin laajan tuloksen eriin kirjatut uudelleen määrityksestä johtuvat vaikutukset

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Voitto (tappio) eläkejärjestelyn varoista | 27 | -20
Voitto (tappio) eläkejärjestelyn velvoitteista – taloudellisten oletusten muutos | -41 | 37
Voitto (tappio) eläkejärjestelyn velvoitteista – kokemusperäiset tarkistukset | -33 | -16
Yhteensä | -47 | 1

Järjestely on IAS 19.8:n tarkoittama hyväksyttävä vakuutus, eikä järjestelyn varojen tarkempaa
erittelyä ole mahdollista laatia.
Enersense arvioi vakuutusmaksujen etuuspohjaisiin järjestelyihin olevan 14 tuhatta euroa vuonna
2025. Etuuspohjaisten velvoitteiden duraation painotettu keskiarvo on 14 vuotta.
Keskeiset vakuutusmatemaattiset oletukset

Oletus | 2024 | 2023
Diskonttokorko (%) | 3,4 | 3,3
Eläkkeiden korotus (%) | 2,2 | 2,4
Inflaatio (%) | 2,0 | 2,2
65-vuotiaiden eliniän odote (vuosia): |  |
Mies | 21,4 | 21,4
Nainen | 25,4 | 25,4

Herkkyysanalyysi (yksittäisen oletuksen muutoksen vaikutus etuuspohjaiseen velvoitteeseen)

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Eläkkeiden korotuksen muutos: |  |
0,5 % nousu | 64 | 72
0,5 % lasku | -58 | -64
Diskonttokoron muutos: |  |
0,5 % nousu | -31 | -32
0,5 % lasku | 43 | 38

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 94

|  |  | Tilinpäätös

Kuvattu herkkyysanalyysi perustuu esitetyn olettaman muutokseen, kun samalla muut olettamat
pysyvät ennallaan. Todellisuudessa näin ei todennäköisesti tapahdu, vaan muutos yhdessä
olettamassa saattaa myös vaikuttaa muiden olettamien muuttumiseen. Laskettaessa
etuuspohjaisen eläkevelvoitteen herkkyyttä merkittäville aktuaarisille olettamille, on käytetty
samaa laskentatapaa kuin taseeseen kirjattua eläkevelvoitetta laskettaessa.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Maksupohjaiset eläkejärjestelyt Maksupohjaisissa järjestelyissä maksut suoritetaan vakuutusyhtiölle tai muulle vastaavalle taholle, jonka jälkeen konsernilla ei ole enää muita maksuvelvoitteita. Suoritukset maksupohjaisiin järjestelyihin kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi sille tilikaudelle, jota veloitus koskee. Etuuspohjaiset järjestelyt Konsernilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyitä Mandatum Lifessä ja OP-Henkivakuutuksessa, joihin konserni maksaa vakuutusmaksuja eläketurvan rahoittamiseksi. Uudelleenmäärittämisestä johtuvat erät, jotka sisältävät vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot, kirjataan välittömästi taseeseen muiden laajan tuloksen erien kautta sinä kautena, kun ne syntyvät. Uudelleenmäärittämisestä johtuvia eriä ei siirretä tulosvaikutteisiksi myöhemmillä tilikausilla. Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan tulosvaikutteisesti käyttäen aiempaa seuraavista päivämääristä: • suunnitelman muuttamisen tai supistamisen päivä • päivä, jona konserni kirjaa asiaan liittyvät IAS 37:n mukaiset uudelleenjärjestelykustannukset tai työsuhteen päättymiseen liittyvät etuudet. Nettokorko lasketaan soveltamalla diskonttokorkoa etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvaan nettovelkaan tai -varaan. Konserni kirjaa seuraavat etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvat nettomääräisen velan muutokset konsernituloslaskelmaan: • työsuoritukseen perustuvat menot, jotka kattavat kauden työsuoritukseen perustuvat menot, aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot, velvoitteen supistamisesta tai täydentämisestä johtuvat voitot ja tappiot kirjataan työsuhde-etuuksista johtuviin kuluihin • nettokorkomenot tai -tulot kirjataan rahoituskuluihin. Konsernin etuuspohjaiseen järjestelyyn liittyvät velvoitteet ja niihin liittyvät työsuoritukseen perustuvat menot on laskettu käyttämällä ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. |

| Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä velvoite on etuuspohjaisen velvoitteen tilinpäätöspäivän arvo, josta vähennetään järjestelyn varojen käypä arvo. Diskonttokorko on määritetty käyttämällä Bloomberg € EU Corporate-tuottokäyrää. Etuuteen liittyvän velvoitteen arvioitu kesto on otettu huomioon. Markkinapohjaiset inflaatio-odotukset on määritetty käyttämällä inflaatioon sidottuja swappeja euroalueella. |

7. Poistot ja arvonalentumiset
Ei-ydinliiketoimintaan kuuluviin teknologiahyödykkeisiin tehtiin 5,0 miljoonan euron alaskirjaus
arvonalentumistestauksen perusteella. Ei-ydinliiketoimintaan kuuluvan Enersense Charging Oy:n
hankintaan liittyvä liikearvo 1,7 miljoonaa euroa ja kehittämismenot 1,7 miljoonaa euroa kirjattiin
kokonaan alas.
Poistot

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Aineettomat hyödykkeet |  |
Asiakassuhteet | -966 | -966
Kehittämismenot | -465 | -226
Aineettomat oikeudet | -197 | -57
Muut aineettomat hyödykkeet*) | -10 604 | -465
Yhteensä | -12 232 | -1 714
Aineelliset hyödykkeet |  |
Maa-alueet**) | -50 | -37
Rakennukset ja rakennelmat | -3 134 | -3 092
Koneet ja kalusto | -4 580 | -4 443
Muut aineelliset hyödykkeet | -126 | -87
Yhteensä | -7 890 | -7 660

*) Sisältää tuulivoimahankkeiden poistoja 10,2 miljoonaa euroa, jotka on liitetiedossa 11 esitetty vähennyksenä
hankintamenosta.
**) Poistot maa-alueista koskevat vuokrattuja maa-alueita.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 95

|  |  | Tilinpäätös

Arvonalentumiset

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Arvonalentumiset hyödykeryhmittäin |  |
Liikearvo | -1 720 | —
Muut aineettomat hyödykkeet | -6 697 | -45
Aineelliset hyödykkeet |  |
Koneet ja kalusto | -72 | -25
Yhteensä | -8 489 | -69

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Poistot ja arvonalentumiset yhteensä | -28 611 | -9 444

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Poistot kirjataan tuloslaskelmaan tasaerinä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden taloudellisena vaikutusaikana. Käyttöoikeusomaisuuserät poistetaan taloudellisena vaikutusaikana tai sitä lyhyempänä vuokra-aikana. Jos Enersense on kohtuullisen varma osto-option käyttämisestä, käyttöoikeusomaisuuserän poistoaikana käytetään omaisuuserän taloudellista vaikutusaikaa. |

Poistoajat

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet |
Rakennukset ja rakennelmat | 10–30 vuotta
Koneet ja kalusto | 3–15 vuotta
Muut aineelliset hyödykkeet | 3–12 vuotta
Aineettomat hyödykkeet |
Asiakassuhteet | 10 vuotta
Kehittämismenot | 3–10 vuotta
Aineettomat oikeudet | 5–10 vuotta
Muut aineettomat hyödykkeet | 1–15 vuotta

Odotettavissa olevia taloudellisia vaikutusaikoja tarkistetaan jokaisena raportointi kauden
päättymispäivänä, ja jos ne poikkeavat merkittävästi aikaisemmista arvioista, poistoaikoja
muutetaan vastaavasti.
8. Liiketoiminnan muut kulut
Liiketoiminnan muina kuluina esitetään muun muassa kulut ostetuista hallintopalveluista,
toimitilakulut, ICT-ohjelmisto- ja -laitekulut sekä vapaaehtoiset henkilöstökulut. Muut kulut
sisältävät muun muassa tilintarkastus- ja asiantuntijapalkkioita, toimistokuluja sekä
luottotappiokuluja. Vapaaehtoiset henkilösivukulut -erässä esitetään henkilökunnan työkyky-,
virkistys-, koulutus- ja harrastustoimintaan liittyvät kulut. Päättyneeseen sopimuksen liittyvät kulut
ovat Litgrid-tapaukseen liittyviä, josta tiedotettiin 29.4.2024.

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
ICT-ohjelmisto- ja -laitekulut | -9 917 | -12 180
Ostetut hallintopalvelut | -1 523 | -841
Vapaaehtoiset henkilöstösivukulut | -2 082 | -1 722
Ajoneuvokulut | -10 115 | -7 244
Lainopilliset ja muu konsultointi | -2 685 | -823
Liettuan saatavan alaskirjaus kuluineen | -6 071 | —
Markkinointikulut | -543 | -521
Toimitilakulut | -4 911 | -3 565
Yritysjärjestelyihin liittyvät muut kulut | -72 | -179
Matkakulut | -175 | -181
Muut kulut | -9 910 | -9 183
Yhteensä | -48 006 | -36 440

Enersense International Oyj:n yhtiökokous valitsee vuosittain konsernin tilintarkastajan. Vuoden
2024 yhtiökokouksessa tilintarkastajaksi valittiin KPMG Oy Ab.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 96

|  |  | Tilinpäätös

Tilintarkastajien palkkiot

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tilintarkastuspalvelut | -346 | -327
Kestävyysraportoinnin varmentaminen | -53 | —
Tilintarkastajan todistukset ja lausunnot | -16 | —
Muut palvelut | -20 | -15
Veroneuvonta | — | -8
Yhteensä | -435 | -350

Tilintarkastajien palkkiot sisältävät konsernin kunkin yhtiön tilintarkastajalle maksetut palkkiot.
KPMG Oy Ab:n suorittamat muut kuin tilintarkastuspalvelut Enersense-konsernin yhtiöille
tilikaudella 2024 olivat yhteensä 20 (23) tuhatta euroa.
9. Rahoitustuotot ja kulut

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Rahoitustuotot |  |
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot | 663 | 43
Yhteensä | 663 | 43
Rahoituskulut |  |
Korkokulut osamaksuveloista | -2 | -2
Korkokulut muista lainoista | -7 018 | -6 441
Vähemmistöosakkaille maksettava varojenjako | -4 438 | -6 098
Arvonalentumiset rahoituseristä | -1 488 | 8
Korkokulut vuokrasopimus-veloista | -396 | -515
Valuuttakurssitappiot | -61 | -23
Palkkiokulut | -1 590 | -782
Yhteensä | -14 993 | -13 852
Rahoitustuotot- ja kulut yhteensä | -14 330 | -13 809

Korkokulut muista lainoista sisältävät pääasiassa lainojen korkokuluja, takausprovisioita, factoring
korkoja ja palkkioita sekä viivästyskorkokuluja. Palkkiokulut sisältävät jälleenrahoitukseen liittyviä
kertaluontoisia järjestelypalkkioita 0,8 miljoonaa euroa sekä muita rahoitukseen liittyviä palkkioita.
Enersense Wind Oy:n vähemmistöosakkaille osakassopimuksen perusteella maksettava
varojenjako kirjataan tuloslaskelman rahoituskuluihin. Rahoitusjärjestelystä lisätietoa liitetiedossa
21. Lainat.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 97

|  |  | Tilinpäätös

10. Tuloverot
Tuloverokulut koostuvat kauden verotettavaan tuloon perustuvasta verokulusta ja laskennallisesta
verokulusta.

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verot yhteensä | -1 753 | -1 215
Aiempia tilikausia koskevat oikaisut | 30 | -2
Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verot yhteensä | -1 723 | -1 217
Laskennallisten verosaamisten muutos | -46 | -41
Laskennallisten verovelkojen muutos | 1 278 | 657
Laskennallinen verokulu/hyöty | 1 232 | 616
Tuloverot | -491 | -600

Konsernin tuloslaskelmaan merkityn verokulun ja Suomen verokannalla (20 % kaikilla tilikausilla)
laskettujen verojen välinen täsmäytyslaskelma on esitetty alla:
Tuloverokulun täsmäytys alustavaan laskennalliseen määrään nähden

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tulos ennen veroja | -28 430 | -8 549
Verot laskettuna Suomen verokannalla 20 % | 5686 | 1 710
Ulkomaisten tytäryhtiöiden poikkeavien verokantojen vaikutus | 16 | 29
Vahvistetut tappiot, joista ei ole kirjattu laskennallisia veroja | -3 443 | —
Vähennyskelvottomien kulujen vaikutus | -45 | -33
Verovapaiden tulojen vaikutus | — | 99
Erillisyhtiön tulokseen perustava vero | -2 675 | -2 407
Aiempia tilikausia koskevat oikaisut | -30 | 2
Muut oikaisut | — | —
Tuloverot | -491 | -600

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 98

|  |  | Tilinpäätös

Laskennalliset verosaamiset ja -velat

EUR tuhatta | 1.1. | Kirjattu tulos- vaikutteisesti | Kirjattu muihin laajan tuloksen eriin | Siirretty myytävänä oleviksi luokitelluiksi veloiksi | 31.12.
2024 |  |  |  |  |
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |
Aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 950 | -25 | — | — | 925
Eläkevelvoitteet | 91 | 4 | — | — | 95
Vahvistetut tappiot | 3 045 | — | — | — | 3 045
Vuokrasopimukset | 3 106 | -428 | — | — | 2 678
Saamisten arvonalentumiset | 100 | — | — | — | 100
Muut erät | 135 | -25 | — | — | 109
Laskennallisten verojen netottaminen | -6 129 | 429 |  |  | -5 700
Yhteensä | 1 297 | -46 | — | — | 1 251
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |
Aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | -8 497 | 1 213 | — | 4 186 | -3 098
Vuokrasopimukset | -3 081 | 461 | — | — | -2 620
Muut erät | -498 | 6 | — | — | -492
Laskennallisten verojen netottaminen | 6 103 | -403 |  |  | 5 700
Yhteensä | -5 973 | 1 278 | — | 4 186 | -509

Merkittävimmät väliaikaiset erot kirjanpidon ja verotuksen välillä liittyvät vuokrasopimuksiin.
Konsernilla on vahvistettuja tappioita, joista on kirjattu 3,0 miljoonaa euroa laskennallista
verosaamista. Laskennallisten verosaamisten kirjaaminen perustuu ensisijaisesti siihen, että on
käytettävissä verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikaiset erot voidaan hyödyntää.

EUR tuhatta | 1.1. | Kirjattu tulos- vaikutteisesti | Kirjattu muihin laajan tuloksen eriin | Siirretty myytävänä oleviksi luokitelluiksi veloiksi | 31.12.
2023 |  |  |  |  |
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |
Aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 951 | -2 | — | — | 950
Eläkevelvoitteet | 91 | — | — | — | 91
Vahvistetut tappiot | 3 045 | — | — | — | 3 045
Vuokrasopimukset | 3 341 | -235 | — | — | 3 106
Saamisten arvonalentumiset | 100 | — | — | — | 100
Muut erät | 172 | -38 | — | — | 135
Laskennallisten verojen netottaminen | -6 363 | 234 |  |  | -6 129
Yhteensä | 1 338 | -41 | — | — | 1 297
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |
Aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | -8 991 | 494 | — | — | -8 497
Vuokrasopimukset | -3 287 | 206 | — | — | -3 081
Muut erät | -661 | 163 | — | — | -498
Laskennallisten verojen netottaminen | 6 309 | -206 |  |  | 6 103
Yhteensä | -6 630 | 657 | — | — | -5 973

| Käyttämättömät vahvistetut tappiot |  | Kirjatut laskennalliset verosaamiset |  | Kirjaamattomat laskennalliset verosaamiset
EUR tuhatta | 2024 | 2023 |  | 2024 | 2023 |  | 2024 | 2023
Vanhentuu 1–10 vuodessa | 166 676 | 154 272 |  | 3 045 | 3 045 |  | 33 335 | 30 855
Yhteensä | 166 676 | 154 272 |  | 3 045 | 3 045 |  | 33 335 | 30 855

Tilikaudelta 2024 muodostuvat vahvistamattomat käyttämättömät tappiot ovat 22,5 miljoonaa
euroa.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 99

|  |  | Tilinpäätös

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Tuloverot • Kauden verokuluna tai -tuottona esitetään kauden verotettavasta tulosta kunkin maan tuloverokannan perusteella maksettava vero oikaistuna väliaikaisista eroista johtuvien laskennallisten verosaamisten ja -velkojen muutoksilla. Verotettavaan tuloon perustuvat verot lasketaan perustuen vallitseviin verokantoihin maissa, joissa konserni toimii. • Verot kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi jos ne liittyvät muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan kirjattuihin eriin. Tällöin myös vero kirjataan vastaavasti muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan. • Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset ja -velat vähennetään toisistaan, kun siihen on lakiin perustuva oikeus ja kun suoritus on tarkoitus toteuttaa nettomääräisesti tai saaminen ja velka on tarkoitus realisoida samanaikaisesti. |
| Laskennalliset verot • Laskennalliset verot kirjataan varojen ja velkojen konsernitilinpäätökseen sisältyvien kirjanpitoarvojen ja verotuksellisten arvojen välisistä väliaikaisista eroista. Laskennallista veroa ei kirjata liikearvon alkuperäisestä kirjaamisesta tai varojen ja velkojen alkuperäisestä kirjaamisesta, kun kyseessä ei ole liiketoimintojen yhdistäminen eikä liiketapahtuma toteutumisaikanaan vaikuta kirjanpidon tulokseen eikä verotettavaan tuloon. • Laskennalliset verot määritetään niiden verokantojen (ja -lakien) perusteella, jotka on säädetty tai käytännössä hyväksytty raportointikauden loppuun mennessä ja joita odotetaan sovellettavan, kun kyseinen laskennallinen verosaaminen realisoituu tai laskennallinen verovelka suoritetaan. • Laskennallisia verosaamisia kirjataan vain siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että tulevaisuudessa on käytettävissä verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikaiset erot voidaan hyödyntää. • Laskennalliset verosaamiset ja -velat vähennetään toisistaan silloin, kun kauden verotettavaan tuloon perustuvien verosaamisten ja -velkojen vähentämiseen toisistaan on lakiin perustuva oikeus, ja kun laskennalliset verosaamiset ja -velat liittyvät saman veronsaajan perimiin tuloveroihin. |
| KESKEISET HARKINTAAN PERUSTUVAT RATKAISUT Tuloverojen kirjaaminen • Tuloslaskelman verokulu muodostuu tilikauden verotettavaan tuloon perustuvasta verosta ja laskennallisesta verosta. Verot merkitään tuloslaskelmaan, paitsi milloin ne liittyvät muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan kirjattaviin eriin. Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero lasketaan verotettavasta tulosta kunkin maan tilinpäätöspäivään mennessä säädettyjen verokantojen perusteella. Veroa oikaistaan mahdollisilla edellisiin tilikausiin liittyvillä veroilla. |

| • Johto arvioi veroilmoituksissa otettuja kantoja tilanteissa, joissa verolainsäädäntö jättää tilaa tulkinnoille. Tällaisissa tilanteissa kirjattavat verovelat perustuvat johdon arvioihin. Tuloverojen kokonaismäärän arvioiminen koko konsernin tasolla edellyttää merkittävää harkintaa, joten lopullisen veron määrään liittyy epävarmuutta. |
| Laskennallisten verosaamisten kirjaaminen verotuksellisista tappioista • Johdon harkintaa tarvitaan määritettäessä sitä missä määrin laskennallisia verosaamisia voidaan kirjata. Konsernin johto on käyttänyt harkintaa päättäessään kirjataanko laskennallista verosaamista käyttämättömistä verotuksellisista tappioista tai käyttämättömistä verohyvityksistä. • Kirjaaminen tehdään siihen määrään asti kuin on todennäköistä, että tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan käyttämättömät verotukselliset tappiot sekä käyttämättömät verotukseen liittyvät hyvitykset voidaan hyödyntää. • Tulevaisuuden verotettavien voittojen arvioiminen perustuu Enersensen strategiaan, ennusteisiin ja epävarmuuksien arviointiin. Enersensen johto seuraa konsernin taloudellista asemaa ja arvioi tulevaa kehitystä kuukausittain. Verotuksellisista tappioista ja käyttämättömistä hyvityksistä kirjattujen laskennallisten verosaamisten määrää arvioidaan jokaisena raportointikauden päättymispäivänä. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 100

|  |  | Tilinpäätös

11. Liikearvo ja aineettomat hyödykkeet

EUR tuhatta | Liikearvo | Asiakassuhteet | Kehittämismenot | Tuulivoima- hankekanta | Muut aineettomat hyödykkeet | Ennakkomaksut aineettomista hyödykkeistä | Muut aineettomat hyödykkeet yhteensä
2024 |  |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 27 805 | 9 647 | 3 811 | 22 601 | 11 796 | 144 | 47 999
Lisäykset | — | — | 113 | 10 090 | — | 3 | 10 206
Vähennykset | — | — | — | -10 198 | -15 | — | -10 213
Siirrot erien välillä | — | — | 707 | — | 76 | -114 | 668
Siiretty myytäväksi oleviksi luokiteltuihin varoihin | — | — | — | -21 034 | — | — | -21 034
Hankintameno 31.12. | 27 805 | 9 647 | 4 630 | 1 459 | 11 857 | 33 | 27 626
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | — | -3 303 | -2 016 | -45 | -2 442 | — | -7 806
Poistot | — | -966 | -465 | — | -603 | — | -2 034
Vähennykset | — | — | — | — | 15 | — | 15
Arvonalentumiset | -1 720 | — | -1 746 | -57 | -5 000 | — | -6 803
Siiretty myytäväksi oleviksi luokiteltuihin varoihin | — | — | — | 101 | — | — | 101
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -1 720 | -4 269 | -4 228 | — | -8 029 | — | -16 526
Kirjanpitoarvo 1.1. | 27 805 | 6 344 | 1 795 | 22 558 | 9 354 | 144 | 18 592
Kirjanpitoarvo 31.12. | 26 085 | 5 378 | 403 | 1 459 | 3 827 | 33 | 11 100

