iso4217:EUR xbrli:shares iso4217:EUR 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-12-31 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2023-12-31 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-01-01 2024-06-30 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-06-30 2024-06-30 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 kalmar:SijoitettuPaaomaJaKertyneetVoittovaratJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 kalmar:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoJasen 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 636700Z25ZQXLMZ3CY73 2024-07-01 2024-12-31
Kalmar Oyj
Toimintakertomus
ja tilinpäätös
1.1.2025–31.12.2025

| Kalmar Oyj, Y-tunnus 3424222-7 | Osa hallituksen toimintakertomusta | 2 |

Hallituksen toimintakertomus

Katsaus Kalmariin vuonna 2025 | 3
Visio ja strategia | 3
Tavoitteet | 4
Taloudelliset tavoitteet | 4
Pääomarakenne ja kestävyyskehys | 4
Yhtiön tiedot ja laadintaperiaatteet | 4
Liiketoiminnan suorituskyvyn kehittäminen | 4
Taloudellinen vuosi 2025 | 4
Markkinaympäristö | 4
Kysyntänäkymät | 5
Saadut tilaukset ja tilauskanta | 5
Liikevaihto | 5
Liikevoitto ja vertailukelpoinen liikevoitto | 5
Nettorahoituskulut ja tulos | 6
Tase, rahavirta ja rahoitus | 6
Valuuttakurssien ja rakenteellisten muutosten vaikutukset | 6
Raportointisegmentit | 6
Tutkimus ja kehitys | 7

Käyttöomaisuusinvestoinnit | 7
Yritysostot ja -myynnit vuonna 2025 | 7
Henkilöstö | 8
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 8
Sisäinen valvonta, riskit ja riskienhallinta | 8
Sisäinen valvonta ja riskienhallinta | 8
Lähiajan riskit ja epävarmuustekijät | 8
Osakkeet, markkina-arvo ja kaupankäynti | 10
Osakkeet ja osakepääoma | 10
Markkina-arvo ja kaupankäynti | 10
Suurimmat osakkeenomistajat | 10
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta | 10
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle | 11
Osakepohjaiset kannustinohjelmat | 11
Liputusilmoitukset | 11
Hallinnointi | 11
Hallitus | 11
Johtoryhmä | 12

Kalmarin varsinaisen yhtiökokouksen päätökset | 12
Hallitukselle myönnetyt valtuudet | 12
Hallituksen järjestäytymiskokouksen päätökset | 13
Lainat, vastuut ja vastuusitoumukset yhtiön lähipiiriin kuuluville | 13
Hallituksen ehdotus voitonjaosta vuodelta 2025 | 13
Tilikauden jälkeiset tapahtumat | 13
Vuoden 2026 ohjeistus | 13
Varsinainen yhtiökokous 2026 | 13

Kestävyysraportti | 14
Yleiset tiedot | 15
Laatimisperusteet | 15
Vastuullisuuden hallinnointi | 16
Strategia | 19
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta | 23
Ympäristötiedot | 29
E1 Ilmastonmuutos | 29
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous | 37
EU-taksonomia | 41
Sosiaaliset tiedot | 48
S1 Oma työvoima | 48
S2 Arvoketjun työntekijät | 60
Hallintotapatiedot | 65
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen | 65
CSRD-sisältöhakemisto | 70
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | 73
Tunnusluvut | 173
Osakkeet ja osakkeenomistajat | 192

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 3 |

Hallituksen toimintakertomus
Katsaus Kalmariin vuonna 2025
Vuoden 2025 aikana Kalmar (“Kalmar” tai “Yhtiö”)
osoitti kestävyyttä geopoliittisten jännitteiden ja
muuttuvien kaupankäyntiolosuhteiden keskellä, ja sen
visio säilyi kirkkaana: olla edelläkävijä kestävissä
materiaalinkäsittelylaitteissa ja -palveluissa. Visio
toteutettiin keskittymällä sitkeästi strategian
jalkauttamiseen kolmen pilarin kautta: investoimalla
kestäviin innovaatioihin, kasvattamalla palveluita ja
edistämällä toiminnallista erinomaisuutta yhtiön
toiminnoissa.
Kysyntä pysyi asiakkaiden keskuudessa
kokonaisuudessaan vakaana kaikilla Kalmarin
maantieteellisillä alueilla vuonna 2025, vaikka
Amerikan jatkunut markkinaepävarmuus oli nähtävissä
suurimman osan vuodesta. EMEA- ja APAC-alueilla
kysyntä oli kuitenkin hyvällä tasolla. Satamat ja
terminaalit säilyivät Kalmarin vahvana
loppuasiakassegmenttinä valmistavan teollisuuden ja
raskaan logistiikan ohella. Amerikan epävarmuudesta
johtuen jakelusegmentin loppuasiakkaiden
päätöksenteko oli hitaampaa.
Vuotta leimasivat myös useat virstanpylväät
kestävissä innovaatioissa. Kolmannen sukupolven
sähköisen terminaalitraktorin myynti alkoi, ja Kalmar
esitteli uuden litiumioniteknologian
vastapainolaitteiden tuoteportfolioon sekä sähköisiin
konttilukkeihin. Yhtiö toi markkinoille myös
Automation as a Service -palvelun – tilauspohjaisen
mallin, joka on suunniteltu varmistamaan automaation
onnistunut ja tehokas käyttöönotto
merikonttiterminaaleissa ja intermodaalisissa
kohteissa. Lisäksi käynnistettiin Move2Green-
tutkimus- ja kehitysyhteistyöhanke, jota Business
Finland tuki 20 miljoonalla eurolla.
Vuotta leimasi myös palveluliiketoiminnan
maailmanlaajuinen laajentuminen. Palveluiden osuus
kokonaisliikevaihdosta oli 35 prosenttia vuonna 2025.
Maailmanlaajuinen asennettu laitekanta ja
huoltoteknikoiden määrä kasvoivat, mikä tuki Kalmarin
palveluliiketoimintaa. Lisäksi liiketoiminnan
suorituskyvyn kehittäminen auttoi yhtiötä hallitsemaan
kustannusrakennettaan, etenkin hankinnassa, vuoden
2025 haastavassa tulliympäristössä.
Visio ja strategia
Kalmar Oyj on yksimarkkinajohtajista raskaiden
materiaalien käsittelylaitteissa. Kalmarin vankan
perustan muodostavat asiakasläheisyys, houkuttelevat
markkinat, kokeneet sekä osaavat ihmiset ja vahva
taloudellinen profiili. Kalmarin myynti- ja
palveluverkosto kattaa yli 120 maata, tukien sen
maailmanlaajuisesti hajautettua asiakaskuntaa ja sen
laajaa laitekantaa, joka koostuu yli 70 000 laitteesta
ympäri maailman.
Yhtiö toimii pääasiassa suoramyynnin ja vahvan
maailmanlaajuisen jälleenmyyjäverkoston kautta.
Kokoonpanopohjaisen valmistusmallin, neljän tehtaan
ja kahden innovaatiokeskuksen avulla Kalmar priorisoi
vahvojen ja kestävien suhteiden rakentamista
materiaalitoimittajiensa kanssa ympäri maailmaa.
Kalmarin henkilöstöön kuuluu noin 5 300 työntekijää,
joista 1 500 on huoltoinsinöörejä. Yhtiö uskoo, että
parhaiden osaajien houkutteleminen ja pitäminen on
olennaista, jotta se voi olla arvostetuin liikekumppani
asiakkailleen ja halutuin työnantaja nykyisille ja tuleville
työntekijöilleen. Kalmar on sitoutunut vastuullisiin
liiketoimintatapoihin ja odottaa, että sen toimittajat ja
liikekumppanit noudattavat samoja korkeita juridisia ja
eettisiä standardeja.
Ala kohtaa useita megatrendejä, jotka ajavat
uudistumista koko kentällä. Tämä luo Kalmarille
mahdollisuuksia tarjota ratkaisuja ja vastata asiakkaiden
kohtaamiin haasteisiin. Joitakin keskeisiä
mahdollisuuksia, joihin Kalmar on valmis tarttumaan,
ovat:
• turvallisuus
• tuottavuus
• hiilidioksidipäästöjen vähentäminen ja
sähköistyminen
• muuttuva logistiikkaympäristö
• työvoiman saatavuus
• älykkäät toiminnot.
Vastatakseen näihin mahdollisuuksiin ja luodakseen
lisäarvoa asiakkaille Kalmar keskittyy kolmeen
strategiseen alueeseen:
• Investoiminen vastuullisiin innovaatioihin
hiilidioksidipäästöttömissä ja sähköisissä laitteissa,
digitaalisissa ratkaisuissa ja automaatiossa
• Palveluiden kasvattaminen ja jälkimarkkinoiden
laajentaminen keskittyen laajan asennetun
laitekantamme hyödyntämiseen, varaosien
markkinaosuuden kasvattamiseen, toistuvan
liiketoiminnan osuuden kasvattamiseen
palvelusopimusten avulla ja asiakkaan elinkaaren
1 Science Based Targets -aloitteen mukaisesti.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 4 |

aikaisen arvon luomiseen älykkään palvelutarjonnan
kautta
• Liiketoiminnan suorituskyvyn kehittäminen
kannattavuuden ja rahavirran tuottamisen
parantamiseksi hankinnan ja prosessiparannuksien
kautta voidakseen investoida lisää tutkimus- ja
tuotekehitystyöhön, orgaaniseen kasvuun sekä
voitonjakoon osakkeenomistajille.
Tavoitteet
Kalmarin hallitus on asettanut Kalmarille seuraavat
tavoitteet vuodelle 2028:
Taloudelliset tavoitteet
• Vuotuinen liikevaihdon kasvu 5 prosenttia syklin yli;
• 15 prosentin vertailukelpoinen liikevoittoprosentti;
• Yli 25 prosentin sijoitetun pääoman tuottoprosentti;
Kalmarin liikevaihto kasvoi yhden prosentin vuonna
2025. Kalmar ilmoitti tavoittelevansa yli 12 prosentin
vertailukelpoista liikevoittomarginaalia vuodelle
2025. Yhtiö saavutti 12,8 prosentin vertailukelpoisen
liikevoittomarginaalin vuonna 2025, mikä oli linjassa
annetun näkymän kanssa. Vuonna 2025 Kalmarin
sijoitetun pääoman tuotto oli 23 prosenttia.
Pääomarakenne ja kestävyyskehys
• Velkaantuneisuus (nettovelan suhde
käyttökatteeseen) alle 2;
• 30-50 prosentin vuotuinen osingonjakosuhde;
• Yhdenmukaisuus SBTi-tavoitteiden kanssa 1,5 °C
sitoumuksella 1
Yhtiön tiedot ja laadintaperiaatteet
Kalmar Oyj perustettiin Cargotec Oyj:n
osittaisjakautumisessa (“jakautuminen”), jonka
täytäntöönpanopäivä oli 30.6.2024. Kaupankäynti
Kalmar Oyj:n osakkeilla alkoi Helsingin pörssin
päälistalla 1.7.2024.
Tämän raportin taloudelliset tiedot ennen jakautumista
on esitetty carve-out periaatteiden mukaisesti. Carve-
out taloudelliset tiedot eivät välttämättä anna kuvaa
siitä, millaiset taloudelliset tiedot olisivat olleet, jos
Kalmar olisi ollut itsenäinen juridinen konserni ja olisi
siten esittänyt erillisen konsernitilinpäätöksen. Carve-
out taloudelliset tiedot eivät myöskään välttämättä
anna kuvaa Kalmarin tulevasta taloudellisesta
kehityksestä. Carve-out laadintaperiaatteet on kuvattu
liitetiedossa 1.1 Konsernitilinpäätöksen
laatimisperiaatteet.
Liiketoiminnan suorituskyvyn
kehittäminen
Toukokuussa 2024 Kalmar julkisti osana jakautumis- ja
listalleottoesitettä uuden strategiansa ja
suunnitelmansa kohti kestävää ja kannattavaa kasvua.
Liiketoiminnan suorituskyvyn kehittämisessä korostuu
jatkuva parantaminen. Kuten aiemmin on esitetty,
liiketoiminnan suorituskyvyn kehittäminen on yksi
kolmesta strategisesta pilarista, jotka Kalmar on
tunnistanut strategiansa edistämiseksi. Elokuussa 2024
Kalmar tarkensi liiketoiminnan suorituskyvyn
kehittämisen aloitettaan, jonka tavoitteena on
tuottavuuden parantaminen yhtiön toiminnoissa.
Liiketoiminnan suorituskyvyn kehittäminen on tärkeä
askel kohti Kalmarin pitkän aikavälin tavoitteita.
Yksityiskohtainen suunnittelu on edennyt, toteutus on
käynnissä ja Kalmar suunnittelee saavuttavansa noin
50 miljoonan euron bruttoparannukset tehokkuudessa
vuoden 2026 loppuun mennessä, mikä on linjassa
aiemmin ilmoitetun 15 prosentin vertailukelpoisen
liikevoittomarginaalin tavoitteen saavuttamisen kanssa
vuoteen 2028 mennessä. Nämä toimenpiteet
mahdollistavat investoinnit kestäviin innovaatioihin ja
palveluiden kasvuun.
Tärkeimmät toimenpiteet liittyvät liiketoiminnan ja
operatiivisen suorituskyvyn parantamiseen, kuten
aktiiviseen hinnoittelun hallintaan, toimitusketjun ja
prosessien optimointiin sekä jatkuvaan keskittymiseen
kilpailukykyiseen toimintakustannusten tasoon ja
nopeampaan päätöksentekoon.
Kalmar edistyi liiketoiminnan suorituskyvyn
kehittämisen toteuttamisessa hyvin vuonna 2025.
Vuoden loppuun mennessä on saavutettu arviolta 34
miljoonaa euroa vuotuisia bruttoparannuksia
tehokkuudessa. Suurin osa tähän mennessä
saavutetuista parannuksista olivat peräisin
onnistuneista hankintatoimista. Toimenpiteiden ja
tehokkuusparannusten vaikutukset mahdollistavat
lisäinvestoinnit kestäviin innovaatioihin ja
palveluliiketoiminnan kasvuun.
Kalmar seuraa liiketoiminnan suorituskyvyn
kehittämisen aloitteen edistymistä
osavuosikatsauksissaan.
Taloudellinen vuosi 2025
Markkinaympäristö
Kalmarilla oli yhä monimutkaisempi
liiketoimintaympäristö, jolle on ominaista epävarmuus,
kasvavat geopoliittiset jännitteet, hillityt
kasvunäkymät sekä epävakaat korot ja inflaatio.
Globaalin kasvun tahti oli edelleen arvaamaton.
2 International Monetary Fund: World Economic Outlook, tammikuu 202 6
3 Drewry Container Forecaster, tammikuu 2026
4 Ekoratkaisujen tuoteryhmän on määritelty sisältävän laitteita ja palveluita, jotka ovat EU:n taksonomian mukaisia tai joiden odotetaan olevan sen mukaisia vuoden kuluessa.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 5 |