Muut aineettomat hyödykkeet koostuvat pääasiassa teknologiaan perustuvasta aineettomasta
hyödykkeestä, yhteensä 3,0 miljoonaa euroa, aineettomista oikeuksista ja muista aineettomista
hyödykkeistä. Teknologia hyödykkeeseen, joka ei kuulu ydinliiketoimintaan, tehtiin 5,0 miljoonan
euron alaskirjaus. Asiakassuhteet ovat muodostuneet Empower-yrityshankinnan yhteydessä
vuonna 2020.
Myytävänä oleviksi luokitellut varat ja velat
Enersense tiedotti 19 joulukuuta 2024, että se myy tuuli- ja aurinkovoiman
hankekehitysliiketoiminnan Fortumille. Kauppa toteutui 26.2.2025. Tuulivoimahankekannasta 20,9
miljoonaa euroa raportoidaan taseella myytävissä olevina. Lisäksi myyvissä olevina raportoidaan
lyhytaikaisia saatavia 0,0 miljoonaa euro, laskennallista verovelkaa 4,2 miljoonaa euroa ja
lyhytaikaisia velkoja 0,7 miljoonaa euroa. Kauppa toteutui 26.2.2025.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 101

|  |  | Tilinpäätös

EUR tuhatta | Liikearvo | Asiakassuhteet | Kehittämismenot | Tuulivoima- hankekanta | Muut aineettomat hyödykkeet | Ennakkomaksut aineettomista hyödykkeistä | Muut aineettomat hyödykkeet yhteensä
2023 |  |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 27 874 | 9 647 | 3 335 | 22 714 | 10 880 | 144 | 46 720
Lisäykset | — | — | 1 117 | — | 1 | 939 | 2 057
Yritysmyynnit | -69 | — | -200 | — | -100 | — | -300
Vähennykset | — | — | -362 | -113 | -4 | — | -478
Siirrot erien välillä | — | — | -79 | — | 1 019 | -939 | —
Hankintameno 31.12. | 27 805 | 9 647 | 3 811 | 22 601 | 11 796 | 144 | 47 999
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | — | -2 337 | -1 985 | — | -2 019 | — | -6 341
Poistot | — | -966 | -226 | — | -522 | — | -1 714
Yritysmyynnit |  |  | 185 |  | 95 |  | 280
Vähennykset | — | — | 10 | — | 4 | — | 14
Arvonalentumiset | — | — | — | -45 | — | — | -45
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | — | -3 303 | -2 016 | -45 | -2 442 | — | -7 806
Kirjanpitoarvo 1.1. | 27 874 | 8 276 | 1 127 | 22 714 | 8 861 | 122 | 18 592
Kirjanpitoarvo 31.12. | 27 805 | 6 344 | 1 795 | 22 556 | 9 354 | 144 | 40 193

Arvonalentumistestaus
Johto seuraa liikearvoa pääosin liitetiedossa 3. määriteltyjen kolmen segmentin tasolla, jotka
määriteltiin uudelleen vuoden 2024 alussa. Näiden kolme lisäksi neljäntenä on testattu ei-
ydinliiketoimintaan kuuluva Enersense Charging Oy. Konsernissa testataan vuosittain, ovatko
liikearvon perusteet edelleen olemassa ja niiden mukaisesti ennustetut rahavirrat kerrytettävissä.
Laskelmissa käytettävät rahavirtaennusteet perustuvat johdon hyväksymään budjettiin ja sitä
seuraavan neljän vuoden ennusteeseen.
Arvonalentumistestauksen ajankohta vuosittaisessa testauksessa viimeisen neljänneksen
lähtökohtana on vuoden kolmannen neljänneksen tilanne.
Ennustejakson jälkeinen ajanjakso on määritelty ekstrapoloimalla rahavirrat käyttämällä
testaushetkellä arvioitua todennäköistä vuotuista kasvua.
Arvonalentumistestauksen yhteydessä konserni on analysoinut testauksen tulosten herkkyyttä
keskeisten oletusten muutoksille. Testaustulokset ovat herkimpiä muutoksille käyttökate-
ennusteissa (EBITDA-ennuste) ja diskonttokoroissa. Johdon arvion mukaan mikään jokseenkin
mahdollinen muutos diskonttokorossa tai tuottotasossa ei aiheuttaisi sitä, että testattavien
liikearvojen kirjanpitoarvot ylittäisivät kerrytettävissä olevat rahamäärät testatuista Power ja
Connectivity liiketoimintasegmenteissä. Liikearvoon tehty 1,7 miljoonan euron alaskirjaus liittyy
Enersense Charging Oy:n, joka ei kuulu ydinliiketoimintaan, hankintaan liittyvään liikearvoon.
Herkkyystarkastelussa todettiin Industry-segmentin käyttökatteen olevan herkkä mahdolliselle
muutokselle. Jos käyttökate Industry-segmentissä vuosittain alenee 2,0 prosenttiyksikköä,
kerrytetyt rahavirrat vastaavat segmentille kohdistettujen omaisuuserien kirjanpitoarvoa.
Testausarvo ylittää 29 miljoonalla eurolla (83%) kirjanpitoarvon.
Fortumille 26.2.2025 myyty tuulivoimahankekanta, joka on luokiteltu myytävänä olevaksi ja
arvostettu kirjanpitoarvoon, joka on todennäköistä luovutushintaa alhaisempi, testattiin erikseen.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 102

|  |  | Tilinpäätös

Jäljelle jäävä tuulivoimahankekannan testaus suoritetaan hankekantatasolla
käyttöarvomenetelmää käyttäen siten, että jäljelle jäävä hanke arvostetaan sen edistymisen
mukaan. Se on rakentamis-vaiheessa oleva, jolloin vastaisten kassavirtojen nykyarvoon on käytetty
diskonttokorko ennen veroja oli 10,2 % (11,9 %). Johdon arvion mukaan mahdollinen muutos
diskonttokorossa ei aiheuttaisi sitä, että testattavien hankkeiden kirjanpitoarvot ylittäisivät
kerrytettävissä olevat rahamäärät. Kaudella kirjatut arvonalentumiset liittyvät peruuntuneisiin
hankkeisiin.
Liikearvon jakautuminen segmenteittäin:

EUR tuhatta | 2024
Industry | 11 181
Power | 10 318
Connectivity | 4 586
Yhteensä | 26 085

Käyttöarvon laskennassa käytetyt oletukset testausajankohdittain:

2024 | Liikevaihdon kasvu-%, ennustejakso | Terminaali- kasvuoletus, % | Liikevoitto-%, ennustejakso | Ennustettu liikevoitto-%, terminaali-arvo | Diskonttaus- korko ennen veroja, %
Industry | -36,2–5,2 | 1,0 | -0,4–7,8 | 7,7 | 10,2
Power | 2,0–4,5 | 1,0 | 1,5–8,9 | 8,3 | 10,2
Connectivity | 2,0–4,7 | 1,0 | 3,4–8,2 | 8,1 | 10,2
2023 |  |  |  |  |
Industry | 5,5–23,2 | 1,0 | 2,1–8,5 | 8,3 | 11,9
Power | -13,8–39,1 | 1,0 | 2,7–8,9 | 7,6 | 11,9
Connectivity | 0,0–15,7 | 1,0 | 2,7–4,5 | 4,4 | 11,9

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Liikearvo Liikearvo syntyy tytäryritysten hankinnan yhteydessä, kun luovutettu vastike ylittää hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon. Liikearvo kirjataan taseen hankintamenoon vähennettynä kertyneillä arvonalentumistappioilla. Liikearvosta ei tehdä poistoja, mutta se testataan arvonalentumisen varalta vuosittain tai tätä useammin, jos tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat mahdolliseen arvon alentumiseen. Asiakassuhteet Liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut asiakassopimukset kirjataan hankinta-ajankohdan käypään arvoon. Niiden taloudellinen vaikutusaika on rajallinen, joten ne merkitään taseeseen hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappiolla. Kehittämismenot Kehittämismenot, jotka välittömästi johtuvat yksilöitävissä olevien ja ainutlaatuisten, konsernin määräysvallassa olevien omaisuuserien suunnittelusta, testauksesta ja toteutuksesta, merkitään taseeseen aineettomiksi hyödykkeiksi seuraavien kriteerien täyttyessä: • Aineettoman hyödykkeen valmiiksi saattaminen on teknisesti toteutettavissa niin, että se voidaan ottaa käyttöön tai myydä • Konsernilla on aikomus saattaa aineeton hyödyke valmiiksi ja käyttää sitä tai myydä se • Konserni pystyy käyttämään tai myymään aineettoman hyödykkeen • Konserni pystyy osoittamaan, miten aineeton hyödyke tulee kerryttämään todennäköistä taloudellista hyötyä • Konsernilla on käytettävissä riittävästi teknisiä, taloudellisia ja muita voimavaroja kehittämistyön loppuunsaattamiseen ja aineettoman hyödykkeen käyttämiseen tai myymiseen, ja • Konserni pystyy määrittämään luotettavasti aineettoman hyödykkeen kehittämisvaiheessa aiheutuvat menot. • Kehittämismenoihin aktivoidaan välittömät menot sisältävät kehittämisestä aiheutuvat suorat henkilöstömenot, asianmukaisen osuuden niihin liittyvistä yleismenoista ja suorat hankinnat. • Aktivoidut kehittämismenot kirjataan taseen aineettomiin hyödykkeisiin hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla. Poistojen tekeminen aloitetaan, kun omaisuuserä on valmis käytettäväksi. Aineettomat oikeudet ja muut aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet ja muut aineettomat hyödykkeet kirjataan taseeseen hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumisilla. Hankekantaan perustuvat aineettomat hyödykkeet testataan vuosittain arvonalentumisen osalta, tai sitä useammin, jos tapahtumat tai olosuhteiden muutokset antavat viitteitä mahdollisesta arvon alentumisesta. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 103

|  |  | Tilinpäätös

| Aineettomien hyödykkeiden arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat: • Asiakassuhteet: 10 vuotta • Kehittämismenot: 3–10 vuotta • Aineettomat oikeudet: 5–10 vuotta • Muut aineettomat hyödykkeet: 1–15 vuotta Myytäessä hankeen arvo kirjataan poistoksi myyntituottoa vähentämään. Jos hanke peruuntuu, kirjataan sen arvonalentumisena kuluksi. Hankkeiden arvonalentuminen testataan hankekohtaisesti vuosittain minkä lisäksi niiden kirjanpitoarvoja arvioidaan säännöllisesti mahdollisten arvonalentumisen viitteiden havaitsemiseksi. Käyttöarvolaskelmissa käytetyt arviot tulevista rahavirroista perustuvat hankekohtaisiin taloudellisiin suunnitelmiin ja ajanjaksot, joilta rahavirrat huomioidaan ennusteissa vaihtelevat hankekohtaisesti. Arvonalentuminen • Liikearvosta, sekä aineettomista hyödykkeistä, joiden taloudellinen vaikutusaika on rajoittamaton, ei kirjata poistoja. Niille tehdään arvonalentumistesti vuosittain tai sitä useammin, jos tapahtumat tai olosuhteiden muutokset antavat viitteitä mahdollisesta arvon alentumisesta. Muut aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet testataan arvonalentumisen varalta aina, kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, ettei kirjanpitoarvoa vastaavaa rahamäärää mahdollisesti saada kerrytetyksi. • Määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän, kirjataan arvonalentumistappiona. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo vähennettynä luovutuksesta johtuvilla menoilla tai sen käyttöarvo sen mukaan, kumpi niistä on suurempi. Omaisuuserät ryhmitellään arvonalentumisen arviointia varten alimmille tasoille, joilla kertyy pitkälti muiden omaisuuserien tai omaisuuseräryhmien rahavirroista riippumattomia yksilöitävissä olevia rahavirtoja (rahavirtaa tuottavat yksiköt). • Jokaisen raportointikauden lopussa tulee tarkastella, onko omaisuuserän, lukuun ottamatta liikearvoa, arvonalentuminen syytä peruuttaa. Liikearvosta kirjattua arvonalentumistappiota ei peruuteta myöhemmillä kausilla. |
| KESKEISET HARKINTAAN PERUSTUVAT RATKAISUT Arvonalentumistestaus • Konsernin johto on arvioinut yrityshankinnoista kirjattujen asiakassuhteiden taloudellista vaikutusaikaa. Vaikutusajat arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä ja oikaistaan tarvittaessa. |

| • Aineettomien hyödykkeiden mahdollinen arvonalentuminen testataan, kun on viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän arvo saattaa olla alentunut (arvioidaan vähintään jokaisen raportointikauden lopussa). Arvonalentumistesti perustuu laskelmiin, joissa määritellään rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät. Rahavirtaa tuottavan yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä on sen käyttöarvo. Käyttöarvolaskelmat perustuvat diskontattuihin rahavirtoihin, joita omaisuuserän arvioidaan kerryttävän. Alla on kuvattu keskeiset käyttöarvolaskelmiin liittyvät arviot ja hankinta: • Vastaisten rahavirtojen ennustaminen – nämä perustuvat viimeisimpiin johdon hyväksymiin, viiden vuoden ajanjakson kattaviin ennusteisiin ja kuvastavat odotuksia, jotka koskevat myyntituottojen kasvua, liiketoiminnan kuluja, käyttökateprosenttia (EBITDA-%), investointeja ja rahavirtoja ja perustuvat aikaisempaan kokemukseen ja johdon odotuksiin markkinoilla tulevaisuudessa tapahtuvista muutoksista • Kyseisiin rahavirtoihin sovellettavat diskonttauskorot – käytetyt ennen veroja määritetyt diskonttauskorot ovat pääomakustannusten painotettu keskiarvo, joka on määritetty tarkasteluhetkellä markkinoilta saatujen syöttötietojen perusteella ja oikaistu rahavirtaa tuottavan yksikön erityisten riskien huomioon ottamiseksi. Oikaistu verojen jälkeen määritetty diskonttauskorko muutetaan ennen veroja määritetyksi koroksi kullekin rahavirtaa tuottavalle yksikölle perustuen verokantaan, jota sovelletaan siellä, missä rahavirtaa tuottava yksikkö toimiin. • Odotettavissa olevat pitkän aikavälin kasvuvauhti – viiden vuoden ajanjakson jälkeiset rahavirrat extrapoloidaan arvioituja kasvuvauhia käyttäen. Kasvuvauhti perustuu kunkin rahavirtaa tuottavan yksikön odotettavissa olevalle pitkän aikavälin tuloksellisuudelle markkinoilla, joilla se toimii ja se vastaa energiaratkaisujen markkinoiden keskimääräisiä pitkän aikavälin kasvuvauhteja. Arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut saattavat muuttua taloudellisten ja toiminnallisten olosuhteiden muuttuessa. Toteutuvat rahavirrat voivat näin ollen poiketa ennusteista ja tästä voi aiheutua muutoksia arvonalentumistappioiden kirjaamiseen tulevilla kausilla. Liikearvon kirjanpitoarvoa pienennetään, jos sen kirjanpitoarvo on suurempi kuin arvioitu kerrytettävissä oleva rahamäärä. Arvon alentuminen kirjataan tuloslaskelmaan, jos rahavirtaa tuottavan yksikön kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Liikearvosta kirjattua arvonalentumistappiota ei peruuteta myöhemmällä kaudella. Muut aineettomat hyödykkeet testataan arvioimalla kunkin yksittäisen omaisuuserän kerrytettävissä oleva rahamäärä tai jos tämä ei ole mahdollista, sen rahavirtaa tuottavan yksikön, johon omaisuuserä kuuluu, kerrytettävissä oleva rahamäärä. Rahavirtaa tuottavat yksiköt ovat alin taso, jolle omaisuuserät on ryhmitelty ja joka kerryttää erikseen yksilöitävissä olevia rahavirtoja. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 104

|  |  | Tilinpäätös

12. Aineelliset hyödykkeet

EUR tuhatta | Maa-alueet | Raken- nukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja kesken- eräiset työt | Yhteensä
2024 |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 494 | 19 727 | 23 820 | 308 | 960 | 45 309
Lisäykset | — | 1 764 | 5 049 | 194 | 1 819 | 8 827
Vähennykset | — | -1 072 | -1 347 | -61 | — | -2 479
Hankintameno 31.12. | 494 | 20 507 | 27 796 | 1 687 | 355 | 50 840
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -67 | -11 010 | -12 876 | -126 | — | -24 079
Poistot | -50 | -3 134 | -4 580 | -126 | — | -7 890
Vähennykset | — | 291 | 909 | 60 | — | 1 259
Arvonalentumiset | — | -35 | -37 | — | — | -72
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -117 | -13 888 | -16 584 | -192 | — | -30 782
Kirjanpitoarvo 1.1. | 427 | 8 717 | 10 944 | 182 | 960 | 21 230
Kirjanpitoarvo 31.12. | 377 | 6 620 | 11 212 | 1 495 | 355 | 20 058

EUR tuhatta | Maa-alueet | Raken- nukset ja rannelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja keskeneräis et työt | Yhteensä
2023 |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 355 | 17 390 | 20 995 | 315 | 357 | 39 412
Lisäykset | 139 | 2 586 | 3 754 | 67 | 739 | 7 285
Vähennykset | — | -225 | -922 | -75 | -136 | -1 357
Yritysmyynnit | — | -24 | -7 | — | — | -32
Siirrot erien välillä | — | -5 | 5 | — | — | —
Hankintameno 31.12. | 355 | 17 390 | 20 995 | 315 | 357 | 45 308
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -29 | -8 035 | -9 025 | -109 | — | -17 199
Poistot | -37 | -3 092 | -4 439 | -90 | — | -7 658
Vähennykset | — | 116 | 584 | 74 | — | 774
Yritysmyynnit | — | 24 | 5 | — | — | 29
Arvonalentumiset | — | -23 | -2 | — | — | -25
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -67 | -11 010 | -12 876 | -126 | — | -24 079
Kirjanpitoarvo 1.1. | 325 | 9 355 | 11 970 | 206 | 357 | 22 213
Kirjanpitoarvo 31.12. | 427 | 8 717 | 10 944 | 182 | 960 | 21 230

Käyttöoikeusomaisuuserät sisältyvät taseen aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin. Lisätietoja
käyttöoikeusomaisuuseristä on liitetiedossa 13. Vuokrasopimukset.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 105

|  |  | Tilinpäätös

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Maa-alueet kirjataan taseen aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin alkuperäiseen hankintamenoon. Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan taseen aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin poistoilla vähennettyyn hankintamenoon. Hankintamenoon luetaan hyödykkeiden hankinnasta välittömästi aiheutuvat menot. Poistot lasketaan tasapoistoina hyödykkeen arvioidulle taloudelliselle vaikutusajalle. Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat: • Rakennukset 10–30 vuotta • Koneet ja laitteet 3–15 vuotta • Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 3–12 vuotta Omaisuuserien jäännösarvot ja taloudelliset vaikutusajat tarkistetaan jokaisena raportointikauden päättymispäivänä, ja niitä muutetaan tarvittaessa. Jos on viitteitä, että omaisuuserän kirjanpitoarvo on suurempi kuin siitä kerrytettävissä oleva arvioitu rahamäärä, se testataan ja kirjanpitoarvo tämän jälkeen alennetaan kerrytettävissä olevaa rahamäärää vastaavaksi välittömästi. Myyntivoitot ja - tappiot määritetään vertaamalla myyntituloa kirjanpitoarvoon, ja ne merkitään tuloslaskelmaan. Arvonalentuminen on esitetty liitetiedossa 11. Aineettomat hyödykkeet. |

13. Vuokrasopimukset
Enersense vuokraa pääasiassa toimitiloja, asuntoja, henkilö-, paketti- ja kuorma-autoja sekä
työvälineitä. Toimitilojen ja asuntojen sopimukset ovat tyypillisesti toistaiseksi voimassa olevia
sopimuksia, jotka on määritelty kolmen vuoden mittaisiksi. Ajoneuvojen ja työvälineiden
sopimukset ovat tyypillisesti määräaikaisia. Sopimukset voivat sisältää jatkamis- ja päättämis-
optioita. Pääosaan toimitilojen vuokrasopimuksista liittyy indeksikorotusehtoja, jotka on
tyypillisesti sidottu kuluttajahintaindeksiin tai kiinteistön ylläpidon kustannusindeksiin. Näitä
ei oteta huomioon vuokrasopimusvelassa ennen kuin ne toteutuvat.
Taseessa esitetään seuraavat käyttöoikeusomaisuuserät liittyvät määrät:

EUR tuhatta | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Ajoneuvot | Yhteensä
2024 |  |  |  |
Kirjanpitoarvo 1.1. | 215 | 8 686 | 6 630 | 15 531
Lisäykset | — | 1 694 | 3 246 | 4 940
Vähennykset | — | -792 | -367 | -1 159
Poistot | -50 | -3 079 | -2 790 | -5 920
Arvonalentumiset | — | -4 | -1 | -4
Kirjanpitoarvo 31.12. | 165 | 6 505 | 6 718 | 13 388
EUR tuhatta | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Ajoneuvot | Yhteensä
2023 |  |  |  |
1.1. | 113 | 9 258 | 7 066 | 16 437
Lisäykset | 139 | 2 586 | 2 503 | 5 228
Vähennykset | — | -109 | -122 | -231
Poistot | -37 | -3 026 | -2 815 | -5 878
Arvonalentumiset | — | -23 | -2 | -25
Kirjanpitoarvo 31.12. | 215 | 8 686 | 6 630 | 15 531

EUR tuhatta | 31.12.2024 | 31.12.2023
Vuokrasopimusvelat |  |
Lyhytaikaiset | 5 639 | 6 141
Pitkäaikaiset | 7 462 | 9 266
Yhteensä | 13 101 | 15 407

Vuokrasopimusvelkojen maturiteetti on esitetty liitetiedossa 20. Rahoitusriskien ja pääoman hallinta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 106

|  |  | Tilinpäätös

Tuloslaskelma sisältää seuraavat vuokrasopimuksiin liittyvät määrät:

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot*) |  |
Maa-alueet | -50 | -37
Rakennukset ja rakennelmat | -3 079 | -3 026
Ajoneuvot | -2 790 | -2 815
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot yhteensä | -5 920 | -5 878
Korkokulut**) | -396 | -515
Lyhytaikaisiin vuokra-sopimuksiin liittyvät kulut***) | -1 078 | -926
Arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut***) | -1 271 | -928
Vuokrasopimuksista aiheutuva lähtevä rahavirta yhteensä | -9 449 | -8 756

* Sisältyvät tuloslaskelmassa erään Poistot.
**) Sisältyvät tuloslaskelmassa erään Rahoituskulut.
***) Sisältyvät tuloslaskelmassa erään Muut kulut.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE • Enersense arvioi sopimuksen syntymisajankohtana sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen. Sopimus on vuokrasopimus tai siihen sisältyy vuokrasopimus, jos se antaa oikeuden yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan määräysvaltaan tietyksi ajanjaksoksi vastiketta vastaan. Enersense kirjaa vuokrasopimuksesta, jossa se toimii vuokralle ottajana, käyttöoikeusomaisuuserän ja vastaavan vuokrasopimusvelan vuokrasopimuksen alkamisajankohtana. Alkamisajankohdaksi katsotaan se hetki, jolloin vuokrasopimuksen kohdeomaisuuserä on vuokralle ottajan käytettävissä. • Enersense arvostaa vuokrasopimusvelan sopimuksen alkamisajankohtana diskonttaamalla odotettavissa olevat tulevat vuokramaksut nykyarvoon. Vuokrasopimusvelan arvostukseen sisällytettäviin maksuihin huomioidaan kiinteät maksut, indeksiin tai muuhun hintatasoon perustuvat maksut, jäännösarvotakuiden määrät, joiden odotetaan tulevan Enersensen maksettavaksi sekä osto-option toteutusmäärä, jos sen käyttö on kohtuullisen varmaa. Rangaistusmaksut vuokrasopimuksen päättämisestä sisällytetään vuokrasopimusvelan arvostukseen, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että Enersense käyttää päättämisoption. • Enersense diskonttaa vuokramaksut käyttäen vuokrasopimuksen sisäistä korkoa. Jos tämä korko ei ole helposti määritettävissä, käytetään vuokralle ottajan lisäluoton korkoa, eli korkoa, jonka Enersense joutuisi maksamaan lainatessaan vastaavaksi ajaksi ja vastaavanlaisin vakuuksin rahat, jotka tarvitaan käyttöoikeusomaisuuserän arvoa vastaavan omaisuuserän hankkimiseksi vastaavanlaisessa taloudellisessa ympäristössä. Vuokrasopimusvelan korkokulu esitetään liiketoiminannan rahavirrassa. |

| • Vuokrasopimuksen alkamisajankohdan jälkeen, vuokrasopimusvelka arvostetaan efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon. Vuokrasopimusvelan määrä määritetään uudelleen,kun vuokramaksuissa tapahtuu muutos esimerkiksi indeksimuutosten seurauksena, sopimuksessa olevien optioiden käyttöä arvioidaan uudelleen tai muiden vuokrasopimusmuutosten huomioon ottamiseksi. Käyttöoikeusomaisuuserät arvostetaan hankintamenoon, joka sisältää vuokrasopimusvelan alkuperäisen määrän, ennen sopimuksen alkamisajankohtaa maksetut vuokrat, alkuvaiheen välittömät menot ja ennallistamismenot. Käyttöoikeusomaisuuseristä tehdään poistot yleensä tasaerinä omaisuuserän taloudellisena vaikutusaikana tai sitä lyhyempänä vuokra-aikana. Jos Enersense on kohtuullisen varma, osto-option käyttämisestä, käyttöoikeusomaisuuserän poistoaikana käytetään omaisuuserän taloudellista vaikutusaikaa. Lisätietoja poistoista on liitetiedoissa 12. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet. |
| KESKEISET HARKINTAAN PERUSTUVAT RATKAISUT Vuokra-ajan määrittäminen • Enersensen vuokrasopimukset voivat olla toistaiseksi voimassa olevia sopimuksia tai ne voivat sisältää jatkamis- tai päättämisoptioita. Enersense ottaa huomioon vuokra-ajan määrittämisessä kaikki ne tosiseikat ja olosuhteet, joista syntyy taloudellinen kannustin vuokrasopimuksen jatkamiseen. Näitä ovat esimerkiksi, omaisuuserän tarpeellisuus Enersensen liiketoiminnalle, vuokrakohteeseen tehdyt perusparannukset ja mahdolliset korvaavan omaisuuserän vuokraamiseen liittyvät kulut. Vuokra-aika arvioidaan uudelleen, kun tapahtuu merkittävä tapahtuma tai olosuhteiden muutos. Lisäluoton koron määrittäminen • Konserni määrittää vuokrasopimusten lisäluoton koron käyttäen lähtökohtana rahalaitosten kanssa solmittujen lainojen korkoja ja lisäksi huomioiden IFRS 16 -vaatimusten mukaisesti, että käytettävä korko huomioi vuokrasopimusten alkamisajankohdan, vuokra-ajan, kohteiden ja toimintaympäristön vaikutukset. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 107

|  |  | Tilinpäätös

14. Pääomaosuusmenetelmällä käsiteltävät sijoitukset
Alla on esitetty tiedot Enersensen osakkuus- ja yhteisyrityksistä.

| Omistusosuus, %
Yrityksen nimi | Rekisteröintimaa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Empower 4Wind OÜ | Viro | 60,0 % | 60,0 %
Yrittäjien Voima Oy | Suomi | 40,0 % | 40,0 %
Harku Sindi JV OÜ | Viro | 50,0 % | 50,0 %
P2X Solution Oy | Suomi | 8,9 % | 18,5 %

Empower 4Wind OÜ on virolainen tuuliturbiinien huolto- ja korjauspalveluja tuottava yhtiö.
Huolimatta enemmistöomistuksesta, Empower 4Wind OÜ:n on käsitelty yhteisyrityksenä
osakkeenomistajien yksimielisyyteen perustuvan päätöksentekomenettelyn vuoksi.
Päätöksenteosta on sovittu Empower 4Wind OÜ:n osakassopimuksessa. Yrittäjien Voima Oy on
suomalainen osakeyhtiö, jonka toimialana on sähkön ja muun energian hankkiminen
osakkeenomistajille. Yrittäjien Voima Oy omistaa osuuden Voimaosakeyhtiö SF:stä, joka
puolestaan omistaa osuuden Fennovoima Oy:stä, jonka takia Yrittäjien Voima Oy:n kirjanpitoarvo
kirjattiin alas vuonna 2022. Lisäksi Enersensellä on muu taseen ulkopuolinen vastuu 1,2 miljoonaa
euroa Yrittäjien Voima Oy:lle.
Harku Sindi JV OÜ on virolainen yhteisyritys, joka on rakentanut voimajohtoa Viroon. Tällä hetkellä
yhtiö ei ole aktiivinen. P2X Solution Oy, jonka toimialana on vihreän vedyn tuottaminen, sai uuden
pääomistajan sveitsiläisen Alpiq AG:n huhtikuussa 2024, jolloin Enersensen omistusosuus väheni 8,9
prosenttiin. P2X Solutions Oy on käsitelty osakkuusyhtiönä johtuen erityisesti osakassopimukseen
perustuvasta oikeudesta kahteen hallituspaikkaan viidestä yhtiössä.
Osuus pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltyjen osakkuusyhtiöiden ja yhteisyrityksen tuloksesta on
kirjattu liikevoiton yläpuolelle, koska niiden katsotaan olevan strategisia omistuksia ja olennainen
osa Enersensen liiketoimintaa.
Alla on esitetty yhteenveto osakkuus- ja yhteisyritysten taloudellisesta informaatiota. Esitetyt luvut
vastaavat kyseisten osakkuus- ja yhteisyritysten tilinpäätöksissä esitettyjä lukuja, eivät Enersensen
osuutta.

2024 | Varat | Velat | Liikevaihto | Tilikauden tulos
Empower 4Wind OÜ | 1 751 | 389 | 3 309 | 95
Yrittäjien Voima Oy | 7 | 6 | 23 | —
Harku Sindi JV OÜ | 14 745 | 14 740 | — | —
P2X Solution Oy | 74 228 | 17 363 | — | -7 998
2023 |  |  |  |
Empower 4Wind OÜ | 1 718 | 358 | 3 320 | 164
Yrittäjien Voima Oy | 10 | 9 | 20 | —
Harku Sindi JV OÜ | 14 841 | 14 838 | — | —
P2X Solution Oy | 41 705 | 21 033 | 197 | -1 876

Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. | 13 881 | 10 937
Liiketoimintojen yhdistäminen | — | —
Lisäykset | — | 3 228
Vähennykset | — | —
Arvonalennukset | — | —
Osuus tilikauden tuloksesta | -770 | -285
Kirjanpitoarvo 31.12. | 13 110 | 13 881

Liiketoimet osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Tavaroiden ja palvelujen myynti | 3 401 | 1 889
Tavaroiden ja palvelujen ostot | 2 | 2
Korkotuotot | — | —

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 108

|  |  | Tilinpäätös

Avoimet saldot osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Lainasaamiset | — | —
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4 710 | 9 553

Tilikauden 2024 päätteeksi pääoma- tai muita lainoja ei ollut osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Osakkuusyritys Osakkuusyrityksiä ovat yritykset, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa eikä yhteistä määräysvaltaa. Yleensä tämä perustuu osakeomistukseen, joka tuottaa 20–50 % äänivallasta. Osakkuusyrityksiin tehdyt sijoitukset kirjataan alun perin hankintamenoon, ja sen jälkeen ne käsitellään pääomaosuusmenetelmällä. Konsernin osuus hankinnan jälkeisistä voitoista tai tappioista merkitään tuloslaskelmaan, ja sen osuus hankinnan jälkeisistä muun laajan tuloksen muutoksista kirjataan muihin laajan tuloksen eriin. Sijoituksen kirjanpitoarvoa oikaistaan vastaavasti. Jos konsernin osuus osakkuusyrityksen tappioista ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, ei kirjanpitoarvon ylittäviä tappioita kirjata, paitsi jos konsernilla on oikeudellisia tai tosiasiallisia velvoitteita osakkuusyrityksiin liittyen tai se on suorittanut maksuja osakkuusyritysten puolesta. Konsernin omistusosuuden mukainen osuus osakkuusyritysten tilikauden tuloksesta on laskettu konsernin omistusosuuden mukaisesti ja on esitetty konsernin tuloslaskelmassa osana liikevoittoa. Jokaisen raportointikauden lopussa ratkaistaan, onko objektiivista näyttöä siitä, että osakkuusyritykseen tehdyn sijoituksen arvo on alentunut. Yhteisyritys Yhteisyrityksiä ovat yritykset, joissa osapuolilla, joilla on yhteinen määräysvalta, on oikeuksia järjestelyn nettovarallisuuteen. Osuudet yhteisyrityksissä kirjataan konsernitaseeseen alun perin hankintamenoon, ja sen jälkeen ne käsitellään pääomaosuusmenetelmällä. |
| Pääomalainasaamiset Pääomalainasaamiset kirjataan alun perin käypään arvoon. Tämän jälkeen ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron menetelmää, koska pääomalainasaamisten rahavirrat koostuvat yksinomaan pääoman ja korkojen maksusta ja Enersensen niihin liittyvä liiketoimintamalli on rahavirtojen kerääminen. Pääomalainasaamisten arvonalentuminen lasketaan käyttäen kolmivaiheista mallia. Mikäli lainasaamisen luottoriski on todettu alhaiseksi tai sen luottoriski ei ole merkittävästi lisääntynyt, lainasaaminen on vaiheessa 1, jolloin arvonalentuminen kirjataan 12 kuukauden odotetun luottotappion perusteella. Mikäli luottoriski on merkittävästi kasvanut, siirretään saaminen vaiheeseen 2. |

15. Vaihto-omaisuus

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Aineet ja tarvikkeet | 12 199 | 12 975
Keskeneräinen työ | 2 320 | 3 288
Valmiit tuotteet | 514 | 907
Ennakkomaksut | 803 | 957
Yhteensä | 15 836 | 18 127

Tilikaudella Enersense on kirjannut kuluksi vaihto-omaisuuden hankintamenona -88,3 (-100,0)
miljoonaa euroa. Kulu esitetään tuloslaskelman erässä Materiaalit ja palvelut. Tilikaudella vaihto-
omaisuuteen tehtiin ei-ydinliiketoimintaan liittyvä 1,1 (0,0) miljoonaa euron arvonalennus.
Arvonalentumiskirjauksia ei ole peruutettu tilikauden aikana (2023: ei peruutuksia).

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alhaisempaan nettorealisointiarvoon. Hankintameno määritetään joko FIFO (first-in, first-out) tai painotetun keskihinnan menetelmää käyttäen vaihto-omaisuuden luonteesta riippuen. Aineiden ja tarvikkeiden hankintameno sisältää ostohinnan sekä kuljetuskustannukset. Keskeneräinen työ sisältää välittömät palkat ja muut sosiaalikulut sekä osuus keskeneräiseen työhän liittyvistä yleiskustannuksista. Nettorealisointiarvo tarkoittaa tavanomaisessa liiketoiminnassa toteutuvaa arvioitua myyntihintaa, josta on vähennetty arvioidut myynnin toteutumiseksi tarvittavat menot. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 109

|  |  | Tilinpäätös

16. Myyntisaamiset ja muut saamiset

EUR tuhatta | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset |  |
Pantattu tili | 1 325 | 1 325
Myyntisaamiset | 1 135 | 1 036
Muut saamiset | 37 | 750
Yhteensä | 2 497 | 3 111
Lyhytaikaiset |  |
Myyntisaamiset | 28 427 | 40 291
Muut rahoitusvarat*) | 3 166 | 3 627
Siirtosaamiset | 31 006 | 31 700
Yhteensä | 62 599 | 76 519
Siirtosaamisten olennaiset erät |  |
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 18 756 | 19 886
Ennakkomaksut | 5 240 | 11 801
Tuulivoimahankkeisiin liittyvä erä | 6 934 | —
Muut | 76 | 14
Yhteensä | 31 006 | 31 700

*) Muut rahoitusvarat sisältävät muun muassa vakuus ja takuumaksuja.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Konsernin rahoitusvarat koostuvat myyntisaamisista, muista rahoitussaamisista, rahavaroista (ks. liitetieto 17. Rahavarat). Nämä luokitellaan jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviin rahoitusvaroihin koska näitä rahoitusvaroja pidetään sopimusperusteisten rahavirtojen keräämiseksi ja niiden rahavirrat ovat yksinomaan pääoman ja koron maksua. Konsernin rahoitusvarat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää käyttäen. Lainasaamiset ja muut saamiset kirjataan alun perin käypään arvoon. Myyntisaamiset kirjataan alun perin transaktiohintaan. Korkotuotot sisältyvät rahoitustuottoihin. Rahoitusvaroihin kuuluva erä kirjataan pois taseesta, kun oikeudet sen rahavirtoihin ovat lakanneet tai ne on siirretty toiselle osapuolelle ja olennainen osa omistukseen liittyvistä riskeistä ja eduista on siirretty toiselle osapuolelle. Voitto tai tappio, joka syntyy kirjattaessa omaisuuserä pois taseesta, kirjataan tulosvaikutteisesti ja esitetään rahoituskuluissa. Factoring • Enersense käyttää factoring-järjestelyä, jossa myyntisaamisten olennaiset riskit ja edut on siirretty factoring-yhtiölle. Tällaiset myyntisaamiset esitetään taseessa, kunnes niistä on saatu suoritus factoring-yhtiöltä ja ne arvostetaan taseessa jaksotettuun hankintamenoon. Pääosin Enersense saa suorituksen heti, kun saamiset on siirretty factoring-yhtiölle. Konsernin näkemyksen mukaan liiketoimintamalli, jonka mukaan saamisia pidetään rahavirtojen keräämistä varten, soveltuu yhä näihin saamisiin, ja näin ollen ne edelleen arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. • Näiden käypä arvo ei perustu havainnoitavissa oleviin syöttötietoihin, jolloin niiden käypä arvo on käyvän arvon hierarkian tasolla 3. Käypä arvo ei olennaisesti eroa alkuperäisestä hankintamenosta. Käyvän arvon hierarkia on kuvattu liitteessä 21. Lainat. Käyvän arvon muutos esitetään muissa tuotoissa tai kuluissa, ja factoringin rahoituskulut esitetään rahoituskuluissa. Rahoitusvarojen arvonalentuminen • Rahoitusvaroihin liittyvät odotettavissa olevat luottotappiot arvioidaan ennakoivasti. • Myyntisaamisten ja asiakassopimuksiin perustuvien omaisuuserien arvostamiseen sovelletaan yksinkertaistettua mallia, jonka mukaan luottotappio kirjataan myyntisaamisen tai asiakassopimuksiin perustuvan omaisuuserän koko voimassaoloajalta odotettavissa olevien luottotappioiden perusteella. Enersense on määrittänyt odotettavissa olevat luottotappioasteet eri ikäisille myyntisaamisille ikäjakauman mukaisesti huomioiden saamisten erityispiirteet ja riskit. Odotettavissa olevan luottotappion määrä perustuu johdon parhaaseen arvioon ennakoitavista laiminlyönneistä. Luottotappiomalli huomioi asiakkaiden aikaisemman maksukäyttäytymisen sekä käytettävissä olevat tulevaisuuden ennusteet ja niiden mahdollinen vaikutus asiakkaiden luottoluokitukseen ja maksukäyttäytymiseen, sekä mahdolliset vakuudet ja luottovakuutukset. • Rahoitusvarojen luottoriskiä sekä luottoriskin hallintaa sekä myyntisaamisten varausmatriisia kuvataan liitetiedossa 20. Rahoitusriskien ja pääoman hallinta. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 110

|  |  | Tilinpäätös

17. Rahavarat

EUR tuhatta | 31.12.2024 | 31.12.2023
Rahat ja pankkisaamiset | 19 830 | 11 249

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Rahavarat muodostuvat käteisvaroista ja vaadittaessa nostettavissa olevista pankkitalletuksista. |

18. Oma pääoma

EUR tuhatta | 31.12.2024 | 31.12.2023
Osakepääoma | 80 | 80
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 62 361 | 62 361
Vararahasto | 313 | 313
Muuntoerot | 32 | 70
Kertyneet voittovarat | -10 176 | -1 958
Tilikauden voitto (tappio) | -30 159 | -8 926
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä | 22 451 | 51 940
Määräysvallattomien omistajien osuudet | — | 167
Oma pääoma yhteensä | 22 451 | 52 108

Osakemäärä

| Päivämäärä | Kpl
Osakemäärä 1.1.2023 |  | 16 492 531
MBÅ Invest Oy:n fuusio | 1.4.2023 | -4
Osakemäärä 31.12.2023 |  | 16 492 527
|  | —
Osakemäärä 31.12.2024 |  | 16 492 527

Osakepääoma
Enersense International Oyj:llä on yksi osakesarja. Yksi osake oikeuttaa yhteen ääneen
yhtiökokouksessa. Enersense International Oyj:n osakepääoma 31.12.2024 on 80 000 euroa
(31.12.2023 80 000 euroa) ja osakkeiden lukumäärä 31.12.2024 oli 16 492 527 kappaletta (31.12.2023:
16 492 529). Enersense International Oyj:n osake on noteerattu Nasdaq Helsinki Oy:n pörssilistalla
ja osakkeet kuuluvat Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään arvo-osuusjärjestelmään. Yhtiöllä ei ole
hallussa omia osakkeita. Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää osakeyhtiölain
mukaisesti osakkeiden merkintähinnan, ellei yhtiö nimenomaisesti ole päättänyt toisin.
Enersense International Oyj:n ja MBÅ Invest Oy:n hallitukset päättivät 27.3.2023 panna täytäntöön
MBÅ Investin sulautumisen Enersenseen 23.9.2022 allekirjoitetun sulautumissuunnitelman
mukaisesti. Sulautumissuunnitelman perusteella MBÅ:n Investin osakkeenomistajille annettiin
sulautumisvastikkeena yhteensä 2 176 068 Enersensen uutta osaketta. Sulautumisvastikkeena
annettavat osakkeet rekisteröitiin kaupparekisteriin 1.4.2023. Uusien osakkeiden ja yhtiölle
sulautumisen yhteydessä siirtyneiden omien osakkeiden mitätöinnin rekisteröinnin jälkeen
Enersensen osakkeiden kokonaismäärä on 16 492 527 osaketta.
Vararahasto
Vararahasto sisältää yhtiöjärjestyksen mukaisen tai yhtiökokouksen päätöksellä vapaasta omasta
pääomasta siirretyn osuuden.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 111

|  |  | Tilinpäätös

Muuntoerot
Ulkomaisen tytäryrityksen tilinpäätöksen muuntamisesta aiheutuvat muuntoerot kirjataan muihin
laajan tuloksen eriin ja kerrytetään erilliseen oman pääoman rahastoon. Kertynyt määrä siirretään
tulosvaikutteiseksi, kun nettosijoituksesta luovutaan.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Uusien osakkeiden liikkeeseenlaskusta välittömästi johtuvat menot esitetään omassa pääomassa saatujen maksujen vähennyksenä. |

19. Osakekohtainen tulos

| 1–12/2024 | 1–12/2023
Osakekohtainen tulos |  |
Yhtiön osakkeenomistajille kuuluva tilikauden voitto (tappio) | -30 159 | -8 926
Osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo tilikauden aikana, laimentamaton | 16 493 | 16 493
Osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo tilikauden aikana, laimennettu | 19 971 | 19 970
Osakekohtainen painotettu keskiarvo tulos, laimentamaton (euroa) | -1,83 | -0,54
Osakekohtainen tulos, laimennettu (euroa) | -1,83 | -0,54

Enersensellä on tilikaudella 2024 kaksi instrumenttia (vaihtovelkakirja laina ja osakepalkkio-
ohjelma), joilla on laimentava vaikutus osakekohtaiseen tulokseen. Niiden yhteismäärä on 3 498
422 kappaletta. Tilikaudella 2023 oli samat instrumentit.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Osakekohtainen tulos (EPS) lasketaan jakamalla emoyhtiön omistajille kuuluva tulos tilikauden aikana ulkona olevien osakkeiden lukumäärän painotetulla keskiarvolla. Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos lasketaan samalla perusteella kuin laimentamaton, paitsi että siinä otetaan huomioon konsernin mahdolliset sitoumukset uusien osakkeiden liikkeeseen laskemiseen tulevaisuudessa. |