Kalmarin laitteiden kysyntään vaikuttavat yleinen
maailmanlaajuinen kasvukehitys, konttiliikenteen
määrä sekä taloudelliset indikaattorit liittyen
tuotantoaktiviteettiin, varastointiin ja yritysten
luottamusilmapiiriin. Inflaatio, korkeat korot ja
geopoliittiset tekijät voivat muun muassa vaikuttaa
asiakkaiden investointipäätöksiin.
Kauppajännitteet ja yleisen talousympäristön
epävarmuus lisäävät laskusuhdanteen riskejä
näkymissä, mutta vuonna 2025 markkinat olivat
vakaammat kuin mitä aiemmin ennustettiin ja myös
vuoden 2026 ulkoisia ennusteita on nostettu.
Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tammikuussa
2026 julkaiseman suhdanne-ennusteen mukaan
maailmantalouden ennustettiin kasvaneen 3,3
prosenttia vuonna 2025 ja sen ennustetaan kasvavan
toiset 3,3 prosenttia vuonna 2026 (edelliset ennusteet
Q3 2025: 3,2 ja 3,1 prosenttia). Niin sanottujen
kehittyneiden talouksien ryhmässä (sisältää useita
Kalmarin keskeisiä markkina-alueita, kuten
Yhdysvallat, Iso-Britannia, Saksa) IMF arvioi kasvun
olleen 1,7 prosenttia vuonna 2025 ja sen arvioidaan
olevan 1,8 prosenttia vuonna 2026 (edelliset ennusteet
Q3 2025: 1,6 prosenttia vuonna 2025 ja 2026). 2
Kalmarin ratkaisujen kysyntään vaikuttaa myös
satamissa maailmanlaajuisesti käsiteltävien konttien
määrä, jonka arvioidaan kasvaneen 6,1 prosenttia
vuonna 2025. Ennuste vuodelle 2026 on 2,1 prosenttia
(edellinen ennuste Q3 2025: 1,3 prosenttia). 3
Kysyntänäkymät
Kalmar odottaa markkinoiden seuraavien kuuden (6)
kuukauden kokonaiskysynnän pysyvän noin samalla
tasolla, kuten vuoden 2025 toisella puoliskolla.
Kauppajännitteet ja lisääntynyt geopoliittinen
epävakaus voivat kuitenkin vaikuttaa Kalmarin
markkinoihin ja loppuasiakkaiden kysyntään.
Saadut tilaukset ja tilauskanta
Saadut tilaukset kasvoivat vuonna 2025 8 prosenttia
vuodesta 2024 ja olivat 1 817 (1 679) miljoonaa euroa.
Saadut tilaukset kasvoivat molempien segmenttien
tukemana. Laitteet-segmentin tilaukset kasvoivat 9
prosenttia ja Palvelut-segmentin kasvoivat 7
prosenttia vuodesta 2024. Vuonna 2025 EMEAn osuus
saaduista tilauksista oli 51 (54) prosenttia, Amerikan 34
(31) prosenttia ja Aasian ja Tyynenmeren alueen 15 (15)
prosenttia. Palveluiden osuus saaduista tilauksista oli
34 (35) prosenttia.
Vuoden kohokohtiin kuuluivat seuraavat julkistetut
tilaukset: Kalmar modernisointipalvelun toteuttama 32
konttilukin modernisointi APM Terminalsille MedPort
Tangieriin (Marokko), 14 hybridikäyttöistä Kalmar-
konttilukkia Hanseatic Global Terminalsille (Ranska), 14
automatisoitua hybridikäyttöistä Kalmar AutoStrad™ -
laitetta Patrick Terminalsille (Australia), 16
hybridikäyttöistä konttilukkia Transnet Port
Terminalsille Kapkaupunkiin ja Port Elizabethiin (Etelä-
Afrikka) sekä 30 hybridikonttilukkia Maher Terminalsin
merikonttiterminaaliin New Jerseyihin (Yhdysvallat).
Tilauskanta kasvoi 2 prosenttia vuoden 2024 lopun
tasosta, ja vuoden 2025 lopussa se oli 977 miljoonaa
euroa (31.12.2024: 955). Laitteet-segmentin
tilauskanta oli 840 miljoonaa euroa (31.12.2024: 831) eli
86 (87) prosenttia, Palvelut-segmentin 135 miljoonaa
euroa (31.12.2024: 120) eli 14 (13) prosenttia ja Muut 1
miljoonaa euroa (31.12.2024: 4) eli 0,1 (0,4) prosenttia
konsernin tilauskannasta. Muut-tilauskanta koostuu
raskaiden nostureiden vanhoista tilauksista.
Liikevaihto
Vuoden 2025 liikevaihto kasvoi vuodesta 2024 1
prosenttia ja kiinteillä valuuttakursseilla 3 prosenttia ja
oli 1 741 (1 720) miljoonaa euroa.
Ekoratkaisujen tuoteryhmän liikevaihdon osuus
kokonaisliikevaihdosta vuonna 2025 kasvoi 44 (41)
prosenttiin kokonaisliikevaihdosta. Ekoratkaisujen
tuoteryhmän liikevaihto oli oli 763 (698) miljoonaa
euroa ja kasvoi 9 prosenttia 4.
Vuonna 2025, EMEAn osuus kokonaisliikevaihdosta oli
51 (48) prosenttia, Amerikan 34 (38) prosenttia ja
Aasian ja Tyynenmeren alueen 15 (14) prosenttia.
Myynti kasvoi EMEA- ja APAC-alueilla molempien
segmenttien vetämänä, kun taas myynti laski
Amerikassa pitkittyneen markkinatilanteen
epävarmuuden vuoksi. Palveluiden osuus
liikevaihdosta oli 35 (33) prosenttia.
Liikevoitto ja vertailukelpoinen liikevoitto
Vuoden 2025 liikevoitto oli 220 (174) miljoonaa euroa.
Liikevoitto sisältää -3 (-42) miljoonaa euroa
vertailtavuuteen vaikuttavia eriä, jotka muodostuivat
Suur-Kiinan markkinareittien strategiamuutokseen
liittyvän kiinteistömyynnin voiton ja
uudelleenjärjestelykulujen nettovaikutuksesta.
Vertailukauden erät liittyivät Kalmarin eriyttämiseen ja
listautumiseen sekä omaisuuserien arvonalennuseriin
vuonna 2023 päätökseen saadusta Lonestarin
yritysostosta.
Vuoden 2025 vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 3
prosenttia ja oli 223 (217) miljoonaa euroa eli 12,8 (12,6)
prosenttia liikevaihdosta. Vertailukelpoinen
liikevoittomarginaali kasvoi hyvän operatiivisen
5 Kalmar Oyj:n listautumista 1.7.2024 edeltävät kaudet lasketaan listautumishetken osakemäärän perusteella.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 6 |

toimeenpanon ja onnistuneen kustannustenhallinnan
tukemina. Vertailukelpoiseen liikevoittomarginaaliin
vaikuttivat negatiivisesti tullit ja Bruks Siwertellin
osakkuusyhtiön tulos.
Nettorahoituskulut ja tulos
Vuoden 2025, korollisten lainojen ja saamisten
nettokorkokulut oliva t 5 (-3) miljoonaa euroa.
Nettorahoituskulut olivat 9 (2) miljoonaa euroa.
Nettorahoituserien vertailukauden luvut sisältävät
kuusi kuukautta carve-out lukuja ja kuusi kuukautta
toteutuneita lukuja. Ennen jakautumista suurin osa
Kalmarin rahoitusluvuista käsiteltiin sijoitettuna omana
pääomana Cargotec-konsernilta, eivätkä ne näin ollen
ole vertailukelpoisia Kalmarin toteutuneisiin lukuihin.
Vuoden 2025 tulos oli 163 (128) miljoonaa euroa ja
laimentamaton osakekohtainen tulos oli 2,55 (1,99)
euroa. 5
Tase, rahavirta ja rahoitus
Konsernin taseen loppusumma vuoden 2025 lopussa
oli 1 748 (31.12.2024: 1 696) miljoonaa euroa 2025.
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma oli 718
(638) miljoonaa euroa eli 11,19 (9,96) euroa osaketta
kohden.
Oman pääoman tuotto (ROE, viimeiset 12 kk) oli
vuoden 2025 lopussa 24,1 (31.12.2024: 17,6) prosenttia
ja sijoitetun pääoman tuotto (ROCE, viimeiset 12 kk) oli
vuoden 2025 lopussa 23,0 (18,7) prosenttia.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä, jotka liittyivät
pääasiassa jakautumis- ja listautumiskuluihin, oli -0,3
(-4,1) prosenttiyksikön vaikutus ROCE:en.
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja
vuonna 2025 oli 246 (249) miljoonaa euroa vuonna
2025, josta 113 (64) miljoonaa euroa kertyi neljännen
vuosineljänneksen aikana. Koko vuoden
nettokäyttöpääoman muutoksella ol i -32 (14)
miljoonan euron vaikutus, joka liittyi pääasiassa
varastojen tasojen kasvuun. Varastot kasvoivat
pääasiassa suurempien tilauksien täyttämisestä sekä
varaosien saatavuuden parantamisen johdosta
edelliseen vuoteen verrattuna. Rahavirtasuhde
viimeiseltä 12 kuukaudelta oli 89 (104) prosenttia.
Vuoden 2025 lopussa Kalmar uudelleenrahoitt i 100
miljoonaa euroa sekä maksoi ennenaikaisesti takaisin
50 miljoonaa euroa lainoja rahoituslaitoksilta. Lisäksi
Kalmar käytti ensimmäisen yhden vuoden jatko-option
200 miljoonan euron pitkäaikaisesta
valmiusluottolimiitistä, pidentäen sen erääntymistä
vuoteen 2030.
Kalmarin likviditeettiasema on vahva. Yhtiön
pitkäaikainen likviditeettivaranto 31.12.2025 oli
yhteensä 478 miljoonaa eu roa (31.12.2024: 461
miljoonaa euroa), sisältäen 278 (261) miljoonaa euroa
rahavaroja sekä nostamattoman pitkäaikaisen pankkeja
sitovan 200 miljoonan euron valmiusluottolimiitin.
Likviditeettivarannon lisäksi yhtiöllä oli 150 miljoonan
euron yritystodistusohjelma, sekä nostamattomia
tililimiittejä yhteensä 53 miljoonaa euroa.
Vuoden 2025 lopussa korolliset velat olivat yhteensä
286 miljoonaa euroa (31.12.2024: 341), joista 200 (250)
miljoonaa euroa oli lainoja rahoituslaitoksilta, 81 (83)
miljoonaa euroa vuokrasopimusvelkaa ja 6 (8)
miljoonaa euroa muita korollisia velkoja. Yhtiön
seuraavan 12 kuukauden aikana erääntyvät korolliset
lainat olivat 24 (25) miljoonaa euroa, joista 18 (17)
miljoonaa euroa oli vuokrasopimusvelkaa. Lainojen ja
muiden korollisten velkojen keskikorko ilman
taseeseen kirjattuja vuokrasopimusvelkoja oli 3,1 (3,7)
prosenttia.
Vuoden 2025 lopussa korollinen nettovelka oli 5
miljoonaa euroa (31.12.2024: 76 miljoonaa euroa).
Korollisen nettovelan lasku johtui ensisijaisesti
vahvasta kassan kertymisestä operatiivisesta
liiketoiminnasta, joka mahdollisti yrityksen
rahoituslaitoslainojen osittaisen takaisinmaksun.
Korollinen nettovelka/EBITDA, viimeiset 12 kk parani
ollen 0,0 (0,3) ja nettovelkaantumisaste (gearing) oli
0,7 (11,9) prosenttia.
Valuuttakurssien ja rakenteellisten
muutosten vaikutukset
Vuoden 2025 saadut tilaukset kasvoivat orgaanisesti
kiinteillä valuuttakursseilla 10 prosenttia.
Valuuttakurssien muutoksilla oli 2 prosenttiyksikön
negatiivinen vaikutus Kalmarin saatuihin tilauksiin.
Liikevaihto kasvoi orgaanisesti kiinteillä
valuuttakursseilla 3 prosenttia. Valuuttakurssien
muutoksilla oli 2 prosenttiyksikön negatiivinen
vaikutus Kalmarin liikevaihtoon.
Raportointisegmentit
Laitteet
Laitteet-segmentin saadut tilaukset kasvoivat vuonna
2025 9 prosenttia ja olivat 1 199 (1 099) miljoonaa
euroa. Täyssähköiset laitteet, jotka ovat osa
ekoratkaisujen tuoteryhmää, muodostivat 11 (9)
prosenttia Laitteet-segmentin saaduista tilauksista.
Laitteet-segmentin tilauskanta kasvoi 1 prosenttia
vuoden 2024 lopusta ja vuoden 2025 lopussa se oli 840
miljoonaa euroa (31.12.2024: 831). Laitteet-segmentin
vuoden 2025 liikevaihto laski 2 prosenttia vuodesta
2024 ja oli 1 137 (1 160) miljoonaa euroa.
Laitteet-segmentin vuoden 2025 liikevoitto oli 147
(139) miljoonaa euroa. Liikevoitto sisältää -1 (-11)
miljoonaa euroa vertailtavuuteen vaikuttavia eriä.
Vuoden 2025 vertailukelpoinen liikevoitto laski 2

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 7 |

prosenttia matalampien volyymien johdosta ja oli 148
(150) miljoonaa euroa, eli 13,0 (12,9) prosenttia
liikevaihdosta. Vertailukelpoinen liikevoittomarginaali
pysyi vakaana 13,0 prosentissa onnistuneen
kustannustenhallinnan ansiosta.
Palvelut
Palvelut-segmentin vuoden 2025 saadut tilaukset
kasvoivat 7 prosenttia vertailukaudesta 618 (580)
miljoonaan euroon, mikä johtui vahvoista tilauksista
kattaen koko Palvelut-portfolion. Palvelut-segmentin
tilauskanta kasvoi 13 prosenttia vuoden 2024 lopusta
ja vuoden 2025 lopussa se oli 135 (31.12.2024: 120)
miljoonaa euroa.
Palvelut-segmentin vuoden 2025 liikevaihto kasvoi 7
prosenttia vertailukauteen nähden ja oli 602 (560)
miljoonaa euroa, mikä johtui onnistuneesta
varaosamyynnistä vuoden aikana. Palvelut-segmentin
vuoden 2025 liikevoitto oli 105 (98) miljoonaa euroa.
Liikevoitto sisäl tää -1 (0) miljoonaa euroa
vertailtavuuteen vaikuttavia eriä. Vuoden 2025
vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 8 prosenttia ja oli
106 (98) miljoonaa euroa eli 17,6 (17,5) prosenttia
liikevaihdosta.
Tutkimus ja kehitys
Tutkimus- ja tuotekehitysmenot vuonna 2025 olivat 54
(54) miljoonaa euroa eli 3,1 (3,1) prosenttia
liikevaihdosta. Taseeseen aktivoitiin 0,5 (–) miljoonaa
euroa. Vuonna 2025 tutkimuksessa ja
tuotekehityksessä panostuksia kohdistettiin
ympäristötavoitteita tukeviin ratkaisuihin:
digitalisaatioon, sähköistämiseen, robotisaatioon sekä
kilpailukykyä ja tuotteiden kustannustehokkuutta
parantaviin hankkeisiin.
Vuonna 2025 Kalmar käynnisti viisivuotisen
Move2Green -tutkimus- ja kehitysohjelman ja on sai 20
miljoonan euron rahoituksen Business Finland Leading
Company Competition -kilpailusta. Move2Green-
hankkeen tavoitteena on edistää raskaiden
materiaalien käsittelyn hiilineutraaliutta kehittämällä
sähköistä laitevalikoimaa ja dataan perustuvia
palveluja.
Vuoden aikana Kalmar laajensi tuotevalikoimaansa
entisestään kehittämällä uusia ja kehittyneempiä
versioita täysin sähkökäyttöisten laitteiden ja
ympäristöystävällisten ratkaisujen valikoimaansa.
Tästä esimerkkinä on Kalmarin kolmannen sukupolven
sähköisen terminaalitraktorin (OT2 EV) virallisen
myynnin aloittaminen Pohjois-Amerikassa.
Vuonna 2025, Kalmar laajensi automaatioratkaisujen
tarjoomaa entisestään kehittämällä uusia ja
kehittyneempiä automaatioratkaisuja. Tästä
esimerkkinä on Automation as a Service -palvelu,
tilauspohjaisen malli, joka on suunniteltu varmistamaan
automaation onnistunut ja tehokas käyttöönotto
merikonttiterminaaleissa ja intermodaalikohteissa.
Palvelu keskittyy nopeuttamaan arvonluontia ja
rakentamaan pitkäaikaisia, suorituskykyyn keskittyviä
kumppanuuksia automaatioasiakkaiden kanssa.
Kalmar esitteli myös joustavan ja skaalautuvan Kalmar
One -automaatiojärjestelmän itsenäisenä
automaatioratkaisuna. Näin Kalmar vastaa asiakkaiden
kasvavaan kysyntään modulaarisesta,
alkuperäisvalmistajasta (OEM) ja laitetyypeistä
riippumattomasta automaatioratkaisusta, joka
mahdollistaa sen, että terminaalioperaattorit voivat itse
valita, mitä toimintoja he haluavat automatisoida ja
miten.
Vuoden aikana Kalmar lanseerasi digitaalisen palvelun
MyKalmar-asiakasympäristössä. Inspector on
digitaalinen sovellus, joka tehostaa päivittäisiä
laitetarkastuksia. Sovellus on saatavilla sekä erillisenä
mobiilisovelluksena että valinnaisena moduulina
asiakkaille, joilla on voimassa oleva MyKalmar INSIGHT
-tilaus. Inspector on yhteensopiva sekä Kalmar- että
muiden valmistajien laitteiden kanssa.
Lisäksi Kalmar lanseerasi vuoden aikana seuraavan
sukupolven litiumioniakkuteknologian
sähkökäyttöisten vastapainolaitteiden
tuotevalikoimaansa ja sähkökäyttöiseen
konttilukkiinsa. Uudessa akkujärjestelmässä käytetään
edistyksellistä akkukemiaa, joka pidentää akun
elinkaarta, tarjoten samalla paremman
energiakapasiteetin, parannetun lämpöstabiiliuden
sekä pidemmän ja ennustettavamman
suorituskykykäyrän monenlaisissa
käyttöympäristöissä.
Vuonna 2025 Kalmar julkisti myös strategisen
kumppanuuden yhdysvaltalaisen, maastokäyttöön
soveltuvien raskaiden materiaalinkäsittelylaitteiden
valmistajan, Independent Rough Terrain Center LLC:n
(IRTC) kanssa IRTC:n maastokäyttöön soveltuvien
konttikurottajien (RTCH) maailmanlaajuisesta jakelusta
ja huollosta.
Käyttöomaisuusinvestoinnit
Investoinnit omaan käyttöön tuleviin aineettomiin ja
aineellisiin hyödykkeisiin sekä vuokrattuihin
omaisuuseriin ilman yritysostoja ja asiakasrahoitusta
olivat v uonna 2025 39 (28) miljoonaa euroa.
Investoinnit asiakasrahoitukseen olivat 46 (32)
miljoonaa euroa. Poistot ja arvonalentumiset olivat 57
(66) miljoonaa euroa. Summa sisältää arvonalentumisia
0 (5) miljoonaa euroa.
Yritysostot ja -myynnit vuonna 2025
Kalmar ylläpitää joustavuutta koskien mahdollisia
yritysostoja ja -myyntejä. Yritysostot ja -myynnit eivät
kuitenkaan ole olleet Kalmarin fokuksessa 2025 aikana.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 8 |

Kalmar ei tehnyt yritysostoja tai -myyntejä vuoden
2025 aikana.
Henkilöstö
Kalmar työllisti 5 300 (31.12.2024: 5 207) henkilöä
vuoden 2025 lopussa, Keskimääräinen henkilömäärä
vuonna 2025 oli 5 279 (1–12/2024: 5 157).
Henkilöstön palkkojen ja palkkioiden kokonaissumma
oli 264 (257) miljoonaa euroa vuonna 2025.
Kalmarin vuotuinen Compass-henkilöstötutkimus
antaa arvokasta tietoa työntekijöidemme työhön
liittyvistä tuntemuksista ja ajatuksista. Compass
kannustaa työntekijöitä jakamaan mielipiteensä useista
eri aiheista, esimerkiksi työn ja yksityiselämän
tasapainosta, hyvinvoinnista, sosiaalisesta vastuusta,
turvallisuudesta, esihenkilötyöstä ja tiimien ilmapiiristä.
Compass 2025 -tutkimuksen vastausprosentti oli 82
(2024: 79) prosenttia. Vastuullisuuskategoria (joka
sisältää kysymyksiä kestävästä kehityksestä,
sääntöjen noudattamisesta ja turvallisuudesta) sai
korkeimmat pisteet. Myös tiimihenki ja suorituskyky -
kategoria (joka sisältää kysymyksiä yhteistyöstä ja
lähitiimin ilmapiiristä) sai erittäin korkeat pisteet.
Henkilöstökäytänteidemme mukaisesti esihenkilöt
järjestävät palautetilaisuuksia ja suunnittelevat toimia
yhdessä tiimien kanssa keskittyen erityisesti kehitystä
vaativiin aiheisiin.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä oli vuonna 2025
-3 (-42) miljoonaa euroa. Vuoden 2025
vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät muodostuivat
Suur-Kiinan markkinareittien strategiamuutokseen
liittyvän kiinteistömyynnin voiton ja
uudelleenjärjestelykulujen nettovaikutuksesta.
Vertailukauden erät liittyivät Kalmarin eriyttämiseen ja
listautumiseen sekä omaisuuserien arvonalennuseriin
vuonna 2023 päätökseen saadusta Lonestarin
yritysostosta.
Sisäinen valvonta, riskit ja
riskienhallinta
Sisäinen valvonta ja riskienhallinta
Sisäisen valvonnan tavoitteena on varmistaa, että
Yhtiön toiminta on sovellettavien lakien ja määräysten
mukaista, tehokasta ja kannattavaa, riskienhallinta on
riittävää ja asianmukaista sekä tuotettu taloudellinen ja
muu tieto luotettavaa.
Hallituksen hyväksymä Kalmarin sisäisen valvonnan
politiikka määrittelee sovellettavat valvonta-
periaatteet, -menettelyt ja -vastuut. Kalmarin sisäinen
valvonta perustuu Yhtiön toimintaohjeisiin ja sisäisen
valvonnan viitekehykseen, joka pohjautuu The
Committee of Sponsoring Organisations -
viitekehykseen (”COSO framework”, 2013).
Yhtiön sisäisen valvonnan vastuu on jaoteltu kolmen
linjan mallin mukaisesti. Ensimmäisen linjan muodostaa
toimiva johto, joka vastaa valvonnasta osana
päivittäisjohtamista. Toisen linjan muodostavat
tukitoiminnot, jotka vastaavat yhtiötason ohjeistuksista
ja valvovat riskejä sekä sisäisen valvonnan toimivuutta.
Kolmas linja, sisäinen tarkastus, on vastuutettu
arvioimaan riippumattomana ja objektiivisena toimijana
ensimmäisen ja toisen linjan toimintaa ja tehokkuutta.
Kalmarin riskienhallintaa ohjaa Yhtiön hallituksen
hyväksymä Riskienhallintapolitiikka. Siinä määritellään
riskienhallinnan tavoitteet ja periaatteet sekä siihen
liittyvät prosessit ja vastuut. Keskeisenä periaatteena
on jatkuvasti, systemaattisesti ja ennakoivasti
tunnistaa, arvioida ja hallita riskejä Yhtiön
määrittelemän riskinottohalukkuuden mukaisesti sekä
vastata tehokkaasti korkealla todennäköisyydellä
toteutuviin riskeihin. Hallitus määrittelee Yhtiön yleisen
riskinottohalukkuuden ja varmistaa, että organisaatiolla
on riittävä riskienhallinta ja valvonta. Toimitusjohtaja ja
johtoryhmä vastaavat riskienhallinnan menetelmistä,
toteutuksesta ja valvonnasta ja raportoivat niistä
hallitukselle.
Riskienhallinta sisältyy kaikkiin liiketoiminta päätöksiin
ja suunnitelmiin, ja se on osa sisäisen valvonnan
toimintaa. Kukin divisioona vastaa omasta
riskienhallinnastaan, tunnistaen, arvioiden ja
hallinnoiden niitä olennaisia riskejä, jotka voivat
vaikuttaa sen liiketoimintatavoitteiden saavuttamiseen.
Ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja hyvään
hallintotapaan (”ESG”) liittyvät riskit sekä
mahdollisuudet tunnistetaan ja arvioidaan osana
konsernin riskienhallintaprosessia. Kukin divisioona
tunnistaa ja arvioi keskeiset ESG-näkökulmiin liittyvät
riskit. Tunnistetuille avainriskeille luodaan lieventäviä
toimenpiteitä. Lue lisää ESG-riskienhallinnasta ja
kestävyysraportin sisäisestä valvonnasta
Kestävyysraportista.
Taloudellisia riskejä, vastuullisuusriskejä, etiikkaan ja
säännösten noudattamiseen liittyviä riskejä sekä
kyberturvallisuusriskejä hallitaan keskitetysti, ja niistä
raportoidaan säännöllisesti Yhtiön johdolle ja
hallituksen tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnalle.
Lähiajan riskit ja epävarmuustekijät
Maailmantalouden ja tavaravirtojen kehityksellä on
suora vaikutus Kalmarin toimintaympäristöön ja
asiakkaiden investointihalukkuuteen.
Maailmankaupassa ja kansainvälisissä toimitusketjuissa
tapahtuvat muutokset, geopoliittiset jännitteet ja
sodat, energian saatavuus, sanktiot ja kauppasodat
voivat vaikuttaa globaaleihin tavaravirtoihin ja siten
Kalmarin ratkaisujen kysyntään.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 9 |