20. Rahoitusriskien ja pääoman hallinta
Enersense altistuu liiketoiminnassaan maksuvalmius-, luotto-, valuutta- ja korkoriskille. Enersensen
rahoitusriskien hallinnan tavoitteena on pienentää rahoitusmarkkinoiden muutoksista johtuvien
tekijöiden vaikutusta yhtiön tulokseen, toimintaan ja taserakenteeseen.
Enersensen rahoitushallinto raportoi säännöllisesti konsernin johdolle tunnistetuista
rahoitusriskeistä sekä toimenpiteistä, joilla konserni aikoo suojautua mahdollisilta riskeiltä.
Konsernin rahoitushallinto tukee myös liiketoiminta-alueita niiden rahoitusriskien hallinnassa.
Liiketoiminta-alueet toimittavat konsernin rahoitushallinnolle ajantasaista informaatiota
rahoitusasemastaan ja kassanhallinnasta, jotta rahoitushallinto voi varmistaa tehokkaan
rahoituksen-, likviditeetin- ja riskienhallinnan.
Luottoriski
Enersensen luottoriski liittyy asiakkaisiin, joilta konsernilla on avoimia saatavia tai joiden kanssa on
solmittu pitkäaikaissopimuksia. Luottoriski voi toteutua siinä tapauksessa, että asiakas ei pysty
suoriutumaan sopimusvelvoitteistaan. Enersense tarkistaa merkittävien uusien asiakkaidensa
luottotiedot ja maksukyvykkyyden ennen sopimuksiin ryhtymistä sekä seuraa aktiivisesti
asiakaskuntansa luottokelpoisuutta ja maksukyvykkyyttä.
Konserni suojautuu luottoriskiltä myös myymällä myyntisaatavia kolmannelle osapuolelle, joka
kantaa luottoriskin ostamiensa myyntisaatavien osalta. Enersenselle ei jää olennaisia intressejä
näihin saamisiin. Enersense hallitsee luottoriskiä myös käyttäen ennakkomaksuja ja projektien
etupainotteisia maksuohjelmia.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 112

|  |  | Tilinpäätös

Myyntisaamiset ja sopimukseen perustuvat omaisuuserät
Myyntisaamiset merkitään taseeseen alkuperäiseen laskutusarvoon vähennettynä mahdollisilla
arvonalentumisilla. Odotettavissa olevien luottotappioiden määrittämistä varten
myyntisaamiset ja sopimukseen perustuvat omaisuuserät on ryhmitelty yhteisten
luottoriskiominaisuuksien ja maksun viivästymisen perusteella. Odotettujen tappioiden malli
perustuu varausmatriisiin, jossa odotetut luottotappiot lasketaan soveltamalla historiallisesti
toteutuneita luottotappioita sekä liiketoimintajohdon arvioita tulevasta kehityksestä avoimien
myyntisaamisten eri maturiteettijakaumiin. Odotettu luottotappiovaraus kirjataan välittömästi
tulosvaikutteisesti. Enersense kirjaa myyntisaamiset pois taseesta lopullisina luottotappioina,
kun perintä on osoittautunut tuloksettomaksi. Lopullinen luottotappiokirjaus tehdään
esimerkiksi silloin kun perintäkumppani antaa luottotappiosuosituksen tai velallinen hakeutuu
konkurssiin tai maksuvaikeuksissa olevan asiakkaan kanssa ei päästä sopuun
maksusuunnitelmasta.
Sopimukseen perustuvat omaisuuserät liittyvät laskuttamattomiin keskeneräisiin töihin ja ovat
riskiominaisuuksiltaan samanlaisia kuin samantyyppisistä sopimuksista johtuvat myyntisaamiset.
Tämän vuoksi Enersensen johto on olettanut, että ei-erääntyneiden myyntisaamisten
odotettavissa oleva tappioaste on kohtuullisen lähellä sopimukseen perustuvien omaisuuserien
tappioastetta.
Luottotappiovaraus

| Ei viivästynyt | Alle 30 päivää viivästynyt | 30–60 päivää viivästynyt | 61–90 päivää viivästynyt | Yli 90 päivää viivästynyt | Yhteensä
31.12.2024 |  |  |  |  |  |
Odotettavissa oleva luottotappioaste | 0 % | 0 % | 2 % | 7 % | 100 % |
Bruttomääräinen kirjanpito | 27 616 | 632 | 139 | 51 | 1 079 | 29 516
Luottotappiovarauksen määrä | -4 | -1 | -2 | -3 | -1 079 | -1 089
Nettomääräinen kirjanpitoarvo | 27 612 | 631 | 137 | 48 | — | 28 427

| Ei viivästynyt | Alle 30 päivää viivästynyt | 30–60 päivää viivästynyt | 61–90 päivää viivästynyt | Yli 90 päivää viivästynyt | Yhteensä
31.12.2023 |  |  |  |  |  |
Odotettavissa oleva luottotappioaste | 0 % | 0 % | 1 % | 5 % | 51 % |
Bruttomääräinen kirjanpito | 36 940 | 1 804 | 205 | 84 | 1 258 | 40 291
Luottotappiovarauksen määrä | -3 | -3 | -3 | -4 | -644 | -656
Nettomääräinen kirjanpitoarvo | 36 937 | 1 802 | 202 | 81 | 613 | 39 635

Luottotappiovarauksen täsmäytys

| 1–12/2024 | 1–12/2023
Luottotappiovaraus 1.1. | 656 | 247
Kaudella tulosvaikutteiseksi kirjattu luottotappiovarauksen muutos | 581 | 464
Tilikauden aikana lopullisiksi luottotappioiksi perimiskelvottomina kirjatut saamiset | -148 | -55
Luottotappiovaraus 31.12. | 1 089 | 656

Lainasaamisista kirjattu luottotappiovaraus
Enersensellä oli lyhytaikaisia lainasaamisia 31.12.2024 110 (31.12.2023 288) tuhatta euroa.
Enersensen johto seuraa lainasaatavien takaisinmaksun todennäköisyyttä ja niistä tehdään
luottotappiovaraus, mikäli varaukselle on aihetta.
Rahavarat ja muut talletukset on sijoitettu vakavaraisiin pankkeihin, eikä yhtiö katso niihin
sisältyvän olennaista luottoriskiä. Nämä ovat erittäin likvidejä sijoituksia eikä niistä ole kirjattu
odotettuja luottotappioita.
Maksuvalmiusriski
Enersensen maksuvalmiusriski jakautuu jälleenrahoitus- ja likviditeettiriskeihin. Jälleenrahoitusriski
liittyy siihen, että Enersensellä ei olisi käytettävissään riittävästi likvidejä varoja erääntyvien
lainojensa maksamiseksi tai ettei jälleenrahoitusta olisi järjesteltävissä suotuisilla ehdoilla.
Enersense pyrkii suojautumaan jällenrahoitusriskiltä hajauttamalla lainaportfolionsa

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 113

|  |  | Tilinpäätös

maturiteettijakaumaa sekä arvioimalla lyhytaikaisen rahoituksen osuutta ja konsernin pitkäaikaista
rahoitustarvetta.
Likviditeettiriski liittyy siihen, että Enersensellä ei olisi käytössään riittävästi likvidejä varoja
suoriutuakseen velvoitteistaan. Riittävän likviditeetin ylläpitämiseksi Enersense laatii lyhyen- ja
pitkän aikavälin kassaennustetta ja järjestää tarvittaessa lisärahoitusta. Enersense pyrkii
jatkuvasti ennakoimaan ja seuraamaan liiketoiminnan rahoituksen tarvetta, jotta Enersensellä olisi
riittävästi likvidejä varoja toimintansa rahoittamiseksi sekä velvoitteistaan suoriutumiseksi.
Rahoituksen lähteet
Enersensen taseen rahavarat olivat vuoden 2024 lopussa 19,8 (11,2) miljoonaa euroa.
Myyntisaatavat olivat vuoden 2024 lopussa 28,4 (40,3) miljoonaa euroa. Enersensellä oli 31.12.2024
nostamatonta rahoituslimiittiä 5 miljoonaa euroa. Enersensellä oli pitkäaikaisia rahalaitoslainoja
yhteensä 1,9 miljoonaa euroa ja lyhytaikaisia rahalaitoslainoja 7,6 miljoonaa euroa. Lisäksi
Enersensellä oli IFRS 16:n mukaisia leasing- ja toimitilavelkoja, joista pitkäaikaisia velkoja oli 7,5
miljoonaa euroa ja lyhytaikaisia velkoja 5,6 miljoonaa euroa.
Enersense on myös sopinut osamaksurahoituksesta liittyen ajoneuvojen hankintaan ja
toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönottoprojektin rahoitukseen.
Enersensen rahoitus koostuu valtiokonttorin myöntämistä tuotekehityslainoista,
vaihtovelkakirjalainasta, kahdesta senior-lainasta, tarvittaessa nostettavissa olevasta
rahoituslimiitistä sekä useasta takaus-, leasing- ja laskurahoituslimiitistä. Rahoitusta käytetään
toiminnan kehittämiseen sekä käyttöpääoman hallintaan.
Yhtiöllä on käytössään valtiokonttorin myöntämiä tuotekehityslainoja 0,8 miljoonalla eurolla.
Lainat erääntyvät kokonaisuudessaan vuonna 2031. Enersensellä on myös käytössään kaksi senior-
lainaa, joista nostettuna oli 31.12.2024 3,6 miljoonalla euroa, jotka erääntyvät vuonna 2026. Lisäksi
Enersense on laskenut liikkeelle vakuudettoman 26 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainaerän, joka
erääntyy vuonna 2027. Lisäksi Enersensellä oli käytettävissään tarvittaessa nostettava
rahoituslimiittiä 10 miljoonaa euroa, josta 5 miljoonaa euroa oli käytössä 31.12.2024.
Yhtiöllä on käytössään myös yhteissummaltaan 38,4 miljoonan euron laskurahoituslimiitit, josta
vuoden lopussa käytössä oli 23,1 miljoonaa euroa. Enersense on päättänyt
laskurahoituslimiittejään yhteensä 1,5 miljoonalla eurolla tilikauden 2024 aikana.
Yhtiöllä on käytettävissään takauslimiittejä yhteensä 55 miljoonaa euroa.
Enersensen 2,5 miljoonan euron leasing rahoituslimiitistä oli käytössä 31.12.2024 2,3 miljoonaa
euroa.
Helmikuussa 2025 Enersense teki maksujärjestelyn verottajan kanssa ALV-veloista yhteensä 13,7
miljoonaa euroa. Vastaavia järjestelyjä verottajan kanssa Enersense on tehnyt myös vuosina 2022
ja 2024.
Enersense sai valmiiksi neuvottelut rahalaitoslainojen vuoden mittaisesta jatkorahoituksesta
tilikauden jälkeen maaliskuun lopussa.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 114

|  |  | Tilinpäätös

Rahoitusvelkojen maturiteetit

EUR tuhatta | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | Sopimuksiin perustuvat rahavirrat yhteensä | Kirjanpitoarvo
31.12.2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Vaihtovelkakirjalaina | 1 820 | 1 820 | 26 910 |  | — |  | 30 550 | 24 350
Lainat lukuun ottamatta osamaksuvelkoja | 7 804 | 1 403 | 167 | 116 | 115 | 114 | 9 720 | 9 465
Osamaksuvelat | 4 | 7 | — | — | — | — | 12 | 12
Verohallinnon maksujärjestelyt | 3 394 | — | — | — | — | — | 3 394 | 3 394
Vuokrasopimusvelat | 3 955 | 3 172 | 1 891 | — | — | — | 9 017 | 13 101
Ostovelat ja muut velat*) | 45 584 | — | — | — | — | — | 45 584 | 45 584
Yhteensä | 62 461 | 6 403 | 28 968 | 116 | 115 | 114 | 98 177 | 96 581

*) Ei sisällä seuraavia muita kuin rahoitusvelkoja, kuten työsuhde-etuuksiin liittyviä velkoja tai jaksotuksia. Näiden määrä ilmenee liitteestä 23. Ostovelat ja muut velat.

EUR tuhatta | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | Sopimuksiin perustuvat rahavirrat yhteensä | Kirjanpitoarvo
31.12.2023 |  |  |  |  |  |  |  |
Vaihtovelkakirjalaina | 1 820 | 1 820 | 1 820 | 26 910 | — |  | 32 370 | 23 525
Lainat lukuun ottamatta osamaksuvelkoja | 2 998 | 2 977 | 1 615 | 253 | 172 | 121 | 8 136 | 7 342
Osamaksuvelat | 1 570 | — | — | — | — | — | 1 570 | 1 570
Verohallinnon maksujärjestelyt | — | — | — | — | — | — | — | —
Vuokrasopimusvelat | 7 318 | 7 160 | 3 001 | — | — | — | 17 479 | 15 369
Ostovelat ja muut velat*) | 43 989 | — | — | — | — | — | 43 989 | 43 989
Yhteensä | 57 695 | 11 957 | 6 436 | 27 163 | 172 | 121 | 103 544 | 91 795

*) Ei sisällä seuraavia muita kuin rahoitusvelkoja, kuten työsuhde-etuuksiin liittyviä velkoja tai jaksotuksia. Näiden määrä ilmenee liitteestä 23. Ostovelat ja muut velat.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 115

|  |  | Tilinpäätös

Yllä olevassa taulukossa olevat luvut ovat diskonttaamattomia sisältäen korkomaksut ja muut
sopimusperusteiset maksut velkojalle.
Markkinariski
Valuuttariski
Enersense altistuu valuuttariskeille, joista Ruotsin ja Norjan kruunut ovat merkittävimmät, joissa on
valuuttamääräisiä myyntisaamisia ja ostovelkoja. Enersensellä ei ole valuuttamääräisiä lainoja.
Enersense ei suojaudu aktiivisesti valuuttariskeiltä, koska liiketoiminnan tuotot ja kulut ovat
pääsääntöisesti samassa valuutassa, jolloin toteutuu luonnollinen suojaus. Transaktioriski ei ole
olennainen.
Korkoriski
Enersense altistuu toiminnassaan korkoriskille voimassa olevien rahoitussopimuksien muuttuvien
korkojen sekä rahoituksen saatavuuden kautta. Muutokset makrotaloudellisessa ympäristössä tai
rahoitusmarkkinoiden yleisessä tilanteessa voivat vaikuttaa negatiivisesti rahoituksen
saatavuuteen, hintaan ja muihin ehtoihin. Korkotason nousulla voisi olla olennainen suora vaikutus
saatavilla olevan rahoituksen kustannuksiin ja yhtiön olemassa oleviin rahoitussopimuksien
kustannuksiin. Enersense on suojannut noin 60 % vaihtuvakorkoisien lainojensa pääomasta
koronvaihtosopimuksella. Koronvaihtosopimuksen nimellisarvo on 5,0 miljoonaa euroa ja käyvän
arvo muutos 0,1 miljoonaa euroa on kirjattu tulosvaikutteisesti.
Enersensellä oli vaihtuvakorkoisia rahalaitoslainoja vuoden 2024 lopussa 8,6 (6,3) miljoonaa euroa.
Korkoherkkyys tilikauden 2024 tulokseen verojen jälkeen olisi ollut 132 (146) tuhatta euroa
huomioiden koronvaihtosopimuksen vaikutukset, olettaen että korkotaso nousee 0,5 % muiden
tekijöiden pysyessä muuttumattomina.
Rahoitusvarat ja rahoitusvelat arvostusryhmittäin

|  | 31.12.2024 |  | 31.12.2023
| Liite- tieto | Jaksotettuun hankintamenoon | Käypään arvoon tulos- vaikutteisesti |  | Jaksotettuun hankintamenoon | Käypään arvoon tulos- vaikutteisesti
Rahoitusvarat |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |  |  |  |
Sijoitukset |  | — | 1 228 |  | — | 1 228
Lainasaamiset | 14 | — | — |  | — | —
Pantattu tili | 16 | 1 325 | — |  | 1 325 | —
Muut saamiset | 16 | 37 |  |  | — |
Myyntisaamiset | 16 | 1 135 | — |  | 1 036 | —
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 2 497 | 1 228 |  | 2 361 | 1 228
Lyhytaikaiset varat |  |  |  |  |  |
Myyntisaamiset | 16 | 28 427 | — |  | 40 291 | —
Muut rahoitusvarat | 16 | 3 166 | — |  | 3 627 | —
Rahavarat | 17 | 19 830 | — |  | 11 249 | —
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 51 423 | — |  | 55 167 | —
Varat yhteensä |  | 53 920 | 1 228 |  | 57 528 | 1 228
Rahoitusvelat |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset velat |  |  |  |  |  |
Lainat | 21 | 26 243 | — |  | 28 270 | —
Vuokrasopimusvelat | 13 | 7 462 |  |  | 9 266 |
Ostovelat | 23 | — | 141 |  | 3 | 359
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 33 705 | 141 |  | 37 539 | 359
Lyhytaikaiset velat |  |  |  |  |  |
Lainat | 21 | 7 577 | — |  | 4 167 | —
Vuokrasopimusvelat | 13 | 5 639 |  |  | 6 141 |
Ostovelat ja muut velat | 23 | 63 135 | — |  | 44 724 | —
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 76 350 | — |  | 55 032 | —
Velat yhteensä |  | 110 039 | 141 |  | 92 571 | 359

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 116

|  |  | Tilinpäätös

Sijoitukset pitää sisällään 10 % tai alle olevia omistuksia osakeyhtiöistä. Näitä ovat Parkkisähkö Oy
(10 %) ja Enersense Wind Oy:n hankkeisiin liittyvä omistus yhteen tuulivoimapuistoon (10 %).
Sijoitusten arvo perustuu sijoituksiin liittyviin sopimuksiin ja hankintahintaan.
Rahoitukseen liittyvien velkojen täsmäytyslaskelma

EUR tuhatta | Lainat | Vuokrasopimusvelat | Yhteensä
Velat 1.1.2023 | 33 897 | 16 706 | 50 603
Liiketoimintojen yhdistämiset | — | — | —
Rahoituksen rahavirrat |  |  |
Lainojen nostot | 19 280 | — | 19 280
Lainojen takaisinmaksut | -20 740 | -6 529 | -27 269
Muut muutokset: |  |  |
Hankinnat - vuokrasopimukset | — | 5 230 | 5 230
Velat 31.12.2023 | 32 437 | 15 407 | 47 844
Liiketoimintojen yhdistämiset | — | — | —
Rahoituksen rahavirrat |  |  |
Lainojen nostot | 20 806 |  | 20 806
Lainojen takaisinmaksut | -19 440 | -7 515 | -26 959
Muut muutokset: |  |  |
Hankinnat - vuokrasopimukset |  | 5 209 | 5 209
Velat 31.12.2024 | 33 803 | 13 101 | 46 905

Pääoman hallinta
Enersense pääoman hallinnan tarkoituksena on varmistaa osakkeen omistajien sijoittamalle
pääomalle korkea tuotto sekä tukea yhtiön liiketoimintaa optimaalisen pääomarakenteen avulla.
Enersense johto ja hallitus seuraavat konsernin vakavaraisuutta ja velanhoitokykyä kuukausittain.
Enersense vaikuttaa pääomarakenteeseensa keräämällä oman ja vieraan pääoman ehtoista
rahoitusta sekä ohjaamalla investointeja ja liiketoimintaan sitoutuvaa käyttöpääomaa.
Enersensen lainoihin liittyy kovenanttiehtoja yhtiön vakavaraisuudesta, velanhoitokyvystä sekä
likviditeetistä. Lisäksi rahoitussopimukseen liittyy ehtoja varjojen jakoon, investointeihin,
yritysjärjestelyihin ja velkaantumiseen. Kovenantit lasketaan IFRS-tilinpäätöskäytännön mukaisista
luvuista soveltamalla rahoitussopimuksessa eriteltyjä laskukaavoja ja ne raportoidaan rahoittajille
neljännesvuosittain sekä likviditeettiä seuraavan kovenantin osalta kuukausittain, mikäli
velanhoitokykyyn liittyvä kovenantti ei täyttyisi.
Enersense täytti vakavaraisuuteen ja velanhoitokykyyn liittyvät kovenanttiehdot 31.12.2024 ja on
vahvistanut kovenanttien arvot rahoittajille.
Mikäli kovenanttien ehdot rikkoutuvat, pitää osapuolten neuvotella toimenpiteistä tilanteen
korjaamiseksi. Kovenantit koskevat senior- ja rahoituslimiittilainoja. 31.12.2024 näitä oli yhteensä
8,6 miljoona a euroa. Enersense sai valmiiksi neuvottelut vuoden mittaisesta jatkorahoituksesta
tilikauden jälkeen maaliskuun lopussa. Alla olevassa taulukossa esitetään vuodelta 2025
maaliskuun lopussa voimaan tulevat kovenantit, jotka koskevat senior-lainoja ja
pankkitakauslimiittejä. Johdon ennusteen mukaisesti ne tulevat täyttymään 12 kuukautta
tilinpäätöksestä.
Kovenantit

Rahoituskokonaisuuden kovenantit | Toteutunut arvo |  | Kovenantti- arvo
31.12.2024 |  | 31.12.2024 | 31.3.2025 | 30.6.2025 | 30.9.2025 | 31.12.2025
Omavaraisuusaste 1) | 12,0 % |  | >10 % | 15 % | 16,5 % | 18 % | 19,5 %
Korollinen nettovelka/ käyttökate 2) | 1.96x |  | <6,0x | 2,25x | 2,25x | 2,25x | 2,25x
Minimilikviditeetti 3) | 19,8 MEUR |  | 5 MEUR | 8 MEUR | 8 MEUR | 8 MEUR | 8 MEUR

1) Muutoksena aiempaan käytäntöön vaihtovelkakirjalaina käsitellään velkana omavaraisuuden laskemisessa. Kovenanttia
tarkastellaan vuosineljänneksittäin.
2) Kovenanttia tarkastellaan vuosineljänneksittäin.
3) Minimilikviditeettivaatimusta mitataan kuukausittain.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 117

|  |  | Tilinpäätös

Kovenanttien täsmäytyslaskenta

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Korolliset velat / käyttökate |  |
Korolliset velat | 50 414 | 24 281
Kassa | 19 830 | 11 249
Käyttökate | 14 511 | 14 704
Oikaisut | 1 000 | 1 000
Korolliset velat / käyttökate | 1,96 | 0,83
Oikaisut |  |
Oma pääoma | 21 241 | 75 633
Taseen loppusumma | 194 537 | 213 740
Saadut ennakkomaksut | 17 981 | 12 973
Omavaraisuusaste | 12,0 % | 37,7 %

21. Lainat

| 31.12.2024 | 31.12.2023
EUR tuhatta | Kirjanpitoarvo | Kirjanpitoarvo
Pitkäaikaiset lainat |  |
Lainat | 26 243 | 28 281
Osamaksuvelat | 7 | -11
Vuokrasopimusvelat | 7 462 | 9 266
Pitkäaikaiset lainat yhteensä | 33 713 | 37 536
Lyhytaikaiset lainat |  |
Pankkilainat | 7 564 | 2 564
Osamaksuvelat | 4 | 1 581
Vuokrasopimusvelat | 5 639 | 6 141
Factoringvelat | 8 | 22
Lyhytaikaiset lainat yhteensä | 13 215 | 10 308
Yhteensä | 46 928 | 47 843