Talouskasvu on edelleen hidasta heikon tuottavuuden
kasvun, lisääntyneen geotaloudellisen hajautumisen
sekä Ukrainassa ja Lähi-idässä käynnissä olevien sotien
takia. Muuttuva kauppapolitiikan ja tullien tilanne ovat
tuoneet lisää epävarmuutta maailmantalouteen,
nostaen makrotalouden taantuman riskiä sekä
Yhdysvalloissa että globaalisti.
Vallitsevassa markkinatilanteessa Kalmarin ratkaisujen
kysyntä on kuitenkin säilynyt vakaana.
Asiakkaat voivat myös pyrkiä siirtämään tai
peruuttamaan tilauksiaan, tai he voivat vaatia hintojen
alentamista. Toteutetuista kustannussäästöistä
huolimatta pienemmät tuotantomäärät voivat vaikuttaa
Kalmarin kannattavuusmarginaaleihin negatiivisesti.
Komponenttien ja raaka-aineiden saatavuus on
parantunut aiempiin vuosiin verrattuna. Häiriöt
toimitusketjussa ovat kuitenkin edelleen mahdollisia.
Komponenttien saatavuusongelmat sekä työvoiman ja
energian kallistuminen voivat nostaa
valmistuskustannuksia ja lisätä kustannusten hallinnan
ja niiden lopputuotteiden hintoihin siirtämisen
haasteita. Globaalin kauppapolitiikan
epävarmuustekijät voivat vaikuttaa tiettyjen
komponenttien hintoihin ja saatavuuteen tullien tai
muiden poliittisten muutosten kautta, mikä voi johtaa
epäedulliseen kehitykseen suorien kustannusten
osalta. Komponenttien ja raaka-aineiden saatavuutta
voivat jatkossakin heikentää geopoliittiset tapahtumat,
kuten Ukrainan tai Lähi-idän sotien pitkittyminen tai
konfliktin alueellinen laajentuminen. Kyseiset
tapahtumat voiva myös aiheuttaa viivästyksiä joko
osien kuljetuksessa tai tuotteiden toimituksessa, sillä
ne vaikuttavat kuljetusreitteihin.
Globaalien talousnäkymien epävarmuus ja
geopoliittisen ympäristön epävakaus voivat johtaa
siihen, että asiakkaat viivyttelevät pääomasijoituksia,
erityisesti sähkötuotteisiin tai niitä tukevaan
infrastruktuuriin, mikäli ulkopuolista rahoitusta ei ole
saatavilla. Osaavan henkilöstön vaihtuvuus, saatavuus
ja kustannus voivat haitata Kalmarin ja sen toimittajien
toimintaa.
Kalmarin kysyntään voi pidemmällä aikavälillä
vaikuttaa konttiliikenteen kasvuvauhti ja mahdollinen
globaalin talouskasvun hidastuminen tai lasku.
Kalmarin projektien toteutukseen liittyy aikataulu-,
kustannus- ja toimitustakuuriskejä.
Kalmar altistuu ilmastoon liittyville riskeille ympäristön,
sääntelyn ja teknologisten muutosten sekä tekemiensä
päästövähennyssitoumusten vuoksi.
Ilmastonmuutoksen Kalmarille aiheuttamien
taloudellisten vaikutusten arviointi on monimutkaista,
koska siitä aiheutuvien vaikutusten esiintymistä ja
ajoitusta on vaikea ennustaa tai kvantifioida.
Toimitusketjussaan syntyvien päästöjen
vähentämiseksi Kalmarin on vähennettävä päästöjä
koko toimitusketjussaan raaka-aineista
komponentteihin ja valmistukseen, mikä voi johtaa
muutoksiin käytetyissä toimittajissa, rajoittaa
potentiaalisten toimittajien määrää ja nostaa
kustannuksia.
Kalmarin tuotteiden käyttöön liittyviä päästöjä voidaan
vähentää vain, jos vähäpäästöisille tuotteille on
riittävästi kysyntää. Vallitseva markkinatilanne sekä
geopoliittiset jännitteet voivat mahdollisesti heikentää
vähäpäästöisten tuotteiden kysyntää. Päästöjen
vähentämiseksi Kalmarin on onnistuttava kehittämään
ja myymään vähäpäästöisiä tuotteita. Yhtiön
tuotekehityksellä on ratkaiseva rooli
päästötavoitteiden saavuttamisessa. Kalmar on
investoinut voimakkaasti laitevalikoimansa
sähköistämiseen, minkä tuloksena Kalmarilla on täysin
sähköinen laitevalikoima kaikissa keskeisissä
laitekategorioissa.
Asiakkaat valitsevat yhä enemmän vähäpäästöisiä
tuotteita, vaikka suurin osa myydyistä tuotteista
perustuu edelleen polttomoottoriteknologiaan.
Jatkossa Kalmarin tuotevalikoima voi perustua useisiin
vähäpäästöisiin teknologioihin, mikä saattaa lisätä
monimutkaisuutta ja kustannuksia. Siirtymisen myötä
suurimmissa määrin sähkökoneiden käyttöön
ylipäätään Kalmarin on varmistettava tarvittava
osaaminen, sekä uuden teknologian kehitykseen ja
turvaamiseen että sähkökoneiden huoltoon.
Vaadittavaan osaamiseen on korkea kysyntä.
CO2-päästöjen vähentäminen edellyttää panostusta
Kalmarin liiketoiminnan kaikilla osa-alueilla. Sen lisäksi,
että Kalmar on alttiina ilmastoon liittyville riskeille,
meneillään olevasta siirtymäprosessista aiheutuu uusia
riskejä, joiden realisoitumisella voi olla merkittäviä
taloudellisia vaikutuksia. Nämä riskit voivat johtaa
esimerkiksi tuotteiden lyhentyneestä elinkaaresta
johtuviin omaisuuserien arvonalentumisiin sekä uusien
teknologioiden käyttöönottoon liittyviin
lisäkustannuksiin, joita voi syntyä tuotekehityksessä,
projektiriskien realisoituessa, varastojen kasvuna ja
uudenlaisina takuuvirheinä.
Asiakkaan odotusten tai tuotelaatuvaatimusten
täyttämättä jättäminen tai tuotannossa ilmenevät viat
voisivat johtaa maineen menetykseen, asiakkaiden ja
liiketoimintamahdollisuuksien menettämiseen tai
merkittäviin kustannuksiin tuotteiden takaisinvetojen,
vahingonkorvausten tai viallisten tuotteiden korjausten
vuoksi. Kalmarin laitteiden on muun muassa täytettävä
Konedirektiivin (2006/42/EY) vaatimukset ja niissä
määritetyt olennaiset terveys- ja turvallisuus-
vaatimukset. Globaalit, kansalliset tai asiakaskohtaiset
lait, asetukset ja säännöt ovat usein siinä määrin laajoja
ja tulkinnanvaraisia tai vaihtelevat markkina-alueittain,
ettei Kalmarin laitteiden vaatimustenmukaisuudesta
voida aina olla täysin varmoja kaikkien näiden

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 10 |

vaatimusten osalta, joten on mahdollista, että Kalmarin
laitteet eivät täytä kaikkia näitä vaatimuksia.
Kalmar on osallisena eräissä oikeudenkäynneissä,
viranomaistutkinnoissa ja vaateissa. Kansainvälisten
sopimusten ja lakien tulkinta voi heikentää
lopputulosten ennustettavuutta.
Kalmarin tekemiin ja suunnittelemiin yrityskauppoihin
liittyy riskejä esimerkiksi paikallisten markkinoiden
tuntemukseen, viranomaisprosesseihin, asiakkaisiin,
yrityskulttuuriin, integraatioon, kustannuksiin,
tavoitteiden toteutumiseen sekä avainhenkilöihin
liittyen.
Kalmarin toimintaan liittyvät olennaisesti myös
tietoturvariskit. Kyberhyökkäys Kalmarin, sen
asiakkaiden tai toimittajien toiminnan kannalta kriittisiä
järjestelmiä kohtaan voisi aiheuttaa esimerkiksi häiriöitä
toimintavarmuuteen, johtaa liikevaihdon laskuun ja
aiheuttaa haittaa Kalmarin maineelle.
Kalmarin toimialoihin ja maantieteelliseen laajuuteen
liittyy myös eettiseen toimintaan kohdistuvia riskejä.
Kalmar on lisännyt toimenpiteitä liiketoimintaa
koskevien ohjeiden, määräysten ja eettisten
periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi. Tähän
liittyviä sisäisiä prosesseja kehitetään jatkuvasti.
Riskejä on kuvattu Kalmarin internetsivuilla https://
www.kalmar.fi/sijoittajat/.
Osakkeet, markkina-arvo ja
kaupankäynti
Osakkeet ja osakepääoma
Kalmarilla on kaksi (2) osakelajia: A-sarjan osakkeet ja
B-sarjan osakkeet. Osakkeilla ei ole nimellisarvoa.
Kalmarin osakepääoma on 20 000 000,00 euroa.
Kalmarin B-sarjan osake on noteerattu Nasdaq
Helsingissä 1.7.2024 lähtien. Osakkeen
kaupankäyntitunnus on KALMAR. B-sarjan osakkeita on
yhteensä 54 798 029 ja noteeraamattomia A-sarjan
osakkeita 9 526 089. Osakkeet ovat rekisterissä
Euroclear Finland Oy:n ylläpitämässä arvo-
osuusjärjestelmässä, ja Euroclear Finland Oy ylläpitää
Kalmar Oyj:n virallista omistajaluetteloa. A-sarjan
osakkeiden ISIN-koodi on FI4000571047 ja B-sarjan
ISIN-koodi on FI4000571054.
Kalmarin osinkopolitiikan mukaan Kalmarin tavoitteena
on 30-50 prosentin vuotuinen osingonjakosuhde.
Vuoden 2025 lopussa, Kalmarin hallussa oli 181 389
omaa B-sarjan osaketta, mikä vastasi 0,28 prosenttia
osakkeiden kokonaismäärästä ja 0,12 prosenttia
kokonaisäänimäärästä. Ulkona olevien B-sarjan
osakkeiden lukumäärä, pois lukien Kalmarin omat
osakkeet, oli 54 616 640.
Rekisteröityjen osakkeenomistajien lukumäärä
katsauskauden lopussa oli 40 716. Yksityisten
suomalaisten osakkeenomistajien lukumäärä
katsauskauden lopussa oli 38 840, ja heidän
omistusosuutensa listatuista B-sarjan osakkeista oli
noin 16,7 prosenttia. Katsauskauden lopussa noin 27,1
prosenttia Kalmarin listatuista B-sarjan osakkeista oli
hallintarekisteröidyssä tai ulkomaisessa omistuksessa.
Markkina-arvo ja kaupankäynti
Kalmarin osakekurssi nousi ensimmäisen
kaupankäyntipäivän päätöskurssista vuoden 2025
viimeisen kaupankäyntipäivän päätöskurssiin 26,23
prosenttia. Samalla ajanjaksolla OMX Helsinki
hintaindeksi nousi 27,92 prosenttia.
Vuoden 2025 lopussa B-sarjan osakkeiden
kokonaismarkkina-arvo, joka laskettiin vuoden
viimeisen kaupankäyntipäivän B-sarjan osakkeen
päätöskurssin perusteella, oli 2 214 miljoonaa euroa,
pois lukien yhtiön hallussa olevat omat osakkeet.
Kalmarin vuoden lopun markkina-arvo, jossa
listaamattomat A-sarjan osakkeet arvostettiin B-sarjan
osakkeiden päätöskurssiin vuoden viimeisenä
kaupankäyntipäivänä, oli 2 600 miljoonaa euroa, pois
lukien yhtiön hallussa olevat omat osakkeet.
B-sarjan osakkeen päätöskurssi oli 40,54 euroa vuoden
2025 viimeisenä kaupankäyntipäivänä, ja
volyymipainotettu keskihinta 1.1.– 31.12.2025 välisellä
ajanjaksolla oli 34,43 euroa Nasdaq Helsingissä.
Korkein noteeraus vuonna 2025 oli 44,72 euroa ja alin
24,34 euroa. Vuonna 2025 Nasdaq Helsingissä
vaihdettiin yhteensä 15,4 miljoonaa B-sarjan osaketta,
mikä vastaa 532 miljoonan euron liikevaihtoa. B-sarjan
osakkeiden keskimääräinen päivittäinen
kaupankäyntivolyymi oli 61 795 osaketta ja 2,1
miljoonaa euroa.
Suurimmat osakkeenomistajat
Kalmarin kymmenen suurinta rekisteröityä
osakkeenomistajaa sekä heidän osuus yhtiön äänistä
perustuen Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään
osakasluetteloon 31.12.2025 olivat: Wipunen
varainhallinta oy (23,73 %), Mariatorp Oy (22,93 %),
Pivosto Oy (22,27 %), Koneen Säätiö sr (5,53 %),
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma (1,34 %),
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen (1,16 %),
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo (0,62 %),
Valtion Eläkerahasto (0,37 %), Nurminen Minna Kirsti
(0,22 %) ja Sigrid Juséliuksen Säätiö (0,20 %). Kalmarin
suurimmista osakkeenomistajista Wipunen
varainhallinta oy on Ilkka Herlinin, Mariatorp Oy Heikki
Herlinin ja Pivosto Oy Ilona Herlinin määräysvallassa.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta
Kalmar Oyj:n (”Yhtiö”) osakkeenomistajien
nimitystoimikunta (”nimitystoimikunta”) on Yhtiön

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 11 |

osakkeenomistajien asettama toimielin, joka vastaa
hallituksen jäsenten lukumäärää, valintaa ja
palkitsemista koskevien ehdotusten valmistelusta
varsinaiselle yhtiökokoukselle ja tarvittaessa
ylimääräiselle yhtiökokoukselle.
Nimitystoimikunnan on varmistettava, että hallituksella
ja sen jäsenillä on riittävä asiantuntemus, pätevyys ja
kokemus Yhtiön tarpeiden täyttämiseksi.
Nimitystoimikunnan kokoonpano on 13.6.2025 alkaen
seuraava:
• Ville Herlin (Wipunen varainhallinta oy:n nimeämänä)
• Heikki Herlin (Mariatorp Oy:n nimeämänä)
• Timo Sallinen, Sijoitusjohtaja, Keskinäinen
työeläkevakuutusyhtiö Varma (Keskinäinen
työeläkevakuutusyhtiö Varman nimeämänä)
• Mikko Mursula, Sijoitusjohtaja, varatoimitusjohtaja,
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen
(Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen
nimeämänä)
Nimitystoimikuntaan kuuluu neljä (4) jäsentä.
Nimitystoimikunnan työjärjestyksen mukaan
nimitystoimikunnan jäsenet nimetään siten, että
kahdella suurimmalla A-sarjan osakkeiden omistajalla
on kullakin oikeus nimetä yksi (1) jäsen ja kahdella
suurimmalla B-sarjan osakkeiden omistajalla, jotka
eivät samalla omista A-sarjan osakkeita, on kullakin
oikeus nimetä yksi (1) jäsen. Osakkeenomistajien
omistusosuus Yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamista
äänistä määräytyy Kalmarin osakasluettelon
perusteella kunkin vuoden kesäkuun ensimmäisen
pankkipäivän tilanteen mukaisesti.
Nimitystoimikunnan työjärjestyksen mukaisesti
Kalmarin hallituksen puheenjohtaja Jaakko Eskola
osallistuu nimitystoimikunnan työskentelyyn
asiantuntijana ilman oikeutta osallistua
nimitystoimikunnan päätöksentekoon.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan
ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle
Kalmar tiedotti 23.1.2026 osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan ehdotukset 31.3.2026
järjestettäväksi suunnitellulle varsinaiselle
yhtiökokoukselle. Lisätietoja on saatavilla julkaistussa
pörssitiedotteesta.
Osakepohjaiset kannustinohjelmat
Kalmar käyttää osakepohjaisia pitkän aikavälin
kannustimia osana johdon ja avainhenkilöiden
palkitsemista. Eri suoritusperusteiset osakepalkkio-
ohjelmat on suunnattu noin 60 valitulle avainhenkilölle,
mukaan lukien Kalmarin johtoryhmän jäsenet.
Ohjelmien tavoitteena on yhdistää osakkeenomistajien
ja avainhenkilöiden tavoitteet Kalmarin omistaja-arvon
kasvattamiseksi pitkällä aikavälillä, sitouttaa
avainhenkilöt toteuttamaan Kalmarin strategiaa sekä
tarjota avainhenkilöille kilpailukykyinen, Kalmarin
osakkeiden ansaitsemiseen perustuva
palkitsemisjärjestelmä.
Tarkempia tietoja ohjelmista on saatavilla
vuosikertomuksen palkitsemisraportissa sekä
osoitteessa: https://www.kalmar.fi/sijoittajat/.
Kalmarilla oli vuoden 2025 lopussa käynnissä
seuraavat osakepohjaiset kannustinjärjestelmät:
• Suoritus perusteinen osakepalkkio-ohjelma (PSP)
2023–2025. Ohjelma on suunnattu noin 30
avainhenkilölle. Ansaintajakson perusteella
maksettavat palkkiot vastaavat yhteensä enintään
noin 108 850 Kalmarin B-sarjan osaketta.
• Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma (PSP)
2024–2026. Ohjelma on suunnattu noin 30
avainhenkilölle. Ansaintajakson perusteella
maksettavat palkkiot vastaavat yhteensä enintään
noin 154 660 Kalmarin B-sarjan osaketta.
• Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma (PSP)
2025–2027. Ohjelma on suunnattu noin 60
avainhenkilölle. Ansaintajakson perusteella
maksettavat palkkiot vastaavat yhteensä enintään
noin 254 700 Kalmarin B-sarjan osaketta.
• Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma (RSP) 2023–2025.
Ohjelman perusteella maksettavat palkkiot
vastaavat yhteensä enintään noin 14 340 Kalmarin B-
sarjan osaketta.
• Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma (RSP) 2024–2026.
Ohjelman perusteella maksettavat palkkiot
vastaavat yhteensä enintään noin 23 000 Kalmarin
B-sarjan osaketta.
• Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma (RSP) 2025–2027.
Ohjelman perusteella maksettavat palkkiot
vastaavat yhteensä enintään noin 26 500 Kalmarin
B-sarjan osaketta.
Lisätietoa näiden ohjelmien ehdoista on saatavilla
osoitteessa https://www.kalmar.fi/sijoittajat/.
Liputusilmoitukset
Suomen arvopaperimarkkinalain säännösten mukaan
listayhtiöiden osakkeenomistajilla on velvollisuus
ilmoittaa sekä Finanssivalvontaan että listayhtiölle
muutoksista omistusosuuksissaan, kun ennalta
määritellyt raja-arvot ylittyvät. Vuoden 2025 aikana
Kalmar ei saanut yhtään ilmoitusta omistusosuuden
muutoksesta arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 §:n
mukaisesti.
Hallinnointi
Hallitus
Yhtiökokous valitsee hallituksen jäsenet. Hallitus
valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja
varapuheenjohtajan. Hallituksen jäsenten toimikausi

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 12 |

päättyy valintaa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen
päättyessä. Hallitus nimittää yhtiön toimitusjohtajan.
Johtoryhmä
23.6.2025 tiedotettiin, että Hanna Reijonen on nimitetty
henkilöstöjohtajaksi ja Kalmarin johtoryhmän jäseneksi
6.10.2025 alkaen.
Vuoden 2025 lopussa Kalmarin johtoryhmään kuuluvat
seuraavat jäsenet:
• Sami Niiranen, toimitusjohtaja
• Sakari Ahdekivi, talous- ja rahoitusjohtaja
• Ulla Bono, lakiasiainjohtaja
• Carina Geber-Teir, sijoittajasuhde-, markkinointi- ja
viestintäjohtaja
• Tommi Pettersson, johtaja, strategia, kestävä
kehitys ja teknologia
• Hanna Reijonen, henkilöstöjohtaja
• Alf-Gunnar Karlgren, johtaja, Counter Balanced-
liiketoiminta
• Thor Brenden, johtaja, Terminal Tractors -
liiketoiminta
• Arto Keskinen, johtaja, Horizontal Transportation -
liiketoiminta
• Shushu Zhang, johtaja, Bromma-liiketoiminta
• Thomas Malmborg, palveluliiketoiminnan johtaja.
Kalmarin varsinaisen yhtiökokouksen
päätökset
Kalmar Oyj:n (”Yhtiö”) varsinainen yhtiökokous
(“Yhtiökokous”) pidettiin 27.3.2025 Helsingissä.
Yhtiökokous hyväksyi kaikki osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan ja hallituksen sille tekemät
ehdotukset, tilinpäätöksen, voitonjaon sekä
vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja
toimitusjohtajalle 31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta.
Yhtiökokous päätti, että 31.12.2024 päättyneeltä
tilikaudelta jaetaan osinkoa 0,99 euroa kutakin A-sarjan
ja 1,00 euroa kutakin ulkona olevaa B-sarjan osaketta
kohden. Osingonmaksun täsmäytyspäivä oli 31.3.2025
ja osinko maksettiin 7.4.2025.
Yhtiökokous käsitteli toimielinten palkitsemispolitiikan
ja toimielinten palkitsemisraportin.
Hallituksen jäsenten lukumääräksi vahvistettiin
kahdeksan. Hallituksen jäseniksi valittiin uudelleen
Jaakko Eskola, Lars Engström, Marcus Hedblom,
Teresa Kemppi-Vasama, Vesa Laisi, Sari Pohjonen ja
Emilia Torttila-Miettinen. Uudeksi hallituksen jäseneksi
valittiin Casimir Lindholm. Hallituksen jäsenten
toimikausi alkoi Yhtiökokouksen päättyessä, lukuun
ottamatta Casimir Lindholmia, jonka toimikausi alkaa
hänen toiveensa mukaisesti 1.4.2025.
Hallituksen vuosipalkkiot vahvistettiin seuraavasti:
• Hallituksen puheenjohtaja: 160 000 euroa
• Hallituksen varapuheenjohtaja: 95 000 euroa
• Muut hallituksen jäsenet: 80 000 euroa
Valiokuntien jäseniksi valituille hallituksen jäsenille
vahvistettiin lisäksi vuosipalkkio seuraavasti:
• Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan
puheenjohtaja: 20 000 euroa
• Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan jäsen:
10 000 euroa
• Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan
puheenjohtaja: 15 000 euroa
• Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan jäsen: 10 000
euroa
• Hallituksen mahdollisten muiden valiokuntien
puheenjohtaja: 15 000 euroa
• Hallituksen mahdollisten muiden valiokuntien jäsen:
5 000 euroa
Noin 40 prosenttia kiinteästä vuosipalkkiosta
maksetaan Kalmarin B-sarjan osakkeina ja loput rahana.
Hallituksen tai valiokunnan kokoukseen osallistuvalle
hallituksen jäsenelle maksetaan kiinteän vuosimaksun
lisäksi 1 000 euron kokouspalkkio, kun kokous pidetään
jäsenen asuinmaassa. Muussa maassa kuin hallituksen
jäsenen kotimaassa järjestettävistä kokouksista
kokouspalkkio on 2 000 euroa ja eri mantereella
pidetyistä kokouksista 3 000 euroa. Etä- ja
puhelinkokouksista tai sääntömääräiseen kokoukseen
etänä osallistuessa kokouspalkkio on 1 000 euroa.
Yhtiökokous valitsi uudelleen Yhtiön tilintarkastajaksi ja
kestävyysraportoinnin varmentajaksi
tilintarkastusyhteisö Ernst & Young Oy:n
toimikaudeksi, joka päättyy varsinaisen
yhtiökokouksen 2026 päättyessä.
Yhtiökokouksen päätökset ovat saatavilla
kokonaisuudessaan: https://www.kalmar.fi/
sijoittajat/.
Hallitukselle myönnetyt valtuudet
Yhtiökokous valtuutti hallituksen ehdotusten
mukaisesti päättämään Yhtiön omien osakkeiden
hankkimisesta ja/tai pantiksi ottamisesta Yhtiön
vapaalla omalla pääomalla sekä päättämään
osakeannista sekä osakeannin ja muiden Suomen
osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:ssä tarkoitettujen
osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien
antamisesta. Molemmat valtuutukset ovat voimassa
seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun saakka,
kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään
200 000 euron suuruisista lahjoituksista

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 13 |

yliopistoyhteistyöhön, hyväntekeväisyyteen tai
vastaavaan tarkoitukseen. Valtuutus on voimassa
seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen
saakka.
Hallituksen järjestäytymiskokouksen
päätökset
Kalmar Oyj:n varsinaisessa yhtiökokouksessa valittu
hallitus valitsi järjestäytymiskokouksessaan Jaakko
Eskolan hallituksen puheenjohtajaksi ja Casimir
Lindholmin hallituksen varapuheenjohtajaksi. Casimir
Lindholmin toimikausi alkoi 1.4.2025.
Hallitus arvioi, että kaikki hallituksen jäsenet ovat
riippumattomia yhtiöstä ja sen merkittävistä
osakkeenomistajista.
Hallitus valitsi keskuudestaan Lars Engströmin, Marcus
Hedblomin, Vesa Laisin ja Sari Pohjosen tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunnan jäseniksi. Sari Pohjonen
valittiin valiokunnan puheenjohtajaksi.
Hallitus valitsi keskuudestaan Jaakko Eskolan, Teresa
Kemppi-Vasaman, Casimir Lindholmin ja Emilia
Torttila-Miettisen henkilöstö- ja palkitsemisvalio-
kunnan jäseniksi. Jaakko Eskola valittiin valiokunnan
puheenjohtajaksi.
Hallitus päätti perustaa uuden teknologiavaliokunnan.
Hallitus valitsi keskuudestaan Lars Engströmin, Vesa
Laisin ja Emilia Torttila-Miettisen teknologiavalio-
kunnan jäseniksi. Vesa Laisi valittiin valiokunnan
puheenjohtajaksi.
Hallituksen sihteerinä jatkaa Kalmarin lakiasiainjohtaja
Ulla Bono.
Lainat, vastuut ja vastuusitoumukset yhtiön
lähipiiriin kuuluville
Kalmarilla ei ollut lainoja, vastuita ja vastuusitoumuksia
yhtiön lähipiiriin kuuluville henkilöille eikä heidän
lähipiirilleen 31.12.2025.
Hallituksen ehdotus voitonjaosta
vuodelta 2025
Emoyhtiön jakokelpoinen oma pääoma 31.12.2025 oli
624 106 631,43 euroa. Hallitus ehdottaa 31.3.2026
kokoontuvalle yhtiökokoukselle, että käytettävissä
olevista voittovaroista jaetaan osinkoa 1,09 euroa
kutakin 9 526 089 A-sarjan ja 1,10 euroa kutakin
54 616 640 ulkona olevaa B-sarjan osaketta kohden eli
yhteensä 70 461 741,01 euroa. Jäljelle jäävät
jakokelpoiset varat, 553 644 890,42 euroa, jätetään
vapaaseen omaan pääomaan.
Ehdotettu osinko maksetaan osakkeenomistajalle, joka
on osingonmaksun täsmäytyspäivänä 2.4.2026
merkittynä yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa,
että osinko maksetaan 13.4.2026.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden
päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia
muutoksia. Yhtiön maksuvalmius on hyvä, eikä
ehdotettu voitonjako vaaranna yhtiön maksukykyä.
Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Kalmar tiedotti 12.2.2026, että Kalmarin hallitus on
päättänyt osakepalkkioiden maksamisesta pitkän
aikavälin kannustinohjelmien perusteella.
Vuoden 2026 ohjeistus
Kalmar arvioi vertailukelpoisen liikevoittoprosenttinsa
olevan yli 12,5 prosenttia vuonna 2026.
Varsinainen yhtiökokous 2026
Kalmarin varsinainen yhtiökokous järjestetään tiistaina
31.3.2026.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 14 |

Kestävyysraportti

Yleiset tiedot | 15
Laatimisperusteet | 15
Kestävyysraportin yleiset laatimisperusteet | 15
Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 15
Vastuullisuuden hallinnointi | 16
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 16
Kalmarin hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 16
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 17
Selvitys huolellisuusvelvoitteesta | 18
Riskienhallinta ja kestävyys-raportoinnin sisäinen valvonta | 18
Strategia | 19
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 19
Sidosryhmien edut ja näkemykset | 20
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 22
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta | 23
Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista | 23
Ympäristötiedot | 29
E1 Ilmastonmuutos | 29
Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 29
Siirtymäkauden suunnitelma | 30
Ilmastonmuutokseen liittyvät ohjesäännöt | 32

Ilmastonmuutokseen liittyvät toimet | 32
Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet | 33
Ilmastonmuutokseen liittyvät mittarit | 34
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous | 37
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 37
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät ohjesäännöt | 38
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet | 38
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 39
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät mittarit | 39
EU-taksonomia | 41
Taksonomian mukaisuuden arviointi | 41
Taksonomiaan liittyvät mittarit | 42
Taksonomian ja ekoratkaisujen tuoteryhmän välinen yhteys | 47
Sosiaaliset tiedot | 48
S1 Oma työvoima | 48
Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 48
Omaan työvoimaan liittyvät ohjesäännöt | 49
Vuorovaikutusprosessit omien työntekijöiden ja työntekijöiden edustajien kanssa | 50
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja omien työntekijöiden kanavat huolenaiheiden esiin nostamiseksi | 52
Omaan työvoimaan liittyvät toimet | 53
Omaan työvoimaan liittyvät tavoitteet | 56

Omaan työvoimaan liittyvät mittarit | 57
S2 Arvoketjun työntekijät | 60
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 60
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät ohjesäännöt | 61
Vuorovaikutusprosessit arvoketjun työntekijöiden kanssa | 61
Prosessit haitallisten vaikutusten korjaamiseksi ja arvoketjun työn-tekijöiden kanavat huolenaiheiden esiin nostamiseksi | 62
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimet | 63
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät tavoitteet | 64
Hallintotapatiedot | 65
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen | 65
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet | 65
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät ohjesäännöt ja yrityskulttuuri | 66
Suhteet toimittajiin | 67
Korruption ja lahjonnan ehkäisy ja havaitseminen | 68
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet | 69
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät mittarit | 69
CSRD-sisältöhakemisto | 70