Vaihtovelkakirjalaina
Enersense International Oyj tarjosi 1.12.2022 valikoiduille ammattimaisille sijoittajille ja
hyväksyttäville vastapuolille merkittäväksi 15.1.2027 erääntyviä senioristatuksisia vakuudettomia
ehdollisesti vaihdettavia vaihtovelkakirjoja. Yhtiö tiedotti 2.12.2022 saaneensa päätökseen
yhteensä 26 miljoonan euron vaihtovelkakirjanlainan tarjoamisen. Enersensen 23.12.2022 pidetty
ylimääräinen yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti valtuuttaa hallituksen
päättämään yhtiön osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisesta yllä mainitun
vaihtovelkakirjalainan alkuperäisille merkitsijöille ja/tai niille, jotka ovat merkitsemisen jälkeen
ostaneet velkakirjoja, jotta velkakirjat voidaan vaihtaa osakkeiksi velkakirjojen ehtojen mukaisesti.
Johdon määrittelemä vaihtovelkakirjalainan korko ilman vaihto-oikeutta olisi 10,5 %.
Ylimääräisen yhtiökokouksen jälkeen yhtiön hallitus päätti ylimääräisen yhtiökokouksen antaman
valtuutuksen perusteella laskea liikkeeseen 260 osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:n mukaista osakkeisiin
oikeuttavaa erityistä oikeutta. Erityiset oikeudet ovat sidottuja velkakirjoihin, eikä niitä voi irrottaa
velkakirjoista.
Kuhunkin nimellisarvoltaan 100 000 euron suuruiseen velkakirjaan liittyy yksi erityinen oikeus. Kukin
erityinen oikeus oikeuttaa 12 500 yhtiön uuteen osakkeeseen. Alkuperäinen osakekohtainen
vaihtohinta on asetettu 8,00 euroon. Mikäli kaikki velkakirjat vaihdetaan yhtiön uusiin osakkeisiin
alkuperäisellä vaihtohinnalla, yhtiön erityisten oikeuksien perusteella liikkeeseen laskettavien
uusien osakkeiden lukumäärä tulee olemaan enintään 3 250 000 osaketta, mikä edustaa noin 19,7
prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä yhtiökokouksen päivämääränä (noin 16,5 prosenttia
laimennusvaikutus huomioiden). Vaihtohintaa tullaan mahdollisesti oikaisemaan siten kuin
ehdoissa on tarkemmin kuvattu. Mikäli vaihtohintaa oikaistaan ja velkakirjojen perusteella
annettavaa osakkeiden määrää on siten tarve lisätä, annettavan osakkeiden määrän lisäyksestä
tullaan päättämään erikseen osakeyhtiölain edellyttämällä tavalla. Osakkeisiin oikeuttavat
erityiset oikeudet rekisteröitiin kaupparekisteriin 27.12.2022.
Hierarkian tasot
Enersense on arvioinut, että myös muiden rahoitusvelkojen käypä arvo vastaa olennaisesti niiden
kirjanpitoarvoa, koska velat ovat markkinaehtoisia ja diskonttauksen vaikutus on epäolennainen.
Lainojen korkoprosentit ovat välillä 1,00–7,00 %. Pankkilainojen käyvän arvon hierarkiataso on 3,
koska niiden käyvät arvot eivät perustu havainnoitavissa oleviin syöttötietoihin.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 118

|  |  | Tilinpäätös

Hierarkian tasot ovat seuraavat:
• Taso 1: Toimivilla markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevien rahoitusinstrumenttien (kuten
julkisesti noteerattujen johdannaisten ja osakkeiden) käyvät arvot perustuvat raportointikauden
lopun noteerattuihin markkinahintoihin ja luokitellaan tasolle 1.
• Taso 2: Jos kaikki instrumentin käyvän arvon määrittämiseen tarvittavat merkittävät
syöttötiedot ovat havainnoitavissa, mutta hinta ei kuitenkaan tule suoraan toimivilta
markkinoilta, instrumentti luokitellaan tasolle 2.
• Taso 3: Jos yksi tai useampi merkittävä syöttötieto ei perustu havainnoitavissa olevaan
markkinatietoon, instrumentti luokitellaan tasolle 3.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE • Enersensen lainat luokitellaan jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmin lainat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. Saadun määrän (vähennettynä transaktiomenoilla) ja takaisin maksettavan määrän välinen erotus merkitään tuloslaskelmaan efektiivisen koron menetelmällä laina-ajan kuluessa. Lainalimiiteistä maksettavat palkkiot kirjataan lainaan liittyvinä transaktiomenoina siltä osin kuin limiitin käyttäminen osaksi tai kokonaan on todennäköistä. Tällöin palkkio aktivoidaan taseeseen, kunnes laina nostetaan. Jos ei ole näyttöä siitä, että limiittiin kuuluvat lainat tullaan todennäköisesti nostamaan osaksi tai kokonaan, palkkio aktivoidaan maksuvalmiuspalveluista suoritettuna ennakkomaksuna ja jaksotetaan kyseisen limiitin voimassaoloajalle. • Vaihtovelkakirjalaina käsitellään yhdistelmäinstrumenttina, joka koostuvat kahdesta komponentista: rahoitusvelasta ja oman pääoman ehtoisesta instrumentista. Rahoitusvelan käypä arvo liikkeeseenlaskuhetkellä määritetään diskonttaamalla vaihtovelkakirjalainan tulevat kassavirrat vastaavan lainan, johon ei sisälly vaihto-oikeutta, markkinakorolla. Oman pääoman ehtoisen instrumentin arvo määritetään vähentämällä yhteisön saamasta maksusta rahoitusvelan käypä arvo. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on kytketty optio, joka oikeuttaa vaihtamaan velan liikkeeseen laskijan omaan pääomaan. Alkuperäisen kirjaamisen jälkeen yhdistelmäinstrumentin vieraan pääoman komponentti arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmällä. • Lainat kirjataan pois taseesta, kun sopimuksen mukainen velvoite on täytetty tai kumottu tai sen voimassaoloaika on päättynyt. Kuoletetun tai toiselle osapuolelle siirretyn rahoitusvelan kirjanpitoarvon ja maksetun vastikkeen – joka sisältää siirretyt muut kuin käteiset varat tai vastattaviksi otetut velat – välinen erotus kirjataan tulosvaikutteisesti ja esitetään rahoituserissä. • Lainat luokitellaan lyhytaikaisiksi, ellei konsernilla ole ehdotonta oikeutta suorittaa niitä vähintään 12 kuukautta raportointikauden päättymisen jälkeen. |
| KESKEISET HARKINTAAN PERUSTUVAT RATKAISUT Vaihtovelkakirjalainan korko Johdon määrittelemä arvo vaihtovelkakirjalainan korosta ilman vaihto-oikeutta olisi 10,5 %. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 119

|  |  | Tilinpäätös

22. Varaukset

EUR tuhatta | Takuu- varaukset | Tappio- varaukset | Muut varaukset | Yhteensä
2024 |  |  |  |
1.1. | 317 | 146 | 243 | 706
Varausten lisäykset | 913 | 208 | 2 110 | 3 231
Käytetyt varaukset | — | -327 | -60 | -387
Käyttämättömien varausten peruutukset | — | — | — | —
Kurssierot | — | — | — | —
31.12. | 1 231 | 26 | 2 293 | 3 550
Lyhytaikaiset | 398 | 26 | 98 | 523
Pitkäaikaiset | 833 | — | 2 195 | 3 027
Yhteensä | 1 231 | 26 | 2 293 | 3 550

EUR tuhatta | Takuu- varaukset | Tappio- varaukset | Muut varaukset | Yhteensä
2023 |  |  |  |
1.1. | 244 | 524 | 359 | 1 127
Varausten lisäykset | 88 | 48 | — | 136
Käytetyt varaukset | — | -425 | -60 | -485
Käyttämättömien varausten peruutukset | -15 | — | -56 | -71
Kurssierot | — | — | — | —
31.12. | 317 | 146 | 243 | 706
Lyhytaikaiset | 234 | — | — | 234
Pitkäaikaiset | 83 | 146 | 243 | 472
Yhteensä | 317 | 146 | 243 | 706

Vuoden 2024 osalta muut varaukset sisältää pääosin oikeustapauksiin varautumiseen liittyviä
kuluja.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Varaus kirjataan taseeseen, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman seurauksena voimassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää varojen siirtymistä pois konsernista ja velvoitteen määrä on luotettavasti arvioitavissa. Tulevista liiketoiminnan tappioista ei kirjata varauksia. Varaukset esitetään lyhytaikaisina, jos niihin liittyvien maksusuoritusten odotetaan toteutuvan 12 kuukauden kuluessa raportointikauden päättymisestä. Muussa tapauksessa varaukset esitetään pitkäaikaisina. Varauksena kirjattava määrä on niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan raportointikauden lopussa edellyttävän johdon parhaan arvion mukaan. Takuuvaraukset Konserni myöntää asiakassopimuksissa takuuaikoja myydyille tuotteille. Takuuaika on yleensä 24 kuukautta. Takuuvarauksen määrä arvioidaan historiassa toteutuneiden takuukustannusten perusteella. Takuuvarauksen määrää arvioidaan projektikohtaisesti jokaisena raportointipäivänä. Tappiovaraukset Konserni kirjaa varauksen tappiollisista sopimuksista, kun sopimuksesta aiheutuvat arvioidut kokonaiskustannukset, mukaan lukien materiaali- ja työkustannukset sekä ulkopuoliset palvelut, ylittävät siitä saatavat kokonaistuotot. Todennäköinen tappio kirjataan kuluksi välittömästi, kun se todetaan. Varauksen määrä on sopimuksen mukaisen velvoitteen täyttämiseksi tarvittavien menojen määrä tai sopimusvelvoitteiden täyttämisen laiminlyönnistä aiheutuva korvausten tai rangaistusseuraamusten määrä, sen mukaan kumpi niistä on pienempi. Tappiovarauksen määrää arvioidaan sopimuskohtaisesti jokaisena raportointipäivänä. |
| KESKEISET HARKINTAAN PERUSTUVAT RATKAISUT Varauksen määrän ja ajoituksen arviointi Arvio aikaisemman tapahtuman taloudellisesta vaikutuksesta edellyttää konsernin johdon harkintaa, joka perustuu aiempiin samankaltaisiin tapahtumiin ja joissakin tapauksissa ulkopuolisen asiantuntijan lausuntoihin. Varauksia tarkastellaan säännöllisesti ja korjataan tarpeen mukaan vastaamaan tarkasteluhetken parasta arviota. Toteutuvat menot voivat poiketa arviosta. |

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 120

|  |  | Tilinpäätös

23. Ostovelat ja muut velat

EUR tuhatta | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset |  |
Muut velat | — | 3
Yhteensä | — | 3
Lyhytaikaiset |  |
Ostovelat | 24 188 | 25 992
Saadut ennakot | 17 981 | 12 973
Arvonlisäverovelka | 17 749 | 16 825
Muut velat | 12 076 | 1 144
Siirtovelat | 42 189 | 48 641
Yhteensä | 114 833 | 105 575
Siirtovelkoihin sisältyvät olennaiset erät |  |
Henkilöstökulujen jaksotukset | 21 185 | 23 765
Jaksotetut alihankkija- ja muut kulut | 19 687 | 19 128
Jaksotetut korkokulut | 1 089 | 5 652
Muut siirtovelat | 228 | 96
Yhteensä | 42 189 | 48 641

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Ostovelat ja muut erään sisältyvät rahoitusvelat luokitellaan jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviin rahoitusvelkoihin. Ne kirjataan alun perin käypään arvoon, ja myöhemmin ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmällä. Ostovelkojen ja muiden velkojen kirjanpitoarvojen nähdään vastaavan niiden käypää arvoa niiden lyhyen maturiteetin johdosta. Velat ovat vakuudettomia ja ne maksetaan yleensä 30 päivän kuluessa niiden alkuperäisestä kirjaamisesta. Lisätietoa ostovelkoihin ja muiden tähän tase-erään sisältyvien rahoitusvelkoihin on esitetty liitetiedossa 20. Rahoitusriskien ja pääoman hallinta. Ostovelat ja muut velat luokitellaan lyhytaikaisiksi veloiksi, jos ne erääntyvät maksettaviksi 12 kuukauden kuluessa raportointikauden päättymisestä. Saadut ennakot ovat sopimuksiin perustuvia velkoja siihen asti, että konserni täyttää asiakkaalle luvatun suoritevelvoitteen. |

24. Konsernirakenne
Konserniin kuuluvat tytäryhtiöt

Tytäryritys | Rekisteröinti- maa | Konsernin omistusosuus 31.12.2024, % | Konsernin omistusosuus 31.12.2023, %
Enersense AS | Viro | 100 | 100
Ensersense SIA | Latvia | 100 | 59
Enersense AS | Norja | 100 | 100
Enersense Engineering Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense GmbH | Saksa | 100 | 100
Enersense IN Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense Ltd | UK | 100 | 100
Enersense Offshore Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense PN Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense SAS | Ranska | 100 | 100
Enersense Services Oyj | Suomi | 100 | 100
Enersense TN Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense Works Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense UAB | Liettua | 100 | 100
Enersense Wind Oy | Suomi | 100 | 100
Ensersense Charging Oy | Suomi | 100 | 100
Lehtivuoret Wind Farm Oy | Suomi | 100 | 100
Pohjoismäki Wind Farm Oy | Suomi | 100 | 100
Joupinkangas Wind Farm Oy | Suomi | 100 | 100
Kurikka Energy Oy | Suomi | 100 | 100
Lakkasuo Wind Farm Oy | Suomi | 100 | —
Ala-Korpivaara Wind Farm Oy | Suomi | 100 | —
Enersense Hungary Kft. | Unkari | — | 100

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 121

|  |  | Tilinpäätös

Sivuliikkeet

Sivuliikkeet | Rekisteröintimaa
Empower AS filial Latvia | Latvia
Enersense International filial Sweden | Ruotsi
Enersense Works filial Norway | Norja

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Tytäryritykset Tytäryrityksiä ovat yritykset, joissa konsernilla on määräysvalta. Konsernilla on määräysvalta yrityksessä silloin, kun se olemalla osallisena siinä altistuu sen muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen muuttuvaan tuottoon ja se pystyy vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä yritystä koskevaa valtaansa sen toiminnan ohjaamiseen. Tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen kokonaisuudessaan siitä päivästä lukien, jona konserni saa niihin määräysvallan. Yhdistely lopetetaan, kun määräysvalta lakkaa. Konserniyritysten väliset liiketapahtumat, mukaan lukien sisäiset saamiset ja velat, tuotot ja kulut sekä realisoitumattomat voitot eliminoidaan. Realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei liiketapahtuma anna viitteitä luovutetun omaisuuserän arvonalentumisesta. Määräysvallattomien omistajien osuus tytäryritysten tuloksesta ja omasta pääomasta esitetään omana eränään konsernin tuloslaskelmassa, laajassa tuloslaskelmassa, oman pääoman muutoksia osoittavassa laskelmassa ja taseessa. |

25. Määräysvallattomien omistajien osuudet ja
liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa
Määräysvallattomien omistajien osuudet

EUR tuhatta | 2024 | 2023
1.1. | 167 | 389
Liiketoimintojen yhdistämiset | — | —
Hankinnat | -1 405 | —
Muut muutokset | — | 1
Osuus tilikauden voitosta (tappiosta) | 1 238 | -223
31.12. | — | 167

Enersense SIA on voimansiirtoverkkojen ja sähköasemien sekä tuulivoimapuistojen suunnitteluun,
rakentamiseen ja kunnossapitoon erikoistunut yhtiö. Yhtiön liikevaihto vuonna 2024 oli 33,7 (21,8
miljoonaa euroa ja tilikauden tulos vuonna 2024 3,2 (-0,5) miljoonaa euroa. Enersense SIA työllistää
noin 200 henkilöä. Enersense lunasti vähemmistöomistajien osuuden osakassopimuksen mukaisesti
vuoden 2024 lopussa.
Alla on esitetty yhteenveto hankintojen vaikutuksista Enersense International Oyj:n omistajille
kuuluvaan omaan pääomaan.
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa

EUR tuhatta | 2024 | 2023
Hankitun määräysvallattomien omistajien osuuden kirjanpitoarvo | 1 405 | —
Määräysvallattomille omistajille maksettu vastike | -720 | —
Määrä, jolla maksettu vastike alittaa omaan pääoman sisältyneen määräysvallattomien omistajien osuuden | 686 | —

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Määräysvallattomien omistajien kanssa toteutuneita liiketoimia, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen, käsitellään liiketoimina omistajien kanssa. Määräysvallattomilta omistajilta ostettujen osakkeiden vastikkeen ja tytäryrityksen nettovarallisuudesta hankitun osuuden kirjanpitoarvon välinen erotus kirjataan omaan pääomaan. Vastaavasti, määräysvallattomille omistajille myydyn osuuden luovutusvoitto tai -tappio kirjataan suoraan omaan pääomaan. |

26. Lähipiiritapahtumat
Enersensen lähipiiriin kuuluvat osakkuusyritykset, yhteisyritys, hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja,
johtoryhmän jäsenet sekä osakkeenomistajat, joilla on huomattava vaikutusvalta yhtiössä.
Lähipiiriin kuuluu myös näiden henkilöiden läheiset perheenjäsenet, ja yhteisöt, joissa näillä
henkilöillä on joko määräysvalta tai yhteinen määräysvalta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 122

|  |  | Tilinpäätös

Toimitusjohtajalle ja muulle johtoryhmälle maksetut palkat, palkkiot ja etuudet

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Johtoryhmä (toimitusjohtajaa lukuun ottamatta) | -1 315 | -1 189
Toimitusjohtaja, Jussi Holopainen –3.5.2024 | -488 | -353
Toimitusjohtaja, Juha Silvola 4.5.–22.9.2024 | -107 | —
Toimitusjohtaja, Kari Sundbäck 23.9.2024– | -92 | —
Yhteensä | -2 002 | -1 542

Hallituksen jäsenten palkkiot

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Dahlblom Anders | -49 | —
Eskola Jaakko | -39 | -59
Haglund Carl | -45 | -26
Helander Sari | -46 | -38
Jokinen Päivi | — | -9
Miettinen Anna | -42 | -26
Plit Herkko | — | -10
Sormunen Sirpa-Helena | -46 | -40
Suokas Petri | -42 | -35
Vuori Ville | -34 | —
Yhteensä | -343 | -243

Hallituksen ja ylimmän johdon muut etuudet

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Lakisääteiset eläkkeet | -333 | -280
Lisäeläkkeet | — | —
Osakeperusteiset etuudet | — | —
Yhteensä | -333 | -280

Tapahtumat johdon kanssa

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tavaroiden ja palvelujen myynti | — | —
Tavaroiden ja palvelujen ostot | -91 | —
Yhteensä | -91 | —

Avoimet saldot johdon kanssa

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Ostovelat ja muut velat | — | —

Avoimet saldot ja liiketoimet osakkuusyrityksien ja yhteisyrityksen kanssa on esitetty liitetiedossa
14. Pääomaosuusmenetelmällä käsiteltävät sijoitukset.
Virala Oy Ab (omistaa 100 % Nidoco Oy AB:n) on taannut Enersensen 80 prosenttia 10,0 miljoonan
euron rahoituslainan, josta Enersense on maksanut 0,2 miljoonaa euroa takauskuluja.
27. Osakepalkitseminen
Enersensen hallituksen päättämät pitkäjänteiset avainhenkilöiden osakepalkkiojärjestelmät
edustavat kahta tyyppiä: suoriteperusteista ja sitouttavaa osakepalkkio-ohjelmaa.
Sitouttavan osakepalkkiojärjestelmän palkkio perustuu voimassa olevaan työ- tai
johtajasopimukseen ja työ- tai toimisuhteen jatkumiseen sitouttamisjaksolla. Palkkio maksetaan
36 kuukauden mittaisen sitouttamisjakson päättymisen jälkeen. Järjestelmä on tarkoitettu vain
erikseen nimetyille avainhenkilöille. Järjestelmän puitteissa ei ole toistaiseksi käynnistetty yhtään
sitouttamisjaksoa.
Suoritukseen perustuvassa osakepalkkiojärjestelmässä osallistujat voivat ansaita yhtiön osakkeita
24–36 kuukauden mittaisen ansaintajakson perusteella. Jos tavoitteet saavutetaan, osakepalkkio
maksetaan ansaintajakson päättymisen jälkeen osakkeiden ja rahan yhdistelmänä. Rahapalkkio
käytetään ensisijaisesti palkkiosta aiheutuvien verojen ja veronluonteisten maksujen kattamiseksi.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 123

|  |  | Tilinpäätös

Pääsääntöisesti palkkiota ei makseta, jos osallistuja irtisanoutuu tai osallistujan työ- tai
toimisuhde irtisanotaan ennen kannustinohjelman mukaista palkkioiden maksuajankohtaa.
Ohjelmien tarkoituksena on sitouttaa avainhenkilöiltä sekä kannustaa ja palkita heitä hyvistä
yhtiön kannattavuutta ja strategian toteuttamista tukevista suorituksista. Lisäksi ohjelmat
kannustavat avainjohtoa omistamaan Enersensen osakkeita, mikä edesauttaa johdon, yhtiön ja
osakkeenomistajien tavoitteiden yhdenmukaistamista. Toimitusjohtajalta ja muilta johtoryhmän
jäseniltä edellytetään jatkuvaa osakeomistusta. Enersense International Oyj:n toimitusjohtajan ja
johtoryhmän jäsenen on omistettava vähintään puolet järjestelmän perusteella nettopalkkiona
saamistaan osakkeista, kunnes toimitusjohtajan osakeomistuksen arvo yhtiössä vastaa yhteensä
hänen edellisen vuoden vuosipalkkaansa ja muun johtoryhmän jäsenen osakeomistuksen arvo
yhtiössä vastaa yhteensä puolta jäsenen edellisen vuoden vuosipalkasta. Tämä osakemäärä on
omistettava niin kauan kuin jäsenyys johtoryhmässä jatkuu.
Raportointijakson aikana yhtiöllä oli käytössä ansaintajaksoihin 2023–2025 ja 2024–2026
perustuvat suoriteperusteiset osakepohjaiset kannustinohjelmat. Ansaintajaksolle 2022–2023
asetettuja tavoitteita ei saavutettu, eikä ohjelman perusteella makseta palkkioita. Taulukossa alla
on kuvattu osakepalkkio-ohjelmien keskeiset ehdot ja määrät.
Osakepalkkio-ohjelmien keskeiset ehdot ja määrät

Perustiedot ja yleiset ehdot | Ansaintajakso 2022–2023 | Ansaintajakso 2023–2025 | Ansaintajakso 2024–2026
Tyyppi | Osake | Osake | Osake
Osakkeiden enimmäismäärä, kpl | 211 000 | 241 000 | 369 784
Ensimmäinen myöntämispäivä | 17.3.2022 | 6.4.2023 | 12.04.2024
Ansaintajakso alkaa, pvm | 1.1.2022 | 1.1.2023 | 01.01.2024
Ansaintajakso päättyy, pvm | 31.12.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2026
Arvioitu osakkeiden vapautuminen, pvm | 50 %: 15.03.2024 ja 50 %: 28.02.2025 | 15.3.2026 | 31.03.2027
Enimmäisvoimassaoloaika, vuotta | 2,96 | 2,94 | 2,97
Juoksuaikaa jäljellä, vuotta | 0,16 | 1,20 | 2,25
Ansaintakriteerit | Osakkeen kokonaistuotto, käyttökate, päästöttömien energiaratkaisujen myynti | Osakkeen kokonaistuotto, käyttökate, päästöttömien energiaratkaisujen myynti | Osakkeen kokonaistuotto, konsernin kumulatiivinen oikaistu käyttökate ja yhtiön vastuullisuusohjelman toteutus
Henkilöitä tilikauden päättyessä | 22 | 22 | 25
Toteutustapa | Osakkeita ja rahaa (nettomaksu) | Osakkeita ja rahaa (nettomaksu) | Osakkeita ja rahaa (nettomaksu)

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 124

|  |  | Tilinpäätös

Tilikauden tapahtumat, kpl
Määrät sisältävät ohjelmien rahana maksettavan osuuden.