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 15 |

Yleiset tiedot
Laatimisperusteet
Kestävyysraportin yleiset
laatimisperusteet (BP-1)
Kalmarin keskeiset vastuullisuustiedot
vuosikertomuksen tässä osiossa ovat yritysten
kestävyysraportointidirektiivissä (CSRD) määriteltyjen
velvoitteiden mukaisia. Raporttiin sisältyy myös EU:n
taksonomia-asetuksen edellyttämät tiedot. Kalmarin
kestävyysraportti on laadittu konsolidoidusti, ja
konsolidoinnin laajuus on sama kuin yhtiön
tilinpäätöksessä. Yhtiö raportoi kestävyydestä
vuosittain, ja raportointijakso on yhdenmukainen
taloudellisen raportointijakson kanssa, joka on 1.
tammikuuta – 31. joulukuuta. Kalmar noudattaa
eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien
(ESRS) aikahorisontteja.
Kalmarin selvitys noudattaa olennaisuusperiaatetta,
johon kuuluvat ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja
hallintoon liittyvät asiat. Selvitys antaa käsityksen
Kalmarin toiminnan suorituskyvystä, kehityksestä ja
vaikutuksista arvoketjussa, mukaan lukien
tuotantoketjun alkupäässä, omassa toiminnassa ja
tuotantoketjun loppupäässä. Omia toimintoja koskeva
raportointi sisältää Kalmarin operatiivisessa hallinnassa
olevat toimipaikat. Vuonna 2025 tähän kuului neljä
kokoonpanolaitosta, kaksi innovaatiokeskusta ja 35
muuta kuin kokoonpanoyksikköä (esim. toimistot ja
korjaamot). Mittarit raportoidaan yhtiön oman
toiminnan osalta, mistä poikkeuksena kasvihuone-
kaasupäästöt. Yhtiön kasvihuonekaasupäästöjen
laskentaan sisältyy koko arvoketju, mukaan lukien
arvoketjun alkupää, oma toiminta ja arvoketjun
loppupää. Jätteitä koskevat mittarit on määritelty
olennaisiksi vain Kalmarin kokoonpanolaitoksille ja
ilmoitettu vain yhtiön kokoonpanolaitosten ja
innovaatiokeskusten osalta. Olennaisissa teemoissa
käydään läpi yhtiön käytännöt, vuoden aikana tehdyt
toimenpiteet ja tavoitesitoumukset.
Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot
(BP-2)
Kalmarin konsolidoidut vastuullisuustiedot koostetaan
useista tiedonhallinta- ja raportointijärjestelmistä.
Scope 3 -päästöjen ja resurssien sisäänvirtausten
laskennassa käytetään epäsuorista lähteistä saatuja,
arvioituja tietoja. Näiden mittareiden taustalla olevat
menetelmät ja arviot on kuvattu kunkin indikaattorin
kohdalla. Toimittajien laskutusviiveiden vuoksi Kalmar
ei voi raportoida vuoden 2025 viimeisen
vuosineljänneksen tietoja energia- ja
jäteindikaattoreiden osalta. Tämän vuoksi näissä
luvuissa on käytetty arvioita. Nämä yhtiön omaa
energiankulutusta koskevat arviot vaikuttavat myös
yhtiön suoriin ja epäsuoriin päästöihin (scope 1- ja
scope 2 -päästöt). Arviot perustuvat vuoden 2024
viimeisen neljänneksen vastaaviin tietoihin. Kalmar
pitää arvioiden tarkkuutta hyvänä. Yhtiön mukaan sillä
ei ole mittareita, joiden mittausepävarmuus olisi suuri.
Vuoden 2025 aikana Kalmar tarkensi
hiilidioksidipäästöjen laskentamenetelmää ja
resurssien sisäänvirtausten laskentamenetelmää,
minkä seurauksena joitakin näihin teemoihin liittyviä
tunnuslukuja oikaistiin. Lisäksi tehtiin oikaisuja virheisiin,
joita havaittiin vuoden 2024 päästölaskelmissa. Kaikki
menetelmäpäivitykset, oikaisut ja korjaukset on
selitetty asianomaisen aihekohtaisen standardin
yhteydessä (E1 ja E5).
Kalmar tunnisti myös ongelmia sairauspoissaolojen
raportoinnissa, jotka johtuivat toimitettujen tietojen
puutteista. Tämän seurauksena Kalmar ei tällä hetkellä
pysty raportoimaan näitä tietoja.
Vuoden aikana Kalmarissa arvioitiin uudelleen myös
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka oli alun
perin tunnistettu ja dokumentoitu kaksinkertaisessa
olennaisuusarvioinnissa. Tämän seurauksena tuloksiin
tuli joitakin muutoksia, jotka selitetään tarkemmin
kohdassa Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
(IRO-1).
Kestävyysraportissa ja tilinpäätöksessä esitetyt
Kalmarin henkilöstömäärät eroavat hieman toisistaan,
koska henkilöstöön liittyvien tietojen laskennassa
käytetään erilaisia menetelmiä.
SBTi:n hyväksymät Kalmarin ilmastotavoitteet ovat
ainoat tavoitteet, jotka on asetettu vakuuttavan
tieteellisen näytön perusteella. Ulkopuoliset
varmistajat eivät ole vahvistaneet esitettyjen
mittareiden mittaustuloksia.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 16 |

Vastuullisuuden hallinnointi
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten
rooli (GOV-1)
Kalmarin hallitus koostuu kahdeksasta jäsenestä (38 %
naisia ja 62 % miehiä), joista kukaan ei toimi yhtiön
johtoryhmässä ja kaikki (100 %) ovat yhtiöstä
riippumattomia. Hallituksen kokoonpano tukee
Kalmarin strategian toteuttamista. Hallituksen
määrittelemien monimuotoisuusperiaatteiden mukaan
hallituksen kokoonpanon tulee muotoutua
liiketoimintastrategian ja tulevaisuuden tarpeiden
mukaan. Monimuotoisuuden kriteereitä ovat jäsenten
kokemus Kalmarin strategisilta toimialoilta ja niistä
kulttuureista, joiden parissa Kalmar toimii, sekä
koulutus, ikä ja sukupuoli. Hallituksessa tulee olla
molemmat sukupuolet edustettuina. Edellä mainitun
lisäksi Nimitystoimikunnan tulee ottaa huomioon
hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet,
Hallinnointikoodin riippumattomuusvaatimukset sekä
yhtiöön sovellettavat Nasdaq Helsingin säännöt.
Kalmarin hallituksella on viime käden vastuu
ympäristöön, sosiaalisiin teemoihin ja hyvään
hallintotapaan liittyvien näkökohtien hallinnan
valvonnasta. Nimetty hallituksen jäsen valvoo
vastuullisuuteen liittyviä vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia ja pitää hallituksen ajan tasalla niihin
liittyvistä asioista. Kyseinen jäsen varmistaa, että nämä
tekijät otetaan huomioon päätöksenteossa, yhtiön
strategiassa ja Kalmarin eettisissä toimintaohjeissa.
Hallitus vahvistaa Kalmarin vastuullisuuden strategiset
seuraukset ja hyväksyy yhtiön olennaiset
vastuullisuusaiheet. Koska vastuullisuus on yksi yhtiön
strategisista hankkeista, hallituksen vastuulla on
asettaa Kalmarin tavoitetaso myös vastuullisuuteen
liittyvissä asioissa. Hallitus hyväksyy Kalmarin
vastuullisuustavoitteet, jalkauttaa ne toimitusjohtajalle
ja Kalmarin johtoryhmälle sekä seuraa edistymistä.
Lisäksi hallitus hyväksyy Kalmarin eettiset
toimintaohjeet, joissa määritellään eettiset standardit,
joita yhtiön johtajien ja työntekijöiden on noudatettava.
Hallituksen jäsenissä ei ole Kalmarin työntekijöitä.
Kalmarin tarkastus- ja riskienhallintavaliokunta koostuu
vähintään kolmesta hallituksen jäsenestä. Valiokunnan
tehtäviin kuuluu valvoa auditointityötä,
vastuullisuusraportointia, sisäistä valvontaa, sisäisten ja
ulkoisten auditointien laajuutta, sekä muita Kalmarin
riskienhallintamenettelyjä. Samalla valiokunta
tarkastelee vastuullisuusriskejä osana yhtiön yleistä
riskinhallintaprosessia ja valvoo soveltuvan
vastuullisuussääntelyn noudattamista. Valiokunnan
erityisenä tarkoituksena on auttaa hallitusta
täyttämään velvollisuutensa valvoa, että johto hoitaa
yhtiön taloudellisen ja kestävyysraportoinnin prosessit.
Valiokunta raportoi työstään säännöllisesti
hallitukselle.
Kalmarin johtoryhmä koostuu 11 johtajasta,
toimitusjohtaja mukaan lukien. Johtoryhmä tukee
toimitusjohtajaa yhtiön strategian valmistelussa ja
operatiivisessa johtamisessa hallituksen ja
toimitusjohtajan asettamien tavoitteiden mukaisesti.
Toimitusjohtaja ja johtoryhmä ovat vastuussa
hallituksen laatimien liiketoimintasuunnitelmien ja
tavoitteiden toteutumisesta. Johtoryhmä tarkastaa ja
hyväksyy vastuullisuuteen liittyvät yhtiön ohjesäännöt
ja tavoitteet sekä päättää resursoinnista ja tarvittavista
toimenpiteistä niiden kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja
seuraamiseksi. Tavoitteiden toteuttamista tukevia
konsernitoimintoja ovat esimerkiksi strategia,
vastuullisuus (mukaan lukien ympäristö- ja turvallisuus-
johtaminen) ja teknologia, henkilöstöhallinto, lakiasiat
ja vaatimustenmukaisuus sekä hankinnat. Kalmarin
strategia-, kestävä kehitys- ja teknologiajohtaja vastaa
Kalmarin vastuullisuustavoitteiden asettamisen
valvonnasta ja tarvittavien toimenpiteiden
toteuttamisesta. Johtoryhmän puheenjohtajana toimii
toimitusjohtaja, jonka tehtävänä on raportoida
hallitukselle edistymisestä ja toimintasuunnitelmista.
Sekä hallitus että johtoryhmä voivat tarvittaessa
keskustella vastuullisuusjohtajan, eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan sekä
muiden asiantuntijoiden kanssa, jos ne tarvitsevat
asiantuntija-apua vastuullisuuteen liittyvissä
kysymyksissä. Vastuullisuusjohtaja ja eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja pitävät
hallituksen, tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan ja
johtoryhmän ajan tasalla vastuullisuuteen sekä
eettisyyteen ja vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä
asioista ennalta määritettyjen aikataulujen mukaisesti.
Ylimmän johdon vastuullisuusosaaminen ja -
asiantuntemus varmistetaan tarpeen mukaan
järjestettävillä kokouksilla ja koulutuksella. Lisäksi
Kalmar järjesti kattavan vastuullisuutta käsittelevän
koulutuksen hallitukselle ja johtoryhmälle vuonna
2025.
Kalmarin hallinto-, johto- ja
valvontaelimille toimitettavat tiedot
ja niiden käsittelemät
kestävyysseikat (GOV-2)
Kalmarin hallintomallin mukaisesti hallitus käsittelee
vastuullisuuteen liittyviä asioita (mukaan lukien niiden
aiheuttamat vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet)
kolme kertaa vuodessa säännöllisissä kokouksissaan.
Näissä istunnoissa hallitus perehtyy syvällisesti
tiettyihin aiheisiin laajentaakseen jäsentensä
ymmärrystä vastuullisuudesta. Hallitus vastaa siitä,
että vastuullisuuteen liittyvät aiheet huomioidaan
päätöksenteossa ja että ympäristövastuuta ja
sosiaalista vastuuta koskevaa huolellisuusvelvoitetta
noudatetaan liiketoimia harkittaessa. Suurten
yritysjärjestelyiden tai yritysostojen tapauksessa

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 17 |

konsultoidaan myös vastuullisuusjohtajaa, jotta kaikki
vastuullisuuden huolellisuusvelvoitteet tulevat
varmasti huomioiduiksi.
Vuonna 2025 Kalmarin hallitus jatkoi yhtiön
vastuullisuusohjelman valvomista olennaisena osana
hallintovastuutaan. Tämän lisäksi, hallitus osallistui
kuitenkin laajaan, viidestä moduulista koostuvaan
vastuullisuutta käsittelevään koulutusohjelmaan. Sen
tavoitteena oli vahvistaa hallituksen jäsenten
osaamista ja strategista ymmärrystä vastuullisuuteen
liittyvistä riskeistä ja mahdollisuuksista. Tämän myötä
vastuullisuuteen liittyviä asioita tarkasteltiin virallisesti
kaksi kertaa vuoden aikana. Ensimmäisellä kerralla
keskityttiin erityisesti turvallisuuteen. Toisella kerralla
hyväksyttiin yhtiön vuoden 2026
vastuullisuustavoitteet ja käytiin läpi, miten nykyisten
sitoumusten saavuttamisessa on edistytty.
Hallituksen perehdyttäjänä toimii aiheesta riippuen joko
vastuullisuusjohtaja tai sopivat johtoryhmän jäsenet.
Lisäksi Kalmarin eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja tai
lakiasiainjohtaja raportoi koko hallitukselle vuosittain
mahdollisista yhtiön eettisten toimintaohjeiden
rikkomuksista.
Kalmarin hallintomallin mukaan tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunta sekä Kalmarin johtoryhmä
saavat neljä kertaa vuodessa ajantasaista tietoa
vastuullisuuteen liittyvistä asioista. Vuonna 2025
tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan kokouksissa
noudatettiin tätä hallintomallia. Johtoryhmä sen sijaan
käsitteli vastuullisuuteen liittyviä aiheita kolme kertaa,
minkä lisäksi se käsitteli turvallisuusasioita neljä kertaa.
Lisäksi johtoryhmän jäsenet osallistuivat kattavaan
vastuullisuusaiheiseen koulutusohjelmaan
Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan sekä
johtoryhmän perehdyttäjänä toimii aiheen mukaan joko
vastuullisuusjohtaja tai sopivat johtoryhmän jäsenet.
Kalmarin eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta
vastaava johtaja antaa johtoryhmälle
neljännesvuosittain raportin korruption vastaisista
toimista, mahdollisia väärinkäytöksiä koskevista
uusista tutkimuksista ja muista eettisiin
toimintaohjeisiin liittyvistä asioista, mukaan lukien
mahdolliset ihmisoikeusasiat. Lisäksi eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja järjestää
eettisiä toimintaohjeita koskevan paneelikeskustelun
johtoryhmälle kahden kuukauden välein. Näissä
paneeleissa keskustellaan vaatimustenmukaisuuteen
liittyvistä aiheista, kuten SpeakUp-ilmoitusten
tilanteesta, vaatimustenmukaisuusohjelman ja
riskinarviointien kehityksestä, korruption vastaisista
toimista ja muista eettisiin toimintaohjeisiin liittyvistä
asioista.
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn
sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin (GOV-3)
Kalmarilla on selkeästi määritellyt prosessit
palkitsemisen hallintaan. Henkilöstö- ja
palkitsemisvaliokunta avustaa hallitusta yhtiön yleisten
palkitsemisperiaatteiden sekä pitkän ja lyhyen aikavälin
kannustinohjelmien ja osakepohjaisten
kannustinohjelmien määrittämisessä sekä antaa sille
niitä koskevia neuvoja ja suosituksia. Lisäksi henkilöstö-
ja palkitsemisvaliokunta valmistelee toimitusjohtajan ja
johtoryhmän tulosarvioinnit ja palkitsemiskatsaukset.
Sen tehtävänä on myös selvittää toimitusjohtajan
tehtävään pätevät henkilöt ja tarkastella osaamisen
hallintaa, työntekijöiden pysyvyyttä ja johtajien
seuraajasuunnittelua. Lisäksi se arvioi
henkilöstöstrategiaa, työvoimasuunnitelmaa ja
työvoimatilannetta suhteessa liiketoimintastrategiaan
ja -suunnitelmiin. Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta
myös valmistelee yrityksen palkitsemispolitiikan ja -
raportit sekä tarkistaa niitä. Lisäksi valiokunta tarkastaa
ja hyväksyy johtoryhmän jäsenten työsopimusten
keskeiset ehdot ja palkitsemisen toimitusjohtajaa
lukuun ottamatta.
Kalmarilla on käytössä kokonaispalkka, jossa
palkitsemisen kaikki elementit otetaan huomioon
ylimmän johdon palkan määrittämisessä ja
tarkastelussa. Kokonaispalkitseminen voi koostua
kiinteästä palkasta, eläkkeestä, muista eduista sekä
lyhyt- ja pitkäaikaisista kannustimista. Pitkäaikaiset
kannustinjärjestelmät (LTI) ovat pääosin
suoritusperusteisia osakepalkkiojärjestelmiä
(Performance Share Plan, PSP), joihin tyypillisesti
sisältyy kolmen vuoden pituinen suoritus- tai
sitouttamisjakso. Yhtiön nykyinen käytäntö on, että
joka vuosi aloitetaan yksi uusi ansaintajakso ja yksi uusi
rajoitusjakso.
Kalmarilla on tällä hetkellä kolme aktiivista pitkän
aikavälin kannustinohjelmaa, joiden arviointiin on
sisällytetty vastuullisuuteen liittyvät suorituskriteerit.
Sisällyttämällä vastuullisuus osakepohjaiseen
kannustinohjelmaan pyritään ensisijaisesti
palkitsemaan sellaisten vastuullisuustavoitteiden
saavuttamisesta ja kannustamaan niihin, jotka liittyvät
läheisesti Kalmarin yleiseen liiketoimintastrategiaan.
Yhdistämällä johdon ja työntekijöiden palkkiot suoraan
ympäristötehokkuuden tasoon yhtiö pyrkii suosimaan
vastuullisuuden kulttuuria ja saamaan aikaan
merkittävää edistymistä kohti vastuullisuustavoitteita.
• Vuosien 2023–2025 osakepohjaisen
kannustinohjelman suorituskriteereihin sisältyi
Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmän tilauskanta.
Koska Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmä sisältää
vähähiilisiä ja älykkäitä teknologioita, tuotteita ja
palveluita, kuten sähkökäyttöisiä tai vähäpäästöisiä
versioita laitteista ja erilaisia elinkaariratkaisuja, sen
tilauskannan ja myynnin kasvattaminen auttaa yhtiön
päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 18 |