| Ansaintajakso 2022–2023 | Ansaintajakso 2023–2025 | Ansaintajakso 2024–2026
1.1.2024 |  |  |
Kauden alussa ulkona olevat | 183 267 | 221 944 | —
Kaudella myönnetyt | — | 30 000 | 409 349
Kaudella menetetyt | 133 946 | 110 231 | 144 220
Kaudella toteutetut | — | — | —
31.12.2024 |  |  |
Kauden lopussa ulkona olevat | 49 322 | 141 713 | 265 129

Käyvän arvon määrittäminen
Tilikaudella myönnettyjen osakepalkkioiden käyvän arvon määrittelyssä käytetyt parametrit on
esitetty painotettuna keskiarvona alla olevassa taulukossa. Osakeperusteisen maksun käypä arvo
määritellään myöntämispäivänä ja kirjataan kuluksi ohjelman juoksuajalle.
Käyvän arvon määrittämisessä käytetyt oletukset tilikaudella myönnetyille osakepalkkioille:

Osakkeen kurssi myöntämishetkellä, € | 3,54
Oletetut osingot yhteensä juoksuajalla, diskontattuna, € | 0,13
Oletettu volatiliteetti, % | 0,40
Diskonttokorko, % | 0,03
Markkinaehtoisen kriteerin vaikutus käyvässä arvossa, % | -0,21
Arvostusmalli | Binomimalli
Käypä arvo, per osake | 2,70

Volatiliteettioletuksena on käytetty yhtiön historiallista kuukausitason volatiliteettia ohjelman juoksuaikaa vastaavalta
ajanjaksolta.
Osakeperusteisten maksujen vaikutus tilikauden tulokseen ja taloudelliseen asemaan:

Tilikauden kulu osakeperusteiset maksut, € | -82 281
Tilikauden kulu osakeperusteiset maksut, oma pääoma, € | -77 381
Osakeperusteisista maksuista aiheutuva velka raportointihetkellä, € | 566
Arvio veroihin maksettavasta palkkion osuudesta, € | 40 653

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Osakepohjainen kannustinjärjestelmä on kirjattu kuluksi oikeuden ansaintajakson aikana tuloslaskelman erään henkilöstökulut. Kuluksi kirjattava määrä perustuu arvioon ansaintakriteereistä, joiden perusteella odotetaan syntyvän oikeus. Arvio ansaittavista osakkeista arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä. Mikäli arvio muuttuu myöhempinä kausina, oikaistaan muutos tuloslaskelmaan sille kaudelle, jolloin muutos on havaittu. Osakepohjaisista palkitsemisjärjestelmistä osakkeina suoritettavan osuuden vastatili on sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto. |

28. Ehdolliset velat ja varat sekä sitoumukset
Vastuusitoumukset

EUR tuhatta | 1–12/2024 | 1–12/2023
Annetut vakuudet |  |
Yrityskiinnitykset | 591 200 | 591 200
Kiinteistökiinnitykset | 7 200 | 7 200
Urakka- ja toimitustakaukset | 99 952 | 99 563
Pankkitakaukset | 2 000 | 2 000
Muut takaukset | — | —
Annetut pantit |  |
Omasta puolesta | 46 822 | 45 336

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 125

|  |  | Tilinpäätös

Enersense on pantannut tytäryhtiöidensä osakkeet lainojensa vakuudeksi. Urakka-, toimitus- ja
pankkitakaukset ovat pääasiallisesti Enersensen asiakkailleen toimittamia takauksia projektien
vakuudeksi.
Muut taseen ulkopuoliset vastuut
Enersensellä on osakkuusyhtiö Yrittäjien Voima Oy:lle muu taseen ulkopuolinen vastuu 1,2
miljoonaa euroa.
Oikeudelliset riita-asiat
Konserniyrityksillä on kesken olevia oikeudellisia riita-asioita ja erimielisyyksiä, joista osa on vireillä
yleisissä tai hallinnollisissa tuomioistuimissa sekä välimiesmenettelyssä Suomessa tai ulkomailla.
Riita-asiat liittyvät tyypillisesti Enersenseen kohdistettuihin vaatimuksiin koskien väitettyjä
virheellisiä suorituksia, viivästyksiä tai asiakkaille aiheutuneita vahinkoja erityisesti
projektitoiminnassa tai vastaavasti Enersensen toimittajiinsa tai asiakkaisiinsa kohdistamiin
vaatimuksiin. Osa erimielisyyksistä ja vaatimuksista liittyy Enersensen toteuttamiin yrityskauppoihin
ja niiden yhteydessä annettuihin korvaussitoumuksiin tai työsuhteisiin liittyviin vaateisiin. Enersense
on saanut työntekijäliitoilta selvityspyynnön koskien Empower-alakonsernin vuoden 2020
tulospalkkio-ohjelmaa, jonka osalta Enersensen hallitus on käyttänyt tulospalkkio-ohjelman
ehtoihin sisältyvää harkintavaltaa ja päättänyt kyseisten palkkioiden maksamatta jättämisestä.
Enersense on vastannut selvityspyyntöön ja käsittelee asiaa yhteistyössä työntekijäliittojen
kanssa.
Vaateiden, erimielisyyksien ja oikeusprosessien lopputulemaa on vaikea arvioida. Alaskirjauksia ja
varauksia tehdään soveltuvien kirjanpitosäännösten mukaisesti. Niiltä osin kuin Enersense pitää
epätodennäköisenä, että riita-asia tai oikeudenkäynti johtaa taloudellisten voimavarojen
menettämiseen, Enersense ei ole kirjannut varausta.

| TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATE Ehdollinen velka on aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyt mahdollinen velvoite, jonka olemassaolo varmistuu vasta konsernin määräysvallan ulkopuolella olevan epävarman tapahtuman realisoituessa. Ehdolliseksi velaksi katsotaan myös sellainen olemassa oleva velvoite, joka ei todennäköisesti edellytä maksuvelvoitteen täyttämistä, tai jonka suuruutta ei voida luotettavasti määritellä. Ehdollinen velka esitetään tilinpäätöksen liitetietona. |

29. Sovellettavat uudet ja muutetut standardit 31.12.2024
*) = Kyseistä säännöstä ei ole hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa 31.12.2024 mennessä.
Ajantasainen tieto sivulla: Endorsement – EFRAG
Vuokrasopimusvelka myynnissä ja takaisinvuokrauksessa – Muutokset IFRS 16:een
Vuokrasopimukset (sovellettava 1.1.2024 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla)
Muutokset lisäävät uuden, muuttuvia maksuja koskevan kirjanpitomallin ja edellyttävät myyjä-
vuokralle ottajan arvioimaan uudelleen ja mahdollisesti oikaisemaan myynti- ja
takaisinvuokrausliiketoimet, jotka on tehty vuonna 2019 tapahtuneen IFRS 16:n käyttöönoton
jälkeen.
Velkojen luokittelu lyhyt- tai pitkäaikaisiksi – Muutokset IAS 1:een Tilinpäätöksen esittäminen
(sovellettava 1.1.2024 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla)
Muutosten tavoitteena on yhdenmukaistaa soveltamiskäytäntöä sekä selventää vaatimuksia
velkojen luokittelemisesta lyhyt- tai pitkäaikaisiksi. Muutokset täsmentävät, että sellaiset
kovenanttiehdot, joiden on täytyttävä raportointikauden päättymispäivän jälkeen, eivät vaikuta
velan luokitteluun lyhyt- tai pitkäaikaiseksi raportointikauden päättymispäivänä. Tällaisista
kovenanteista on esitettävä tietoja tilinpäätöksen liitetiedoissa. Muutoksilla selvennetään myös,
että yhtiön omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien siirto katsotaan velan suorittamiseksi.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 126

|  |  | Tilinpäätös

Jos velkaan liittyy vaihto-oikeus, tämä saattaa vaikuttaa velan luokittelemiseen lyhyt- tai
pitkäaikaiseksi, ellei näitä vaihto-oikeuksia ole kirjattu IAS 32:n mukaisesti omaan pääomaan.
Tavarantoimittajia tai palveluntuottajia koskevat rahoitusjärjestelyt – Muutokset IAS 7:ään
Rahavirtalaskelmat ja IFRS 7:ään Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot
(sovellettava 1.1.2024 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla)
Muutosten tavoitteena on parantaa tavarantoimittajia tai palveluntuottajia koskevien
rahoitusjärjestelyjen läpinäkyvyyttä ja selventää näiden vaikutuksia velkoihin, rahavirtoihin sekä
maksuvalmiusriskiin. Muutokset edellyttävät laadullisten ja määrällisten tietojen esittämistä näistä
rahoitusjärjestelyistä.
Tulevilla tilikausilla sovellettavat uudet ja muutetut standardit
Vaihdettavuuden puuttuminen – muutokset IAS 21:een Valuuttakurssien muutosten vaikutukset
(sovellettava 1.1.2025 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
Muutokset edellyttävät yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista arvioitaessa, milloin
valuutta voidaan vaihtaa toiseen valuuttaan, ja jos se ei ole vaihdettavissa, määritettäessä mitä
vaihtokurssia voidaan käyttää ja mitä liitetietoja on esitettävä.
Rahoitusinstrumenttien luokittelu ja arvostaminen – Muutokset IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja IFRS
7 Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot*) (sovellettava 1.1.2026 tai sen jälkeen
alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
Muutokset selventävät, että yhtiön on sovellettava selvittämispäivään perustuvaa käsittelytapaa
kirjatessaan rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan pois taseesta; ne myös sallivat sen,
että yhtiö voi katsoa, että sähköistä maksujärjestelmää käyttäen maksettava rahoitusvelka on
hoidettu ennen selvittämispäivää, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Muutokset selventävät
soveltamisohjeita, jotka koskevat rahoitusvarojen sopimukseen perustuvien rahavirtojen
ominaisuuksien arviointia, ml. rahoitusvarat, joiden sopimusehdot saattavat muuttaa sopimukseen
perustuvien rahavirtojen ajoitusta tai määrää – esim. rahoitusvarat, joihin liittyy ns. ESG-piirteitä,
rahoitusvarat, joihin ei liity takautumisoikeutta, ja rahoitusvarat, jotka sopimuksella toisiinsa
sidottuja instrumentteja.
Annual Improvements to IFRS Accounting Standards—Volume 11*) (sovellettava 1.1.2026 tai sen
jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
Vuosittaiset parannukset -menettelyn (Annual Improvements) kautta IFRS-tilinpäätösstandardeihin
tehtävät pienet ja muut kuin kiireelliset muutokset kerätään yhdeksi kokonaisuudeksi ja
toteutetaan kerran vuodessa. Muutoksilla on selvennetty seuraavia standardeja:
• IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto: Ensilaatijan suojauslaskenta
• IFRS 7 Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot − Taseesta pois kirjaamisesta
johtuva voitto tai tappio; Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot käyvän arvon ja transaktiohinnan
välisestä jaksotettavasta erosta; Luottoriskistä tilinpäätöksessä esitettävät tiedot
• IFRS 9 Rahoitusinstrumentit − Vuokrasopimusvelkojen kirjaaminen pois taseesta; Transaktiohinta
• IFRS 10 Konsernitilinpäätös − De facto -agentin määrittäminen
• IAS 7 Rahavirtalaskelmat − Hankintamenoon perustuva yhdistely
• IFRS 18 Presentation and Disclosure in Financial Statements*) (sovellettava 1.1.2027 tai sen
jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua) IFRS 18 korvaa IAS 1.
Tilinpäätöksen esittäminen -standardin. IFRS 18:n keskeisimmät uudet vaatimukset ovat seuraavat:
• Tuloslaskelmassa tuotot ja kulut on luokiteltava kolmeen uuteen määriteltyyn ryhmään, eli
liiketoiminnan, investointien ja rahoituksen ryhmiin, sekä esitettävä kaksi uutta välisummaa:
”Liikevoitto tai -tappio” sekä ”Voitto tai tappio ennen rahoitusta ja tuloveroja”.
• Johdon määrittelemistä tuloksellisuutta kuvaavista tunnusluvuista on esitettävä liitetietoja
tilinpäätöksessä.
• Nämä tunnusluvut ovat tuottojen ja kulujen välisummia, joita käytetään julkisessa viestinnässä
johdon näkemyksen esittämiseen yhtiön taloudellisesta tuloksesta.
• Tietojen esittäminen tilinpäätöksessä perustuen informaation yhdistelyä ja erittelyä koskeviin
tarkennettuihin yleisiin vaatimuksiin. Lisäksi yhtiöiltä, jotka erittelevät kulut tuloslaskelmassa
toiminnoittain, edellytetään tiettyjen kulujen erittelyjen esittämistä liitetiedoissa.
IFRS 19 Subsidiaries without Public Accountability: Disclosures*) (sovellettava 1.1.2027 tai sen
jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua) Uusi standardi sallii sen, että
tietyt edellytykset täyttävät tytäryhtiöt voivat soveltaa IFRS-tilinpäätösstandardeja laatimalla
suppeammat tilinpäätöksen liitetiedot. Standardin nojalla tytäryhtiöt voivat ylläpitää vain yhtä

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 127

|  |  | Tilinpäätös

kirjanpitoaineistoa, joka vastaa sekä niiden emoyhtiön että kyseisten yhtiöiden tilinpäätösten
käyttäjien tarpeita, ja tämä vähentää tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevia vaatimuksia.
Sale or Contribution of Assets between an Investor and its Associate or Joint Venture – Muutokset
IFRS 10:een Konsernitilinpäätös ja IAS 28 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin*) (vapaaehtoinen
soveltaminen on sallittua, voimaantulo lykätty toistaiseksi) Muutokset poistavat ristiriidan nykyisen
konsolidointiin ja pääomaosuusmenetelmään liittyvien ohjeistusten välillä ja edellyttävät
täysimääräisen voiton kirjaamista, kun siirretyt varat täyttävät IFRS 3 Liiketoimintojen
yhdistäminen -standardin mukaisen liiketoiminnan määritelmän.
30. Tilinpäätöksen jälkeiset tapahtumat
• Pörssitiedote 27.1.2025: Enersensen osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotukset
varsinaiselle yhtiökokoukselle 2025.
• Lehdistötiedote 27.1.2025: Enersense toimittaa huippuosaamista vaativat putkistot Göteborgiin.
Enersense kertoi tehneensä sopimuksen Valmetin kanssa putkistourakasta, joka sisältää
vaativan prosessiputkiston esivalmistus- ja asennustyöt. Urakka liittyy projektiin, jossa Valmet
toimittaa Göteborg Energi AB:lle Göteborgiin biomassavoimalan, joka tuottaa sähköä ja
kaukolämpöä uusiutuvista ja kierrätetyistä polttoaineista.
• Sisäpiiritieto 28.1.2025: Positiivinen tulosvaroitus: Enersense nostaa arviotaan vuoden 2024
liikevaihdosta ja antaa ennakkotietoja vuoden 2024 taloudellisesta kehityksestä.
• Lehdistötiedote 26.2.2025: Enersensen tuuli- ja aurinkovoiman hankekehitysliiketoiminnan
kauppa toteutunut. Kaupan toteutumisen yhteydessä Fortum maksoi Enersenselle kiinteän
velattoman käteishinnan 9,25 miljoonaa euroa. Samalla Enersense kirjasi noin 19 miljoonan euron
voiton ja yhtiön omavaraisuusaste nousi vuoden 2024 lopusta noin 10 prosenttiyksikköä.
Kauppahintaan kuuluu myös enintään 74 miljoonan euron lisäkauppahinta, joka on sidottu
kaupan kohteena olevien tuuli- ja aurinkovoimahankkeiden kehitykseen, ja kukin siihen liittyvä
maksu edellyttää, että yksittäiset hankkeet saavuttavat Fortumin tekemän lopullisen
investointipäätöksen. Kukin lisäkauppahintaan liittyvä maksu maksettaisiin erissä
hankekohtaisesti. Mikäli hanke ei saavuta lopullista investointipäätöstään 15 vuoden kuluessa
kaupan toteutuspäivästä, lisäkauppahintaa ei makseta. Enersense arvioi todennäköisyyksillä
painotetun lisäkauppahinnan olevan 33 miljoonaa euroa. Lisäksi Enersense arvioi, että
lisäkauppahinnan mahdollinen kassavirta syntyisi aikaisintaan vuodesta 2027 alkaen.
• Sisäpiiritieto 28.2.2025: Enersense luopuu päästöttömän liikenteen ratkaisuihin keskittyvästä
liiketoiminnasta. Enersense arvioi, että päästöttömän liikenteen ratkaisuihin keskittyvän
liiketoiminnan alasajoon liittyy noin 2–3 miljoonaa euroa kuluja ja alaskirjauksia, jotka
kohdistuvat vuoden 2025 ensimmäiseen neljännekseen.
• Pörssitiedote 28.2.2025: Muutoksia Enersensen taloudellisten raporttien 2025 julkistuspäiviin.
Enersense julkaisee tammi–maaliskuun liiketoimintakatsauksensa 28.4.2025 (aiemmin ilmoitettu
päivä 30.4.2025) ja tammi–kesäkuun 2025 puolivuosikatsauksensa 12.8.2025 (aiemmin ilmoitettu
ajankohta 5.8.2025).

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 128

|  |  | Tilinpäätös

Emoyhtiön tilinpäätös, FAS
Emoyhtiön tuloslaskelma

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Liikevaihto | 8 545 596,15 | 13 436 384,00
Liiketoiminnan muut tuotot | — | 1 213 667,23
Materiaalit ja palvelut |  |
Aineet, tarvikkeet ja tavarat |  |
Ostot tilikauden aikana | -7 792,27 | -24 089,36
Varastojen lisäys (+) tai vähennys (-) | — | -13 463,96
Ulkopuoliset palvelut | -1 101 625,54 | -3 072 562,39
Materiaalit ja palvelut yhteensä | -1 109 417,81 | -3 110 115,71
Henkilöstökulut |  |
Palkat ja palkkiot | -4 987 775,89 | -6 502 846,15
Henkilösivukulut |  |
Eläkekulut | -813 982,04 | -1 011 461,16
Muut henkilösivukulut | -93 591,77 | -241 672,43
Henkilöstökulut yhteensä | -5 895 349,70 | -7 755 979,74
Poistot ja arvonalentumiset |  |
Suunnitelman mukaiset poistot | -7 078,62 | -13 580,29
Arvonalentumiset lainasaamisista | -5 734 539,92 | —
Poistot ja arvonalentumiset yhteensä | -5 741 618,54 | -13 580,29

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Liiketoiminnan muut kulut | -6 755 861,96 | -3 243 645,99
Liikevoitto (-tappio) | -10 956 651,90 | 526 729,50
Rahoitustuotot ja -kulut |  |
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 2 326 999,74 | 2 434 272,02
Muilta | 86 171,90 | 167 657,83
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -1 248 936,43 | -491 476,37
Muille | -4 308 451,22 | -3 885 735,61
Arvonalentumiset sijoituksista | -1 284 405,75 | -2 390 568,70
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -4 428 621,76 | -4 165 850,83
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | -15 385 273,62 | -3 639 121,33
Tilinpäätössiirrot |  |
Konserniavustukset, saadut | — | 2 893 237,43
Tuloverot | 43 230,92 | -21 387,36
Tilikauden voitto (tappio) | -15 342 042,70 | -767 271,26

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 129

|  |  | Tilinpäätös

Emoyhtiön tase

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Vastaavaa |  |
Pysyvät vastaavat |  |
Aineettomat hyödykkeet |  |
Aineettomat oikeudet | — | 2 769,79
Aineettomat hyödykkeet yhteensä | — | 2 769,79
Aineelliset hyödykkeet |  |
Koneet ja kalusto | 49 574,32 | 3 468,59
Aineelliset hyödykkeet yhteensä | 49 574,32 | 3 468,59
Sijoitukset |  |
Osuudet saman konsernin yrityksissä | 28 692 964,40 | 30 029 091,34
Sijoitukset osakkuusyhtiöihin | 13 812 809,73 | 13 812 809,73
Muut pitkäaikaiset investoinnit | 850 000,00 | 850 000,00
Sijoitukset yhteensä | 43 355 774,13 | 44 691 901,07
Pysyvät vastaavat yhteensä | 43 405 348,45 | 44 698 139,45
Vaihtuvat vastaavat |  |
Saamiset |  |
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 21 320 945,82 | 22 572 068,54
Muut saamiset | 1 325 000,00 | 1 325 000,00
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 22 645 945,82 | 23 897 068,54
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Myyntisaamiset | 22 597,89 | 1 281 789,62
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 51 408 182,09 | 52 510 953,32
Muut saamiset | 406 168,40 | 2 085 633,00
Siirtosaamiset | 611 576,17 | 1 472 767,03
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 52 448 524,55 | 57 351 142,97
Rahat ja pankkisaamiset | 6 781 116,17 | 5 258 319,36
Vaihtuvat vastaavat yhteensä | 81 875 586,54 | 86 506 530,87
Vastaavaa yhteensä | 125 280 934,99 | 131 204 670,32

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Vastattavaa |  |
Oma pääoma |  |
Osakepääoma | 80 000,00 | 80 000,00
Vararahasto | 312 642,01 | 312 642,01
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 65 968 128,54 | 67 617 381,24
Varojenjako | — | -1 649 252,70
Edellisten tilikausien voitto (tappio) | -4 968 469,51 | -4 192 257,17
Tilikauden tulos | -15 342 042,70 | -767 271,26
Oma pääoma yhteensä | 46 050 258,34 | 61 401 242,12
Pakolliset varaukset |  |
Muut pakolliset varaukset | 640 000,00 | 100 000,00
Pakolliset varaukset yhteensä | 640 000,00 | 100 000,00
Vieras pääoma |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | 1 200 000,00 | 3 900 000,00
Vaihtovelkakirjalaina | 26 000 000,00 | 26 000 000,00
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä | 27 200 000,00 | 29 900 000,00
Lyhytaikainen vieras pääoma |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | 7 400 000,00 | 2 400 000,00
Ostovelat | 499 446,32 | 455 398,60
Velat saman konsernin yrityksille | 40 764 583,54 | 34 085 626,50
Muut velat | 224 652,03 | 323 682,29
Siirtovelat | 2 501 994,76 | 2 538 720,81
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä | 51 390 676,65 | 39 803 428,20
Vieras pääoma yhteensä | 79 230 676,65 | 69 803 428,20
Vastattavaa yhteensä | 125 280 934,99 | 131 204 670,32