Ekoratkaisujen tuoteryhmää koskevat
suorituskriteerit kattavat kolmanneksen
osakepohjaisesta kannustinohjelmasta.
• Vuosien 2024–2026 ja 2025–2027 osakepohjaisten
kannustinohjelmien suorituskriteereihin sisältyy
hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sekä
sukupuolten moninaisuuden parantaminen
korkeimmissa asemissa ja johtotehtävissä.
Vastuullisuuteen liittyvät suorituskriteerit kattavat
20 prosenttia molemmista osakepohjaisista
kannustinohjelmista.
Palkkiot perustuvat yhtiön suoriutumiseen hallituksen
asettamiin kriteereihin nähden, ja ne maksetaan
osallistujille ansaintajakson jälkeen, edellyttäen että
osallistujien työsuhde on maksuhetkellä voimassa.
Kalmarin palkitsemispolitiikassa on ohjeet sellaisten
vastuullisuuteen liittyvien suorituskriteerien
asettamiseen, joilla katsotaan olevan strategista
merkitystä. Näitä kriteerejä, joihin voi kuulua
ympäristöllisiä, sosiaalisia ja hallinnollisia mittareita,
voidaan asettaa sekä lyhyen että pitkän aikavälin
kannustinjärjestelmille.
Selvitys huolellisuusvelvoitteesta
(GOV-4)
Kalmar noudattaa asianmukaista huolellisuutta (due
diligence) tunnistaakseen, käsitelläkseen ja
seuratakseen toimintansa vaikutuksia ihmisiin ja
ympäristöön. Aiheeseen liittyvät yhtiön prosessit ja
toimet on selitetty tässä kestävyysraportissa
seuraavassa tavalla:

Huolellisuusvelvoitteen keskeiset osatekijät | Sijainti kestävyysraportissa
Huolellisuusvelvoitteen sisällyttäminen hallintoon, strategiaan ja liiketoimintamalliin | • ESRS 2: GOV-2; GOV-3; SBM-3 • ESRS E1-2 • ESRS E5-1 • ESRS S1-1 • ESRS S2-1
Vuorovaikutus vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien kanssa | • ESRS 2: GOV-2; SBM-2; IRO-1 • ESRS S1-2 • ESRS S2-2
Haitallisten vaikutusten tunnistaminen ja arviointi | • ESRS 2: IRO-1
Toimien toteuttaminen kyseisten haitallisten vaikutusten torjumiseksi | • ESRS E1-1; E1-3 • ESRS E5-2 • ESRS S1-2; S1-4 • ESRS S2-2; S2-4
Kyseisten toimien tuloksellisuuden seuranta ja viestintä | • ESRS E1-4; E1-5; E1-6 • ESRS E5-3; E5-4; E5-5 • ESRS S1-5: S1-6; S1-7; S1-9; S1-13; S1-14; S1-16; S1-17 • ESRS S2-5

Riskienhallinta ja kestävyys-
raportoinnin sisäinen valvonta
(GOV-5)
Kalmarin vastuullisuustiimi vastaa vuosittaisen
kestävyysraportin konsolidoinnista. Julkistettavien
tietojen tarkkuuden ja korkealaatuisuuden
varmistamiseksi selvitykseen antavat tietoja ja sen
sisällön tarkistavat koko organisaation
sisältöasiantuntijat. Vastuullisuustiedot kerätään
erilaisista tiedonhallintajärjestelmistä, joita on käytössä
koko organisaatiossa. Kalmarin
vastuullisuusraportointiin liittyvät suurimmat riskit ovat
seuraavat:
• Tietojen tarkkuus, erityisesti inhimilliset virheet, kun
tietoja syötetään hallintajärjestelmiin.
• Raportointiprosessin tiettyjen osien riippuvuus
yhdestä henkilöstä.
Tietojen tarkkuuteen liittyvien riskien minimoimiseksi
Kalmar on ottanut käyttöön järjestelmien sisäisen
valvonnan. Esimerkiksi ympäristötietojen oikeellisuus
varmistetaan siten, että sekä aihealueen asiantuntijat
että konsernitason vastuullisuusasiantuntijat
tarkistavat ja hyväksyvät ne. Järjestelmä havaitsee
merkittävät poikkeamat ja ilmoittaa niistä tietojen
hyväksymisestä vastaavalle henkilölle. Lisäksi Kalmar
otti vuonna 2025 käyttöön uuden raportointityökalun
automaation tehostamiseksi ja inhimillisten virheiden
riskien vähentämiseksi.
Jotta riippuvuus tietystä henkilöstä olisi
mahdollisimman pieni, Kalmar pyrkii määrittelemään
tehtävät ja vastuualueet selkeämmin ja parantamaan
prosessien dokumentointia.
Kalmarin kestävyysraportointiprosessien katsotaan
olevan hyvällä tasolla, ja niiden sisäinen valvonta on
riittävää. Esimerkkejä raportointiprosesseissa
käytetystä sisäisestä valvonnasta ovat automaattinen
järjestelmän valvonta, tehtävien erottelu,
pääsynvalvonta, tarkastukset ja hyväksynnät sekä
prosessien ja vastuiden perusteellinen dokumentointi.
Ensisijainen vastuu konsernin kestävyysraportin
sisäisestä valvonnasta on Kalmarin
vastuullisuusjohtajalla. Myös Kalmarin johtoryhmän
jäseniä pyydetään tutustumaan raporttiin. Lisäksi
Kalmarin tarkastus- ja riskienhallintavaliokunta valvoo
yhtiön vuosittaisen kestävyysraportoinnin riittävyyttä
ja asianmukaisuutta.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 19 |

Strategia
Strategia, liiketoimintamalli ja
arvoketju (SBM-1)
Kalmarin visio on olla kestävän materiaalien käsittelyn
laitteiden ja palveluiden edelläkävijä, joka liikuttaa
hyödykkeitä kriittisissä toimitusketjuissa
maailmanlaajuisesti. Tehokkaiden, päästöttömien
laitteiden valikoimansa, laajan palvelutarjontansa ja
alan syvän asiantuntemuksensa avulla Kalmar auttaa
asiakkaitaan saavuttamaan heidän kestävyys- ja
tuottavuustavoitteensa. Yhtiö on sitoutunut
vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä Pariisin
sopimuksen kunnianhimoisimman tavoitteen eli 1,5
celsiusasteen lämpenemisskenaarion mukaisesti.
Raskaan materiaalien käsittelyn globaaleilla
markkinoilla toimiva Kalmar tarjoaa laajan valikoiman
raskaan materiaalien käsittelyn laitteita ja -palveluja
satamien, terminaalien, jakelukeskusten,
valmistusteollisuuden ja raskaan logistiikan tarpeisiin.
Kalmarin laitteet ovat raskaan materiaalien käsittelyn
laitteita, kuten konttikurottajia, haarukkatrukkeja,
tyhjien konttien käsittelylaitteita, terminaalitraktoreja,
konttilukkeja ja konttitarttujia. Kalmarin palvelut ovat
ratkaisuja, jotka huolehtivat laitteiden
käytettävyysajasta ja tuottavuudesta. Tarjontaan
kuuluu muun muassa varaosa-, päivystys- ja
sopimushuoltopalvelut sekä erilaiset elinkaaripalvelut,
kuten kaluston kunnostukset, hallinta ja päivitykset.
Vuonna 2025 Kalmarin myynti oli 1 741 miljoonaa euroa,
josta 1 137 miljoonaa euroa tuli laitteiden myynnistä ja
602 miljoonaa euroa palvelujen myynnistä.
Kalmar toimittaa tuotteita, ratkaisuja ja palveluja, jotka
on suunniteltu parantamaan asiakkaiden toiminnan
tehokkuutta, turvallisuutta ja vastuullisuutta sekä
alentamaan käyttökustannuksia. Kalmar on tehnyt
merkittäviä investointeja tuotevalikoimansa
sähköistämisen ja automatisointiin, minkä seurauksena
asiakkaat valitsevat yhä useammin vähäpäästöisiä
tuotteita. Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmä sisältää
vähähiilisiä ja älykkäitä teknologioita, tuotteita ja
palveluita, kuten sähkökäyttöisiä tai vähäpäästöisiä
versioita laitteista ja erilaisia elinkaariratkaisuja.
Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin kasvattaminen
edistää Kalmarin ilmastotavoitteen saavuttamista.
Ekoratkaisujen tuoteryhmä on Kalmarin oma mittari,
josta raportoidaan ulkoisesti neljännesvuosittain.
Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmän on määritelty
sisältävän laitteita ja palveluita, jotka ovat EU:n
taksonomian mukaisia tai joiden odotetaan olevan sen
mukaisia vuoden kuluessa. Vuonna 2025
ekoratkaisujen tuoteryhmän osuus kokonaismyynnistä
oli 44 (2024: 41) prosenttia ja Kalmarin tavoitteena on
kasvattaa tätä osuutta vuonna 2026. Ekoratkaisujen
tuoteryhmän liikevaihdon ohella seurataan ja
raportoidaan myös ekoratkaisujen tuoteryhmän
tilauskannasta. Vuonna 2025 ekoratkaisujen
tuoteryhmän tilauskannan osuus koko tilauskannasta
oli 43 (2024: 46) prosenttia.
Kalmar on globaalisti läsnä kaikissa tärkeissä
arvoketjuissa Euroopassa, Pohjois-Amerikassa,
Latinalaisessa Amerikassa, Lähi-idässä, Afrikassa,
Aasiassa ja Oseaniassa. Sen liiketoimintamalli perustuu
kevyeen taserakenteeseen, kokoonpanoon
keskittyvään tuotantomalliin ja
hankintaketjuosaamiseen. Mallin painopisteet ovat
laitteiden ja ratkaisujen järjestelmäsuunnittelussa sekä
laajan toimittajaverkoston hyödyntämisessä. Yhtiöllä
on myyntiä yli 120 maassa ja yhtiöitä yli 30 maassa.
Kalmarilla on kokoonpanolaitokset Puolassa,
Yhdysvalloissa, Malesiassa ja Kiinassa sekä
innovaatiokeskukset Suomessa ja Ruotsissa.
Maailmanlaajuinen palveluverkosto antaa Kalmarille
mahdollisuuden palvella asiakkaitaan paikallisesti
kaikkialla maailmassa.
Vuoden 2025 lopussa Kalmarin palveluksessa oli 5 300
henkilöä: 3 367 henkilöä Euroopassa, Lähi-idässä ja
Afrikassa (joista 560 Suomessa), 1 430 henkilöä Aasian
ja Tyynenmeren alueella sekä 503 henkilöä
Amerikoissa. Kalmar on insinöörivetoinen tietoyhtiö, ja
työntekijät ovat olennainen osa sen kilpailukykyä.
Tarjoamalla asiakkailleen laadukkaita laitteita ja niille
huoltoa koko niiden käyttöiän ajan Kalmar pyrkii
toimimaan asiakkaidensa kumppanina myös laitteen
hankinnan jälkeen. Kalmar tukee asiakkaitaan kaikkialla
maailmassa turvallisten, hiilettömien ja tehokkaiden
toimitusketjujen kehittämisessä ja pyrkii siten olemaan
asiakkaidensa ensisijainen kumppani niiden kaikissa
raskaiden materiaalien käsittelyn tarpeissa. Kalmarin
tavoitteena on taata turvalliset ja vastuullisesti
tuotetut tuotteet. Kalmarin tärkeimmät
asiakassegmentit ovat satamat ja terminaalit, jakelu,
valmistusteollisuus ja raskas logistiikka.
Maailmanlaajuisen verkostonsa ansiosta Kalmar on
lähellä asiakkaitaan lähes kaikkialla maailmassa ja
tarjoaa monipuolisia palveluja, jotka takaavat jatkuvan,
luotettavan ja vastuullisen toiminnan asiakkaiden
tarpeiden mukaisesti. Asiakkaat etsivät jatkuvasti
tapoja parantaa tehokkuutta ja tuottavuutta, optimoida
laitteiden käytettävyysajat, varmistaa työympäristön
turvallisuus sekä edistää vastuullisuutta ja
kasvihuonekaasuista irtautumista toiminnoissaan. Tämä
kaikki myös vähentää laitteiden käyttökustannuksia.
Kalmarin edistyneet ratkaisut ja kumppanuuteen
perustuva lähestymistapa auttavat sen asiakkaita
saavuttamaan nämä tavoitteet.
Kalmarin tuotanto- ja kokoonpanoprosessit vaativat
suuria määriä raaka-aineita, komponentteja ja valmiita
tuotteita ja ovat näin ollen riippuvaisia niiden oikea-
aikaisesta saatavuudesta ulkopuolisilta toimittajilta.
Suurin osa materiaaleista ja komponenteista hankitaan
ulkopuolisilta toimittajilta eri puolilta maailmaa.
Tärkeimpiä Kalmarin valmistusprosesseissa