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 130

|  |  | Tilinpäätös

Emoyhtiön rahoituslaskelma

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Voitto (tappio) ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | -15 385 273,62 | -3 639 121,33
Oikaisut: |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 7 078,62 | 13 580,29
Tytäryhtiöosakkeiden ja sijoitusten alaskirjaus | 8 518 945,67 | 2 390 568,70
Muut tuotot ja -kulut, joihin ei liity maksua (+/-) | 51 721,19 | -1 017 904,84
Rahoitustuotot ja -kulut | 3 144 216,01 | 1 775 282,13
Käyttöpääoman muutos |  |
Lyhytaikaisten liikesaamisten lisäys (-), vähennys (+) | 4 219 415,02 | 477 577,15
Vaihto-omaisuuden lisäys (-), vähennys (+) | — | -13 463,96
Lyhytaikaisten velkojen lisäys (+), vähennys (-) | 743 638,25 | -325 470,51
Maksetut korot ja maksut muista liiketoiminnan rahoituskuluista (-) | 845 548,24 | -217 690,32
Saadut korot ja muut rahoitustuotot | 94 600,49 | 189,05
Maksetut verot | 79 018,06 | —
Liiketoiminnan rahavirta | 2 318 907,93 | -556 453,64
Investointien rahavirta |  |
Tytäryhtiöosakkeiden luovutustulot | 400 004,00 | 599 997,00
Investoinnit muihin sijoituksiin | — | -3 328 253,73
Myönnetyt lainat | -2 015 200,00 | -20 195 000,00
Lainasaamisten takaisinmaksut | 3 600 200,00 | 21 321 700,00
Konsernitilisaamisten muutos | -6 521 155,32 | -32 702 469,17
Maksetut korot investoinneista | 709 976,77 | -234 371,55
Saadut korot investoinneista | 1 364 682,37 | 1 830 391,11
Saadut osingot investoinneista | — | 624 277,00
Investointien rahavirta | -2 461 492,18 | -32 083 729,34

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Rahoituksen rahavirta |  |
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | -2 400 000,00 | -2 100 000,00
Lyhytaikaisten lainojen nostot | 31 350 000,00 | 4 900 000,00
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | -34 551 959,84 | -2 200 000,00
Konsernitilivelan muutos | 8 635 973,30 | 16 449 513,60
Saadut konserniavustukset | 2 851 959,84 | —
Maksetut korot ja maksut rahoituskuluista | -4 220 592,24 | -3 113 009,13
Maksetut osingot ja muu voitonjako | — | -1 649 252,70
Rahoituksen rahavirta | 1 665 381,00 | 12 287 251,77
Laskelman mukainen likvidien varojen muutos | 1 522 796,81 | -20 352 931,21
Rahavarat tilikauden alussa 1.1. | 5 258 319,36 | 25 611 250,57
Rahavarat tilikauden lopussa 31.12. | 6 781 116,17 | 5 258 319,36
Taseen mukainen likvidien varojen muutos, lisäys (+), vähennys (-) | 1 522 796,81 | -20 352 931,21

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 131

|  |  | Tilinpäätös

Emoyhtiön tilinpäätöksen
liitetiedot
Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Arvostus- ja jaksotusperiaatteet ja menetelmät
Pysyvien vastaavien arvostaminen
Taseeseen merkittyjen aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden hankintamenosta on vähennetty
suunnitelman mukaiset poistot. Hankintamenoon on luettu hankinnasta ja valmistuksesta
aiheutuneet muuttuvat menot. Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu tasapoistoina
aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden taloudellisen pitoajan perusteella. Poistot on tehty
hyödykkeen käyttöönottokuukaudesta alkaen.
Tytäryhtiöosakkeet ja lainasaamiset konserniyhtiöiltä
Tytäryhtiöosakkeiden ja konserniyhtiöille myönnettyjen lainojen kirjanpitoarvoja arvioidaan
jokaisena tilinpäätöspäivänä mahdollisen arvonalentumisen tunnistamiseksi. Tytäryhtiöiden
kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu arvonalentumistestauksessa käyttöarvoon.
Käyttöarvolla tarkoitetaan yhtiöstä saatavissa olevia arvioituja vastaisia nettorahavirtoja, jotka
diskontataan nykyarvoonsa. Lisäksi tytäryhtiöiden tuloskehitystä ja taloudellista tilannetta
arvioidaan perustuen yhtiötason toteutuneeseen tuloskehitykseen ja taseasemaan sekä
tytäryhtiöiden taloudelliseen suorituskykyyn pidemmällä aikavälillä. Arvonalentuminen kirjataan,
kun omaisuuserän kirjanpitoarvo on suurempi kuin siitä kerrytettävissä oleva rahamäärä ja
arvonalentumisen arvioidaan olevan pysyvä.
Poistoajat
Muut aineettomat oikeudet viisi vuotta.
Koneet ja kalusto viisi vuotta.
Pysyvien vastaavien hyödykkeiden hankintamenot, joiden todennäköinen taloudellinen käyttöaika
on alle kolme vuotta, sekä pienhankinnat (alle 1000,0 euroa) on kirjattu kokonaisuudessaan
hankintatilikauden kuluksi.
Eläkesitoumukset
Yhtiön henkilöstön eläketurva on järjestetty TyEL-vakuutuksella eläkevakuutusyhtiössä.
Myynnin tuloutusperiaatteet ja -menetelmät
Liikevaihto koostuu resurssien myynnistä luovutukseen perustuen.
Valuuttamääräiset erät
Yhtiön ulkomaanrahamääräiset saamiset ja velat on muutettu euroiksi Euroopan keskuspankin
vahvistamaan tilinpäätöspäivän kurssin mukaan.
Leasing
Leasingmaksut on käsitelty vuokrakuluna.
Verot
Tuloveroihin sisältyvät tilikauden tuloksen perusteella lasketut tuloverot sekä aikaisemmilta
tilikausilta maksuunpannut tai palautetut verot. Laskennallisia veroja ei kirjata emoyhtiön
tuloslaskelmaan tai taseeseen.
Rahoituslaskelman laatimisperiaatteet
Rahoituslaskelma on laadittu Kilan yleisohjeen (30.1.2007) mukaisena rahavirtalaskelmana
epäsuoraa esittämistapaa noudattaen.
Sivuliike
Sivuliike Enersense International Filial Sweden on yhdistelty Enersense International Oyj:n
kirjanpitoon ja keskinäiset erät on eliminoitu.
Lähipiiri
Enersense International Oyj:n lähipiiriin kuuluvat yhtiön hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja,
johtoryhmän jäsenet sekä osakkeenomistajat, joilla on huomattava vaikutusvalta yhtiössä.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 132

|  |  | Tilinpäätös

Lähipiiriin kuuluu myös näiden henkilöiden läheiset perheenjäsenet, ja yhteisöt, joissa näillä
henkilöillä on joko määräysvalta tai yhteinen määräysvalta. Lisäksi lähipiiriin kuuluvat yhtiön
konserniyritykset, osakkuusyritykset ja yhteisyritykset.
Tytäryhtiöt

Tytäryritys | Rekisteröintimaa | Emoyhtiön omistusosuus 31.12.2024, % | Emoyhtiön omistusosuus 31.12.2023, %
Enersense Engineering Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense GmbH | Saksa | 100 | 100
Enersense Ltd | UK | 100 | 100
Enersense AS | Norja | 100 | 100
Enersense Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense SAS | Ranska | 100 | 100
Enersense Services Oyj | Suomi | 100 | 100
Enersense Works Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense Wind Oy | Suomi | 100 | 100
Enersense Charging Oy | Suomi | 100 | 100

Osakkuus- ja yhteisyritykset

| Omistusosuus, %
Yrityksen nimi | Rekisteröintimaa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Yrittäjien Voima Oy | Suomi | 40,0 % | 40,0 %
P2X Solution Oy | Suomi | 8,9 % | 18,5 %

P2X Solutions Oy on käsitelty osakkuusyhtiönä johtuen erityisesti osakassopimukseen perustuvasta
oikeudesta kahteen hallituspaikkaan viidestä yhtiössä.
Tuloslaskelman liitetiedot
Liikevaihdon maantieteellinen jakautuminen kohdemaan mukaan

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Suomi | 8 407 110,93 | 13 209 190,59
Muut maat | 138 485,22 | 227 193,41
Yhteensä | 8 545 596,15 | 13 436 384,00

Liiketoiminnan muut tuotot

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Ravintolapalveluiden tuottaminen | — | 22 072,10
Tytäryhtiön myyntivoitto | — | 967 015,60
Muut liiketoiminnan tuotot | — | 224 579,53
Liiketoiminnan muut tuotot yhteensä | — | 1 213 667,23

Liiketoiminnan muut kulut

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Yrityshankintoihin liittyvät kulut | — | 206 954,21
Tytäryhtiön purkukulut ja arvonalentumiset | 50 460,28 | 2 390 568,70
Hallinto- ja muut konsernipalveluveloitukset | 639 298,18 | 1 037 121,39
Lisäkauppahintasaamisen alaskirjaus | 1 500 000,00 | —
Asiantuntijakulut | 1 102 989,34 | 74 287,92
Muut liiketoiminnan kulut | 3 463 114,16 | 1 925 282,47
Liiketoiminnan muut kulut yhteensä | 6 755 861,96 | 5 634 214,69

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 133

|  |  | Tilinpäätös

Tilintarkastajan palkkiot

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tilintarkastuspalvelut | -108 240,00 | -99 750,00
Kestävyysraportoinnin varmentaminen | -53 109,00 | —
Tilintarkastajan todistukset ja lausunnot | -15 647,00 | —
Muut palvelut | -19 500,00 | -20 277,00
Tilintarkastajan palkkiot yhteensä | -196 496,00 | -120 027,00

Henkilöstöä koskevat liitetiedot

| 1–12/2024 | 1–12/2023
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana | 72 | 109

Tilikaudella 2024 on tehty liikkeenluovutuksia. Enersense International Oyj teki liikkeenluovutuksen,
jossa henkilöstöä siirrettiin Enersense Engineering Oy:öön. Enersense Services Oyj teki
liikkeenluovutuksen, jossa henkilöstöä siirrettiin Enersense International Oyj:öön. Lisäksi 1.1.2025
toteutui liikkeenluovutus, jossa Enersense Oy:n henkilökunta siirtyi Enersense International Oyj:öön.
Johdon palkat ja palkkiot

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Hallituksen jäsenet | -342 807,00 | -243 000,00
Toimitusjohtaja*) | -687 216,00 | -352 876,80

*) sisältää myös tytäryhtiön maksaman osuuden
Rahoitustuotot ja -kulut

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 2 326 999,74 | 2 434 272,02
Muilta | 86 171,90 | 15 958,42
Korko- ja rahoitustuotot yhteensä | 2 413 171,64 | 2 450 230,44
Korko- ja rahoituskulut |  |
Jälleenrahoituksen järjestelypalkkiot | -151 875,00 | -112 500,00
Saman konsernin yrityksille | -1 248 936,43 | -491 476,37
Korkokulut muille | -2 635 160,67 | -3 621 536,20
Muut rahoituskulut muille | -1 521 415,55 | —
Arvonalentumiset sijoituksista | -1 284 405,75 | -2 390 568,70
Korko- ja rahoituskulut yhteensä | -6 841 793,40 | -6 616 081,27

Tilinpäätössiirrot

EUR | 1–12/2024 | 1–12/2023
Saadut konserniavustukset | — | 2 893 237,43
Tuloverot | 43 230,92 | -21 387,36
Tilinpäätössiirrot yhteensä | 43 230,92 | 2 871 850,07

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 134

|  |  | Tilinpäätös

Taseen vastaavia koskevat liitetiedot
Pysyvien vastaavien erittely
Aineettomat oikeudet

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Hankintameno 1.1. | 33 030,16 | 33 030,16
Lisäykset | — | —
Hankintameno 31.12. | 33 030,16 | 33 030,16
Kertyneet poistot ja arvonalennukset 1.1. | -30 260,37 | -23 913,72
Tilikauden poisto | -2 769,79 | -6 346,65
Kertyneet poistot ja arvonalennukset 31.12. | -33 030,16 | -30 260,37
Kirjanpitoarvo 31.12. | — | 2 769,79

Aineelliset hyödykkeet

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Hankintameno 1.1. | 159 557,04 | 159 557,04
Lisäykset | 50 414,56 | —
Vähennykset | — | —
Siirrot erien välillä | — | —
Hankintameno 31.12. | 209 971,60 | 159 557,04
Kertyneet poistot ja arvonalennukset 1.1. | -156 088,45 | -148 854,81
Tilikauden poisto | -4 308,83 | -7 233,64
Arvonalennukset | — | —
Kertyneet poistot ja arvonalennukset 31.12. | -160 397,28 | -156 088,45
Kirjanpitoarvo 31.12. | 49 574,32 | 3 468,59

Sijoitukset

EUR | Osuudet osakkuusyhtiöissä | Tytäryhtiö- osakkeet | Muut pitkäaikaiset investoinnit | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 14 328 445,37 | 30 060 299,04 | 850 000,00 | 45 238 745,41
Lisäykset | — | — | — | —
Vähennykset | — | -51 721,19 | — | -51 721,19
Siirrot erien välillä | — | — | — | —
Hankintameno 31.12. | 14 328 446,37 | 30 008 577,85 | 850 000,00 | 45 187 024,22
Kertyneet arvonalentumiset 1.1. | -515 636,64 | -31 207,70 | — | -546 844,34
Arvonalentumiset | — | -1 284 405,75 | — | -1 284 405,75
Kertyneet arvonalentumiset 31.12. | -515 636,64 | -1 315 613,45 | — | -1 831 250,09
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 13 812 809,73 | 28 692 964,40 | 850 000,00 | 43 355 774,13
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 13 812 809,73 | 30 029 091,34 | 850 000,00 | 44 691 901,07

Pitkäaikaiset saamiset
Saamiset saman konsernin yrityksiltä

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lainasaamiset | 3 200 000,00 | 3 200 000,00
Pääomalainasaamiset | 18 120 945,82 | 19 372 068,54
Yhteensä | 21 320 945,82 | 22 572 068,54

Enersense International Oyj, rahoittaa keskitetysti konserniin kuuluvia yhtiöitä. Emoyhtiön
tytäryhtiöille myöntämiä lyhyt ja pitkäaikaisia pääomalainoja oli yhteensä 18 120 945,82 euroa.
Pääomalainojen ehdot ovat OYL 12 luvun § 1 mukaiset ja lainat on myönnetty viideksi vuodeksi.
Pääomalainojen korko on 7 %.
Pitkäaikaisia lainasaamisia tytäryhtiöiltä oli yhteensä 3 200 000 euroa ja lainojen korko on 5,4–6,9
%.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 135

|  |  | Tilinpäätös

Pitkäaikaisia pääomalainasaamisia on myönnetty 4 915 000 euroa Enersense Oy:lle; 241 000
Enersense Engineering Oy:lle; 813 000 Enersense Works Oy:lle; 11 600 000 euroa Enersense Offshore
Oy:lle; 551 945,82 euroa Enersense GmbH:lle.
Pitkäaikaisista pääomalainasaamisista on tilikaudella 2024 alaskirjattu 4 521 000 euroa Enersense
Charging Oy:lle, 355 593,55 euroa Enersense Ltd:lle ja 551 945,82 euroa Enersense GmbH:lle.
Pitkäaikaisista lainasaamisista on myönnetty 3 200 000 euroa Enersense Works Oy:lle.
Saamiset muilta

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Muut saamiset | 1 325 000,00 | 1 325 000,00
Yhteensä | 1 325 000,00 | 1 325 000,00
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 22 645 945,82 | 23 897 068,54

Lyhytaikaiset saamiset
Saamiset saman konsernin yrityksiltä

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Myyntisaamiset | 315 317,82 | 61 314,51
Lainasaamiset | 8 774 000,00 | 14 274 823,10
Muut saamiset | 39 502 504,50 | 35 874 586,61
Korkosaamiset | 2 608 615,14 | 1 706 382,13
Siirtosaamiset | 207 744,63 | 593 846,97
Yhteensä | 51 408 182,09 | 52 510 953,32

Emoyhtiön tytäryhtiölle myöntämiä lyhytaikaisten korollisten lainojen määrä on 8 774 000,00 euroa.
Lainojen korko on 5,4–6,9 %. Muut saamiset 39 502 504,50 euroa koostuu konsernitilisaamisista.
Lyhytaikaisia lainasaamisia on on myönnetty 2 800 000 euroa Enersense SIA:lle; 5 959 000 euroa
Enersense Services Oyj:lle; 10 000 euroa Enersense Engineering Oy:lle ja 5 000 euroa Enersense
AS:lle.
Lyhytaikaisista lainasaamisista on tilikaudella 2024 alaskirjattu 40 000 euroa Enersense Ltd:lle ja
54 000 euroa Enersense SAS:lle.
Saamiset muilta

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Myyntisaamiset | 22 597,89 | 1 281 789,62
Muut saamiset | 406 168,40 | 2 085 633,00
Siirtosaamiset | 611 576,17 | 1 472 767,03
Yhteensä | 1 040 342,46 | 4 840 189,65
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 52 448 524,55 | 57 351 142,97

Siirtosaamiset
Siirtosaamisten olennaiset erät

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Siirtosaamisten olennaiset erät |  |
Työterveyshuoltokorvaus | 15 419,25 | 26 664,19
Myynnin jaksotus | 2 730,22 | 989 999,54
Kulujaksotus | 308 332,03 | 281 459,41
Ennakkomaksut | 165 039,61 | —
Muut | 120 055,06 | 174 643,89
Yhteensä | 611 576,17 | 1 472 767,03

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 136

|  |  | Tilinpäätös

Oma pääoma
Oma pääoma

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Osakepääoma 1.1. | 80 000,00 | 80 000,00
Osakepääoma 31.12. | 80 000,00 | 80 000,00
Vararahasto 1.1. | 312 642,00 | 312 642,00
Vararahasto 31.12. | 312 642,00 | 312 642,00
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. | 65 968 128,55 | 67 617 357,48
MBÅ Invest Oy sulautuminen | — | 22,76
Edellisen tilikauden virheen oikaisu | — | 1,01
Varojenjako | — | -1 649 252,70
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 65 968 128,55 | 65 968 128,55
Voitto edellisiltä tilikausilta 1.1. | -4 959 528,43 | -4 195 355,90
Muuntoero | -8 941,08 | 3 098,73
Voitto edellisiltä tilikausilta 31.12. | -4 968 469,51 | -4 192 257,17
Tilikauden tappio | -15 342 042,70 | -767 271,26
Oma pääoma yhteensä | 46 050 258,34 | 61 401 242,12

Laskelma jakokelpoisesta omasta pääomasta

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Voitto (-tappio) edellisiltä tilikausilta | -4 968 469,51 | -4 192 257,17
Tilikauden voitto (-tappio) | -15 342 042,70 | -767 271,26
Sijoitetun vapaan pääoman rahasto | 65 968 128,55 | 65 968 128,55
Jakokelpoinen vapaa oma pääoma yhteensä | 45 657 616,34 | 61 008 600,12

Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että tilikauden 1.1.2024–31.12.2024 tulos siirretään edellisten
tilikausien voitto- ja tappiotilille ja tilikaudelta vahvistettavan taseen perusteella
osakkeenomistajille ei jaeta varoja.
Taseen vastaavia koskevat liitetiedot
Pakolliset varaukset

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Muut pakolliset varaukset | 640 000,00 | 100 000,00
Pakolliset varaukset yhteensä | 640 000,00 | 100 000,00

Pakolliset varaukset liittyvät yhtiöllä kesken olevaan korvaukseen ja tähän liittyvä varaus on 340
000 euroa. Pakollisiin varauksiin sisältyy 300 000 euroa oikeudenkäyntikuluvarauksia, jotka eivät ole
vireillä tuomioistuimissa.
Pitkäaikaiset velat

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lainat rahoituslaitoksilta | 1 200 000,00 | 3 900 000,00
Vaihtovelkakirjalaina | 26 000 000,00 | 26 000 000,00
Pitkäaikaiset velat yhteensä | 27 200 000,00 | 29 900 000,00

Velat, jotka erääntyvät myöhemmin kuin viiden vuoden kuluttua

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lainat rahoituslaitoksilta | — | —
Yhteensä | — | —

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 137

|  |  | Tilinpäätös

Lyhytaikaiset velat
Velat saman konsernin yrityksille

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Ostovelat | 2 193 770,83 | 1 159 862,54
Lainat | 4 677 829,08 | 7 579 788,92
Konsernitilivelat | 33 308 516,90 | 24 672 543,60
Siirtovelat | 584 466,73 | 673 431,44
Yhteensä | 40 764 583,54 | 34 085 626,50

Velat muille

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lainat | 7 400 000,00 | 2 400 000,00
Ostovelat | 499 446,32 | 455 398,60
Muut velat | 224 652,03 | 175 822,72
Siirtovelat | 2 501 994,76 | 2 686 580,38
Yhteensä | 10 626 093,11 | 5 717 801,70

Siirtovelkojen olennaiset erät

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Palkkavelat | 6 058,58 | 27 312,06
Lomapalkkavelat | 326 312,55 | 558 298,85
Lakisääteiset vakuutusmaksut | 126 029,42 | 321 295,07
Vaihtovelkakirjalainan korkojaksotus | 854 388,89 | 869 555,56
Rahoituskomission jaksotus | 196 000,13 | 140 000,09
Muut | 993 205,19 | 770 118,75
Yhteensä | 2 501 994,76 | 2 686 580,38

Vakuudet ja vastuusitoumukset
Velat, joiden vakuudeksi annettu osakkeita

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Rahalaitoslainat*) | 8 600 000,00 | 6 300 000,00
Pantattujen osakkeiden kirjanpitoarvo | 28 579 191,31 | 28 579 191,31
Vakuudeksi annetut yrityskiinnitykset | 7 000 000,00 | 7 000 000,00
Vakuudettomat velat yhteensä | 26 000 000,00 | 26 000 000,00

*) Rahalaitoslainat sisältävät 5 miljoonaa euroa käytössä olevaa luottolimiittiä. Käyttämättömän luottolimiitin määrä oli 10
miljoonaa euroa.
Muut taseen ulkopuoliset vastuut
Emoyhtiöllä on osakkuusyhtiö Yrittäjäin Voima oy:lle muu taseen ulkopuolinen vastuu 1 200 683
euroa.
Samaan konserniin kuuluvien yritysten puolesta annetut vakuudet ja takaukset

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Muut vakuudeksi annetut pantit | 1 325 000,00 | 1 325 000,00
Muut takaukset | 89 319 137,84 | 86 830 609,07

Muut vakuudeksi annetut pantit ovat annettu factoring sopimuksen pantiksi tytäryhtiöiden
puolesta. Enersense Engineering Oy:hyn kohdistuneen liikkeenluovutuksen johdosta emoyhtiöllä ei
ole factoringin piirissä olevaa laskutusta. Muut takaukset sisältävät tytäryhtiöiden puolesta
annetut urakka -ja toimitustakaukset, emoyhtiön takaukset sekä pankkitakaukset.
Enersensen lainoihin liittyy kovenanttiehtoja yhtiön vakavaraisuudesta, velanhoitokyvystä sekä
likviditeetistä. Lisäksi rahoitussopimukseen liittyy ehtoja varojen jakoon, investointeihin,
yritysjärjestelyihin ja velkaantumiseen. Kovenantit lasketaan IFRS-tilinpäätöskäytännön mukaisista
luvuista soveltamalla rahoitussopimuksessa eriteltyjä laskukaavoja ja ne raportoidaan rahoittajille
neljännesvuosittain sekä likviditeettiä seuraavan kovenantin osalta kuukausittain, mikäli
velanhoitokykyyn liittyvä kovenantti ei täyttyisi.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 138

|  |  | Tilinpäätös

Enersense täytti vakavaraisuuteen ja velanhoitokykyyn liittyvät kovenanttiehdot 31.12.2024 ja on
vahvistanut kovenanttien arvot rahoittajill e. Enersense sai valmiiksi neuvottelut vuoden mittaisesta
jatkorahoituksesta tilikauden jälkeen maaliskuun 2025 lopussa. Yhtiö arvioi täyttävänsä uuden
rahoitussopimuksen mukaiset kovenantit vuonna 2025 kaikkina seurantapäivinä.
Vuokrasopimuksista maksettavat määrät

EUR | 31.12.2024 | 31.12.2023
Seuraavalla tilikaudella maksettavat | 6252,61, | 6 203,47
Myöhemmin maksettavat | 12 505,22 | 18 610,40

Vaihtovelkakirjalaina
Enersense International Oyj tarjosi 1.12.2022 valikoiduille ammattimaisille sijoittajille ja
hyväksyttäville vastapuolille merkittäväksi 15.1.2027 erääntyviä senioristatuksisia vakuudettomia
ehdollisesti vaihdettavia vaihtovelkakirjoja. Yhtiö tiedotti 2.12.2022 saaneensa päätökseen
yhteensä 26 miljoonan euron vaihtovelkakirjanlainan tarjoamisen.
Enersensen 23.12.2022 pidetty ylimääräinen yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti
valtuuttaa hallituksen päättämään yhtiön osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien
antamisesta yllä mainitun vaihtovelkakirjalainan alkuperäisille merkitsijöille ja/tai niille, jotka ovat
merkitsemisen jälkeen ostaneet velkakirjoja, jotta velkakirjat voidaan vaihtaa osakkeiksi
velkakirjojen ehtojen mukaisesti. Johdon määrittelemä vaihtovelkakirjalainan korko ilman vaihto-
oikeutta olisi 10,5 %.
Ylimääräisen yhtiökokouksen jälkeen yhtiön hallitus päätti ylimääräisen yhtiökokouksen antaman
valtuutuksen perusteella laskea liikkeeseen 260 osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:n mukaista osakkeisiin
oikeuttavaa erityistä oikeutta. Erityiset oikeudet ovat sidottuja velkakirjoihin, eikä niitä voi irrottaa
velkakirjoista.
Kuhunkin nimellisarvoltaan 100 000 euron suuruiseen velkakirjaan liittyy yksi erityinen oikeus. Kukin
erityinen oikeus oikeuttaa 12 500 yhtiön uuteen osakkeeseen. Alkuperäinen osakekohtainen
vaihtohinta on asetettu 8,00 euroon. Mikäli kaikki velkakirjat vaihdetaan yhtiön uusiin osakkeisiin
alkuperäisellä vaihtohinnalla, yhtiön erityisten oikeuksien perusteella liikkeeseen laskettavien
uusien osakkeiden lukumäärä tulee olemaan enintään 3 250 000 osaketta, mikä edustaa noin 19,7
prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä yhtiökokouksen päivämääränä (noin 16,5 prosenttia
laimennusvaikutus huomioiden). Vaihtohintaa tullaan mahdollisesti oikaisemaan siten kuin
ehdoissa on tarkemmin kuvattu. Mikäli vaihtohintaa oikaistaan ja velkakirjojen perusteella
annettavaa osakkeiden määrää on siten tarve lisätä, annettavan osakkeiden määrän lisäyksestä
tullaan päättämään erikseen osakeyhtiölain edellyttämällä tavalla. Osakkeisiin oikeuttavat
erityiset oikeudet rekisteröitiin kaupparekisteriin 27.12.2022.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 139

|  |  | Tilinpäätös

Allekirjoitukset ja tilinpäätösmerkintä
Hallituksen ja toimitusjohtajan lausumat
Vahvistamme, että:
• EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti laadittu
konsernitilinpäätös ja emoyhtiön Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten mukaisesti laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan sekä yrityksen että
sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden varoista, vastuista,
taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta
• Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yrityksen ja
konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja
tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä ja muusta yrityksen
tilasta; ja
• Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7
luvussa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.
Toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen allekirjoitukset
Helsingissä 26. päivänä maaliskuuta 2025

Kari Sundbäck |  | Anders Dahlblom
Toimitusjohtaja |  | Hallituksen puheenjohtaja
Sirpa-Helena Sormunen |  | Petri Suokas
Hallituksen jäsen |  | Hallituksen jäsen
Carl Haglund |  | Anna Miettinen
Hallituksen jäsen |  | Hallituksen jäsen
Sari Helander |  | Ville Vuori
Hallituksen jäsen |  | Hallituksen jäsen

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 140

|  |  | Tilinpäätös

Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä 26. päivänä maaliskuuta 2025
Tilintarkastusyhteisö
KPMG Oy Ab

Heli Tuuri
KHT

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 141

|  |  | Tilinpäätös

Tilintarkastuskertomus
ENERSENSE INTERNATIONAL OYJ:N YHTIÖKOKOUKSELLE
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Enersense International Oyj:n (y-tunnus 0609766-7) tilinpäätöksen
tilikaudelta 1.1.–31.12.2024. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, laajan tuloslaskelman, laskelman
oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien olennainen
tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön taseen, tuloslaskelman,
rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä
sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta
asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten
mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle ja hallitukselle annetun lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat parhaan
tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien
säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on esitetty
konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 8.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Olennaisuus
Tarkastuksemme laajuuteen on vaikuttanut soveltamamme olennaisuus. Olennaisuus on määritetty
perustuen ammatilliseen harkintaamme ja se ohjaa tarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen
ja laajuuden määrittämisessä, sekä todettujen virheellisyyksien vaikutusten arvioimisessa
suhteessa tilinpäätökseen kokonaisuutena. Olennaisuuden taso perustuu arvioomme sellaisten
virheellisyyksien suuruudesta, joilla yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa olevan vaikutusta
tilinpäätöksen käyttäjien tekemiin taloudellisiin päätöksiin. Olemme ottaneet huomioon myös
sellaiset virheellisyydet, jotka laadullisten seikkojen vuoksi ovat mielestämme olennaisia
tilinpäätöksen käyttäjille.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 142

|  |  | Tilinpäätös

Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme mukaan
ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä
seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tilintarkastuksessamme
sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
EU-asetuksen 537/2014 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaiset merkittävät olennaisen
virheellisyyden riskit sisältyvät alla kuvattuihin tilintarkastuksen kannalta keskeisiin seikkoihin.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja.
Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta
suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 143

|  |  | Tilinpäätös

TILINTARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT |  |  | KUINKA KYSEISIÄ SEIKKOJA KÄSITELTIIN TILINTARKASTUKSESSA
Liikearvo ja yritysjärjestelyihin liittyvät aineettomat hyödykkeet (Konsernitilinpäätöksen liitetieto 11)
Konsernitaseen 31.12.2024 liikearvo on 26,1 miljoonaa euroa. Yritysjärjestelyihin liittyvät muut aineettomat hyödykkeet ovat tuulivoimahankekanta 1,5 miljoonaa euroa, teknologiaan perustuva aineeton hyödyke 3,0 miljoonaa euroa ja asiakassuhteet 5,4 miljoonaa euroa. Liikearvo ja tuulivoimahankekanta testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta vähintään vuosittain. Arvonalentumistestausten taustalla olevien rahavirtaennusteiden laatiminen edellyttää johdon harkintaa ja arvioita liittyen kannattavuuteen, pitkän aikavälin kasvutekijään ja diskonttauskorkoon. Yritysjärjestelyihin liittyvät tuulivoimapuistohankkeet kirjataan kuluksi hankkeiden myynnin toteutumisen perusteella. Muut yrityshankintoihin liittyvät aineettomat hyödykkeet poistetaan arvioituna taloudellisena vaikutusaikanaan. Tuulivoimahankekannasta 20,9 miljoonaa euroa on luokiteltu myytävänä oleviksi varoiksi ja arvostettu todennäköistä luovutushintaa alhaisempaan kirjanpitoarvoon. Arvonalentumistestausten perusteella on tehty alaskirjauksia liikearvoon1,7 miljoonan euroa ja teknologiaan perustuvaan aineettomaan hyödykkeeseen 5,0 miljoonaa euroa. Arvonalentumistestauksissa käytettäviin ennusteisiin ja oletuksiin liittyvästä johdon harkinnasta ja tasearvojen merkittävyydestä johtuen liikearvon ja yritysjärjestelyihin liittyvän muun aineettoman omaisuuden arvostaminen on tilintarkastuksessa keskeinen seikka. |  |  | Olemme arvioineet arvonalentumistestaus-laskelmissa käytettyjä keskeisiä oletuksia, kuten kannattavuutta, diskonttauskorkoa ja pitkän aikavälin kasvutekijää, suhteessa emoyhtiön hallituksen hyväksymiin budjetteihin, konsernin ulkopuolisiin lähteisiin ja omiin näkemyksiimme. • Olemme testanneet laskelmien teknistä oikeellisuutta sekä verranneet käytettyjä oletuksia markkina- ja toimialakohtaisiin tietoihin. • Olemme arvioineet tehtyjen arvonalentumiskirjausten asianmukaisuutta. Tarkastustoimenpiteisiimme on myös sisältynyt aineettomien hyödykkeiden poistoperiaatteiden asianmukaisuuden arviointia. Lisäksi olemme arvioineet liikearvon ja aineettomien hyödykkeiden esittämistä taseessa sekä liitetietojen asianmukaisuutta.
Liikevaihto ja projektituloutukset (Konsernitilinpäätöksen liitetieto 3)
Yhtiön liikevaihto, 424,7 miljoonaa euroa, koostuu pääasiassa palveluista, projekteista ja resursoinnista. Merkittävä osa yhtiön myynnistä kirjataan ajan kuluessa. Yhtiöllä on merkittävä määrä kiinteähintaisia pitkäaikaisprojekteja, jotka tuloutetaan ajan kuluessa. Yhtiö käyttää näiden projektien täyttämisasteen määrittämiseen panokseen perustuvaa menetelmää, joka edellyttää johdon harkintaa ja oletuksia koskien erityisesti täyttämisasteen määrittämisessä käytettäviä menetelmiä, odotettavissa olevia kustannuksia ja työmääräennusteita. Myyntitapahtumien merkittävästä määrästä, sekä projektien tuloutuksiin liittyvästä johdon harkinnasta johtuen, myyntituottojen kirjaaminen on ollut tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka. |  |  | Olemme arvioineet myynnin tuloutus- ja laskentaperiaatteita suhteessa IFRS-standardien määrittelemiin periaatteisiin. Lisäksi olemme suorittaneet sekä analyyttisiä että aineistotarkastuksen toimenpiteitä. • Tarkastustoimenpiteisiimme on sisältynyt myyntiprosesseihin liittyvän sisäisen valvontaympäristön arviointia sekä keskeisimpien kontrollien testausta. • Olemme testanneet myyntitapahtumien rekisteröinti-, kirjaus- sekä laskutusprosessien toimivuutta. Lisäksi olemme arvioineet myyntituottojen tulouttamisen oikeellisuutta testaamalla myynnin jaksottumista tilikausien välillä. • Olemme käyneet läpi yhtiön laatimia kiinteähintaisten pitkäaikaishankkeiden projektilaskelmia tarkastelemalla muutoksia projektien katetasoissa, sekä projektivastuullisten raportoimia kulu- ja tuottokertymiä, sekä arvioineet yhtiön prosessia mahdollisen kuluvaraustarpeen tunnistamiseksi. • Lisäksi olemme arvioineet kyseisten erien esittämistä ja liitetietojen asianmukaisuutta.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 144

|  |  | Tilinpäätös

Rahoituksen riittävyys ja rahoitusjärjestelyt (Konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja liitetieto 20 ja 21)
Konsernin liiketappio on 14,1 miljoonaa euroa. Tilinpäätöshetkellä konsernin lyhytaikaiset velat ovat 15,4 miljoonaa euroa suuremmat kuin konsernin lyhytaikaiset varat myytäväksi luokitellut varat ja velat huomioiden. Yhtiö on allekirjoittanut maaliskuussa 2025 uuden rahoitussopimuksen, joka koostuu mm. vuoden mittaisesta jatkorahoituksesta ja pankkitakauslimiitistä. Rahoitussopimus sisältää mm. omavaraisuusastetta ja korollisen velan suhdetta käyttökatteeseen mittaavat rahoituskovenantit, joita tarkastellaan vuosineljänneksittäin, sekä kuukausittain tarkasteltavan minimikassavaateen. Tilinpäätöshetkellä voimassa olleen rahoitussopimuksen mukaiset kovenantit täyttyivät vuoden lopun tilanteessa. Johdon tilikaudelle 2025 laatiman ja hallituksen hyväksymän budjetin mukaan yhtiö arvioi täyttävänsä uuden rahoitussopimuksen mukaiset kovenanttiehdot tilikaudella 2025. Yhtiön johdon arvion mukaan konsernin rahoitus on turvattu vähintään seuraavat 12 kuukautta tilikauden päättymisestä, mikäli liiketoiminta kehittyy johdon laatimien ennusteiden mukaisesti. Toiminnan tappiollisuudesta ja rahoitusjärjestelyiden merkittävyydestä johtuen rahoituksen riittävyys ja rahoitusjärjestelyt on arvioitu tarkastuksessa keskeiseksi seikaksi. |  |  | Olemme arvioineet johdon näkemystä toiminnan jatkuvuuden periaatteen soveltumisesta ja muodostaneet käsityksen yhtiön taloudellisesta ennustamisprosessista. • Rahoituksen riittävyyden arvioimiseksi olemme analysoineet yhtiön laatimia rahavirtaennusteita ja herkkyyslaskelmia, sekä ennusteen laatimista varten tuotettujen taustatietojen luotettavuutta. • Olemme arvioineet johdon laatimia herkkyyslaskelmia testataksemme rahoituksen riittävyyden liikkumavaraa erityisesti suhteessa kovenanttiehtoihin. • Lisäksi olemme arvioineet rahoitusvelkojen luokittelun oikeellisuutta ja rahoitusta koskevien liitetietojen asianmukaisuutta tilinpäätöksessä.
Tytäryhtiösijoitusten arvostus emoyhtiön tilinpäätöksessä (emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot)
Emoyhtiön sijoitukset tytäryhtiöihin sisältävät tytäryhtiöosakkeita, laina- ja pääomalainasaamisia yhteensä 58,8 miljoonaa euroa. Tytäryhtiösijoitusten tasearvoja tarkastellaan vuosittain käyttäen diskontattuihin rahavirtoihin perustuvaa mallia. Lisäksi tytäryhtiöiden tuloskehitystä ja taloudellista tilannetta arvioidaan perustuen yhtiötason toteutuneeseen tuloskehitykseen ja taseasemaan sekä tytäryhtiöiden taloudelliseen suorituskykyyn pidemmällä aikavälillä. Laskelmien perusteella tytäryhtiöosakkeiden ja -saamisten kirjanpitoarvoihin on tehty yhteensä 7,0 miljoonan euron alaskirjaus. Vastaisiin rahavirtoihin liittyvästä johdon harkinnasta ja tasearvojen merkittävyydestä johtuen tytäryhtiösijoitusten arvostuksen on katsottu olevan tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka. |  |  | Olemme suorittaneet muun muassa seuraavat tarkastustoimenpiteet: • Olemme arvioineet johdon arvonalentumistestauslaskelmissa käyttämien keskeisten oletusten, kuten liikevaihdon kasvun, kannattavuuden ja diskonttauskoron kohtuullisuutta. • Olemme analysoineet tytäryhtiösijoitusten arvostusta tytäryhtiöiden toteutuneeseen tuloskehitykseen sekä taseasemaan perustuen. • Olemme arvioineet emoyhtiön tytäryhtiöosakkeisiin ja pääomalainasaamisiin tehtyjen arvonalentumisten asianmukaisuutta. • Lisäksi olemme arvioineet tytäryhtiösijoituksia koskevien liitetietojen asianmukaisuutta tilinpäätöksessä.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 145

|  |  | Tilinpäätös

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää
lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä
valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja
konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät
toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen.
Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan
purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa
tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea varmuustaso,
mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai
virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella
odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen
virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa,
väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä
taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet
mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai
konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä johdon
tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista laatia
tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme
tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin tai
olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä
emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olennaista
epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme lukijan
huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta
koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni
pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä
esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia
liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme konsernitilinpäätöstä
koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen
soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai liiketoimintayksikköjä
koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin tilintarkastusta varten
suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja läpikäynnistä. Vastaamme
tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta laajuudesta
ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen
valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 146

|  |  | Tilinpäätös

Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet riippumattomuutta
koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista ja
muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja
soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä
tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta
keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys
estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa toteamme, ettei
kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä aiheutuvien epäedullisten
vaikutusten voisi kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva
yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 18.12.2015 alkaen yhtäjaksoisesti
10 vuotta. Enersense International Oyj:stä tuli yleisen edun kannalta merkittävä yhteisö 14.6.2021.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa
tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän
tilintarkastuskertomuksen antamispäivää. Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta
informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen
yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa
tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme tietämyksen kanssa tai vaikuttaako
se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on
lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun
ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia
ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä. Lausuntomme
eivät kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme muuhun
informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa
informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole
tämän asian suhteen raportoitavaa.
Helsingissä 26. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Heli Tuuri
KHT

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 147

|  |  | Tilinpäätös

Kestävyysraportin
varmennuskertomus
ENERSENSE INTERNATIONAL OYJ:N YHTIÖKOKOUKSELLE
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Enersense
International Oyj:n (y-tunnus 0609766-7) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun
mukainen konsernin kestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole tullut
seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernin kestävyysraportissa ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
1. kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
2. kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä
vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Enersense International Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi), sekä tietojen merkitsemisen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla
tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista konsernin
kestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernin kestävyysraportin varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana
toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä
varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin
mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai
yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Muu seikka
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Enersense International Oyj:n kirjanpitolain 7 luvun
mukainen konsernin kestävyysraportti on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta
1.1.–31.12.2024. Lausuntomme ei kata konsernin kestävyysraportissa esitettyjä vertailutietoja.
Lausuntoamme ei ole mukautettu tämän seikan osalta.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja
laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 148

|  |  | Tilinpäätös

sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Enersense International Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernin kestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa
säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty prosessi, jolla
on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia varten ja tietojen
merkitseminen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
• siitä, että konsernin kestävyysraportissa on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta
kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia;
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia konsernin
kestävyysraportin, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysraportin laatimisessa
Kestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien raportoitavien
seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja valintoja.
Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen raportointiin
liittyy estimaatteja ja olettamuksia sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta. Lisäksi
raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja yhtiön on esitettävä mahdollisia
tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista toimista
näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen lopputulos saattaa olla erilainen, koska ennustetut
tapahtumat eivät aina toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden siitä,
onko konsernin kestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan
olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin,
joita käyttäjät tekevät konsernin kestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen kuuluu,
että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat konsernin kestävyysraportin
olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta
relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden
asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme
antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta,
on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta,
sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä
jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat
luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä, ja
ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat
ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta
olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 149

|  |  | Tilinpäätös

saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin suorittamalla
kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yhtiön johtoa sekä kestävyystietojen laatimisesta ja kokoamisesta vastaavia
henkilöitä.
• Perehdyimme kestävyystietojen keräämiseen ja yhdistelemiseen liittyviin keskeisiin prosesseihin
haastatteluin.
• Tutustuimme kestävyysraportilla esitettyjen tietojen kannalta olennaisiin sisäisiin ohjeistuksiin ja
toimintaperiaatteisiin.
• Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin ja
arvioimme tukevatko ne kestävyysraporttiin sisältyvää informaatiota.
• Kaksinkertaisen olennaisuuden määrittämistä koskevan prosessin osalta haastattelimme
prosessista vastaavia henkilöitä ja perehdyimme kaksinkertaisesta olennaisuusarvioinnista
laadittuun dokumentaatioon ja tausta-aineistoon.
• EU-taksonomiatietojen osalta haastattelimme yrityksen johtoa ja taksonomiatietojen
raportoinnin kannalta avainasemassa olevia henkilöitä selvittääksemme miten
taksonomiakelpoiset toiminnot on tunnistettu, hankimme haastatteluja tukevaa evidenssiä ja
täsmäytimme raportoidut EU-taksonomiatiedot taustalaskelmiin ja soveltuvin osin kirjanpitoon.
• Arvioimme ESRS-kestävyysraportointistandardien raportointia koskevien periaatteiden
soveltamista kestävyystietojen esittämisessä.
Helsingissä 26. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Kestävyystarkastusyhteisö
Heli Tuuri
KHT

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 150

|  |  | Tilinpäätös

Riippumattoman tilintarkastajan
raportti Enersense International
Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
ENERSENSE INTERNATIONAL OYJ:N HALLITUKSELLE
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Enersense International Oyj:n (y-tunnus 0609766-7) komission teknisen sääntelystandardin
mukaisesti laadittu tilinpäätös 743700XSMVPR48XIML56-2024-12-31-fi.zip tilikaudelta
1.1.–-31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-
tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen sääntelystandardin artiklan 3
mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen sääntelystandardin
vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunvalvontastandardia ISQM1, jonka mukaan
tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien
sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission teknisen
sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-
tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission teknisen
sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on suoritettu.
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon kansainvälisen
varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin
merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten
mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot
olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan
vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.

|  | ENERSENSE | TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2024 | 151

|  |  | Tilinpäätös

Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat tilintarkastajan harkinnasta.
Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista
poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Enersense
International Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen 743700XSMVPR48XIML56-2024-12-31-fi.zip sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta
1.1.–31.12.2024 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten
mukaisesti.
Lausuntomme Enersense International Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta
1.1.–31.12.2024 on annettu tilintarkastuskertomuksellamme päivätty 26.3.2025. Tällä raportilla
emme anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta
varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 26. maaliskuuta 2025
KPMG OY AB
Heli Tuuri
KHT

|  | www.enersense.fi Enersense International Oyj Konepajanranta 2 FI-28100, Pori, Finland +358 29 020 011 |  |