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 20 |

käytettäviä materiaaleja ja komponentteja ovat teräs-
ja teräsrakenteet, moottorit, elektroniset komponentit,
sähköiset ohjauslaitteet ja kaapelit, renkaat,
hydrauliikkalaitteet, voimansiirtolaitteet ja akut,
monien muiden hyödykkeiden ja sarjavalmisteisten
osien ohella.
Kalmarin tuotteet valmistetaan pääasiassa rajallisista
raaka-aineista, minkä takia yhtiö kiinnittää huomiota
raaka-aineiden ehtymiseen liittyviin haasteisiin.
Turvatakseen raaka-aineiden saatavuuden Kalmar
pyrkii uudistamaan materiaalivirtoja, mikä edellyttää
tiivistä yhteistyötä toimittajien ja muiden
liikekumppaneiden kanssa. Kalmar ei ole
pääsääntöisesti riippuvainen yksittäisistä toimittajista,
mutta sen kokoonpanoon pohjautuva liiketoimintamalli
aiheuttaa jossain määrin riippuvuutta esimerkiksi
tietyistä moottorien ja akkujen toimittajista.
Kokoonpanoon perustuva valmistusmalli mahdollistaa
kuitenkin uusien teknologioiden, komponenttien ja
toimittajien käyttöönoton joustavasti ja nopeasti. Vain
yhdeltä toimittajalta saatavissa olevien komponenttien
välttäminen keskeisissä kategorioissa suojaa Kalmaria
toimitusten häiriintymiseltä.
Sidosryhmien edut ja näkemykset
(SBM-2)
Sidosryhmien tarpeiden ja odotusten ymmärtäminen
on välttämätöntä, jotta Kalmar voi toimia parhaalla
mahdollisella tavalla. Kalmarin tärkeimmät
sidosryhmät ovat sen työntekijät, asiakkaat,
osakkeenomistajat, sijoittajat, toimittajat ja
jälleenmyyjät. Yhtiö määrittelee tärkeimmät
sidosryhmät sen perusteella, mikä on sekä niiden
mahdollinen vaikutus Kalmariin että Kalmarin
mahdollinen vaikutus niihin. Muita sidosryhmiä ovat
tutkimus- ja oppilaitokset, toimialajärjestöt,
paikallisyhteisöt ja tiedotusvälineet. Kalmarin hallitus
hyväksyy kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin, jossa
huomioidaan sidosryhmien edut ja näkemykset
tärkeänä osa-alueena.
Kalmar käy avointa ja läpinäkyvää vuoropuhelua
sidosryhmiensä kanssa, vastaa aktiivisesti
tietopyyntöihin ja antaa ennakoivasti tietoa sen
verkkosivuilla, tapaamisissa ja messuilla, sosiaalisessa
mediassa ja kahdenvälisellä viestinnällä. Jatkuvan
vuoropuhelun ja yhteistyön avulla yhtiö pystyy
tunnistamaan mahdollisuuksia arvonluontiin ja saa
sidosryhmiltä palautetta vastuullisuustavoitteiden
asettamista varten. Julkaisemalla avoimia raportteja,
artikkeleita, uutisia ja muuta viestintäsisältöä
digitaalisilla kanavilla yhtiö voi lisätä tietoisuutta alan
roolista kestävässä kehityksessä sekä sisäisesti että
keskeisten sidosryhmien joukossa. Kalmarin
markkinointi- ja viestintäsisällössä myös korostetaan
vastuullisten ja innovatiivisten ratkaisujen tärkeyttä.
Rehellisyys, oikeudenmukaisuus ja pörssisääntöjen
noudattaminen ohjaa Kalmarin kaikkea viestintää.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 21 |

Sidosryhmä | Esimerkkejä vuorovaikutuksesta | Vuorovaikutuksen tavoite ja lopputulos
Työntekijät | • Työntekijöiden ja johtajien kehittäminen yhteistyön ja vuoropuhelun kautta • Säännölliset yksilö- ja ryhmäkeskustelut esihenkilöiden ja heidän tiimiensä • jäsenten välillä • Yhteis- ja henkilöstötapaamiset • Henkilöstöhallinnon tietojärjestelmät tietojen käsittelyyn • Yhteistyön parantaminen ja tiedon jakaminen intranetin kautta • Vuosittaiset ja kuukausittaiset henkilöstökyselyt • Vuosittaiset tavoite- ja kehityskeskustelut • Koulutukseen ja yhteistyöhön tarkoitettu oppimisalusta | • Hyvä johtajuus, monimuotoisuus ja inkluusio edistävät innovaatioita ja kasvua, kun ihmiset tuntevat olonsa turvalliseksi ja uskaltavat tuoda esiin tietonsa ja taitonsa • LEAN-kulttuuri, jonka perimmäinen tavoite on luoda jatkuvan kehityksen ilmapiiri, jossa jokainen osallistuu asioiden parantamiseen joka päivä • Oikeudenmukaiset mahdollisuudet ja nollatoleranssi syrjintää kohtaan • Turvallisemmat työolosuhteet toiminnan tehostamiseksi
Asiakkaat | • Asiakaspalautteen kerääminen on avainasemassa yhtiön strategiassa • Aktiivisen vuoropuhelun ylläpitäminen asiakkaiden kanssa tapaamisten, markkinoinnin, ekstranetin, uutiskirjeiden ja sosiaalisen median kautta • Asiakaskäynnit liiketoiminnan ja tarpeiden ymmärtämiseksi | • Tuotteiden laatu ja turvallisuus • Vähäpäästöisten, sähköisten ja vastuullisten ratkaisujen kehittäminen
Sijoittajat ja osakkeenomistajat | • Taloudellinen viestintä ja raportointi • Sijoittajavuorovaikutus • Sijoittajien pyyntöjen käsittely ja niihin vastaaminen • Tapahtumat, tapaamiset ja kiertueet • Sosiaalinen media | • Omistaja-arvon luominen • Avoin viestintä • Kasvava kiinnostus vastuullisia ratkaisuja ja ekoratkaisujen tuoteryhmää kohtaan • Eettiset liiketoimintakäytännöt
Toimittajat | • Toimittajia koskevat vaatimukset • Toimittajien itsearvioinnit, mukaan lukien tarvittavia parannuksia koskeva vuoropuhelu • Auditoinnit, työntekijähaastattelut ja korjaavien toimenpiteiden seuranta | • Riskien vähentäminen: ihmisoikeuksiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten ehkäiseminen • Ennakoiva toimintamalli fossiilittoman teräksen hankintaan • Yhdenmukaiset vastuullisuustavoitteet
Jälleenmyyjät | •Jälleenmyyjien perehdytys, mukaan lukien riskinarvioinnit •Aktiivinen vuoropuhelu koulutusten, yhteisten tapahtumien ja säännöllisten tapaamisten kautta •Kaksi kertaa vuodessa järjestettävät jälleenmyyjätapahtumat | •Yhdenmukaiset tavoitteet •Jälleenmyyjien tyytyväisyyden parantaminen

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 22 |

Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet (SBM-3)
Kalmarin olennaiset teemat ovat niitä, jotka edistävät
yhtiön merkittävimpiä vaikutuksia ihmisiin, yhteiskuntaan
ja ympäristöön. Yhtiö pyrkii minimoimaan haitalliset
vaikutukset ja maksimoimaan myönteiset vaikutukset.
Kalmarin vastuullisuustyö perustuu ympäristöä,
sosiaalisia teemoja ja hyvää hallintotapaa (ESG)
koskeviin yritysvastuun näkökohtiin. Kalmarin
tavoitteena on saavuttaa nettonollapäästöinen,
kiertotalouden periaatteiden mukainen arvoketju alan
turvallisimmalla ja innovatiivisimmalla tarjoomalla, joka
tuottaa kannattavaa liiketoimintaa. Yhtiö on sitoutunut
edistämään turvallista, kunnioittavaa ja osallistavaa
kulttuuria, joka perustuu korkeisiin eettisiin
liiketoimintastandardeihin. Nämä elementit luovat
perustan Kalmarin tavalle harjoittaa liiketoimintaansa.
Yhtiön olennaisia teemoja ovat ilmastonmuutos,
resurssien käyttö ja kiertotalous, terveys ja turvallisuus,
oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet
kaikille, vastuullinen liiketoiminta ja vastuulliset
hankinnat.
Yhtiön olennaisista vastuullisuusteemoista
ilmastonmuutosta ja kiertotaloutta pidetään suurimpina
liiketoiminnan edistäjinä, ja ne ovat siten vaikuttaneet
eniten yhtiön strategiaan. Ilmasto ja kiertotalous ovat
vahva osa Kalmarin strategiaprosessia, ja yhtiön
ilmastotavoitteena on saavuttaa nettonollapäästöt
vuoteen 2045 mennessä. Kalmar pyrkii vastuullisen
materiaalien käsittelyn globaaliin edelläkävijyyteen
keskittyen vahvasti laitevalikoimansa sähköistämiseen,
laitteiden elinkaariarvon kasvattamiseen ja
käytettävyysajan maksimoimiseen maailmanlaajuisen
palveluverkoston avulla. Kalmarin ekoratkaisujen
tuoteryhmä tukee yhtiön sitoutumista 1,5 asteen
ilmastotavoitteeseen. Tuoteryhmä korostaa laitteita ja
palveluita, jotka parantavat asiakkaiden vastuullisuutta ja
edistävät siirtymistä vähähiilisyyteen.

Teema | Alateema | Ala-alateema | Olennainen oman toiminnan näkökulmasta. | Olennainen arvoketjun näkökulmasta
E1 Ilmastonmuutos | Ilmastonmuutoksen hillintä | - | Kyllä | Kyllä
Energia | - | Kyllä | Kyllä
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous | Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö | - | Kyllä | Kyllä
Resurssien ulosvirtaukset, jotka liittyvät tuotteisiin ja palveluihin | - | Kyllä | Kyllä
Resurssien ulosvirtaukset, jäte | - | Ei | Kyllä
S1 Oma työvoima | Työolosuhteet | Terveys ja turvallisuus | Kyllä | Ei
Oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille | Sukupuolten välinen tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä | Kyllä | Ei
Väkivallan ja häirinnän vastaiset toimenpiteet työpaikalla | Kyllä | Ei
Monimuotoisuus | Kyllä | Ei
Koulutus ja osaamisen kehittäminen | Kyllä | Ei
S2 Arvoketjun työntekijät | Työolosuhteet | Terveys ja turvallisuus | Ei | Kyllä
Työaika | Ei | Kyllä
Riittävä palkka | Ei | Kyllä
Muut työhön liittyvät oikeudet | Pakkotyö | Ei | Kyllä
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen | Yrityskulttuuri | - | Kyllä | Kyllä
Korruptio ja lahjonta | - | Kyllä | Kyllä
Suhteet toimittajiin | - | Kyllä | Ei

Käynnissä olevan ja sääntelyn vauhdittaman siirtymän
kohti hiiletöntä ja kestävämpää maailmaa odotetaan
johtavan sähköisten ja autonomisten ratkaisujen
yleistymiseen globaalissa logistiikassa. Laajentamalla
palvelutarjontaansa perinteisestä huollosta ja
varaosamyynnistä älykkäisiin ratkaisuihin, jotka
kattavat laitteiden koko elinkaaren, Kalmar tukee
samalla kiertotalouden periaatteita. Nollapäästöisten ja
vähäpäästöisten laitteiden sekä elinkaariratkaisujen
lisääntyneen kysynnän ennustetaan näkyvän suoraan
ekoratkaisujen tuoteryhmän liikevaihdon merkittävänä
kasvuna. Vuonna 2025 ekoratkaisujen tuoteryhmän
osuus kokonaismyynnistä oli 44 prosenttia, ja Kalmarin
tavoitteena on kasvattaa tätä osuutta vuonna 2026.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 23 |

Lisäksi Kalmar pyrkii olemaan turvallisuuden
edelläkävijä omalla toimialallaan. Sen sitoutuminen
turvallisuuteen sisältää työterveyden lisäksi myös
tuoteturvallisuuden, mielenterveyden ja psykologisen
turvallisuuden. Kalmarin sitoumusten käytännön
toteutusta ohjaa Kalmarin turvallisuusohjelma, jonka
keskeiset periaatteet ovat mahdollisten
turvallisuusriskien havaitseminen ja ehkäiseminen sekä
niihin reagoiminen. Ohjelma ylittää perusvaatimukset,
jotta Kalmariin saadaan muodostettu vankka
turvallisuuskulttuuri.
Voit lukea lisää Kalmarin merkittävistä vaikutuksista,
riskeistä ja mahdollisuuksista sekä siitä, miten ne ovat
vaikuttaneet yhtiön strategiaan ja liiketoimintamalliin,
kutakin aihealuetta käsittelevästä osiosta.
Vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien hallinta
Kuvaus olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista
(IRO-1)
Kalmar tunnistaa olennaiset vastuullisuuteen liittyvät
vaikutuksensa, riskinsä ja mahdollisuutensa
kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin avulla. Arviointi
on jatkuva prosessi, jossa tarkastellaan Kalmarin koko
arvoketjua lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
sekä vaikutuksen että talouden näkökulmasta.
Kalmarin vastuullisuusjohtaja on vastuussa
kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessista, ja
sen tulokset hyväksyy Kalmarin johtoryhmä sekä
hallitus. Tulokset muodostavat perustan Kalmarin
kestävyysraportoinnille ja koko vastuullisuus-
ohjelmalle.
Teema on vaikuttavuuden näkökulmasta olennainen,
kun siinä esitetään yhtiön merkittäviä todellisia tai
mahdollisia, myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia ihmisiin
tai ympäristöön. Tähän sisältyy Kalmarin oma toiminta,
arvoketju sekä yhtiön tuotteista ja palveluista sekä
liikesuhteista syntyvät vaikutukset. Teema on
taloudellisesta näkökulmasta olennainen, jos siihen
liittyy riskejä tai mahdollisuuksia, jotka voisivat
merkittävästi vaikuttaa (tai joiden voidaan kohtuudella
odottaa vaikuttavan merkittävästi) yhtiön
taloudelliseen asemaan, tulokseen, kassavirtoihin,
rahoituksen saatavuuteen tai pääomakustannuksiin.
Vuoden 2025 aikana Kalmarissa arvioitiin uudelleen
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka oli alun
perin tunnistettu ja dokumentoitu kaksinkertaisessa
olennaisuusarvioinnissa. Arviointiin osallistui eri
sisältöasiantuntijoita, millä varmistettiin perusteellinen
ja asiantunteva arviointi. Uudelleenarvioinnin
ensisijaisena tavoitteena oli vahvistaa aiemmin
määritettyjen osatekijöiden jatkuva oikeellisuus ja
tarkkuus operatiivisessa toimintaympäristössä.
Tämän seurauksena tiettyjä riskejä, joita oli aiemmin
pidetty olennaisina, ei syvemmän analyysin perusteella
enää pidetty yhtä olennaisina. Muutos perustui
kehittyviin sisäisiin ja ulkoisiin tekijöihin, kuten uusiin
hillitsemisstrategioihin, markkinaolosuhteiden
muutoksiin ja sääntelykehyksen muutoksiin. Lisäksi
uudelleenarvioinnissa tunnistettiin ja lisättiin uusia
vaikutuksia, joita ei ollut tunnistettu alkuperäisessä
olennaisuusarvioinnissa. Uudet vaikutukset johtuivat
vuoden aikana tehdyistä uusista arvioinneista,
esimerkiksi ihmisoikeusarvioinnista.
Nämä päivitykset esitetään Kalmarin raportoinnissa
kutakin aihealuetta käsittelevässä osiossa. Tällä tavoin
varmistetaan, että tarkistettu käsitys vaikutuksista,
riskeistä ja mahdollisuuksista liitetään suoraan niihin
toiminta-alueisiin ja strategiaan, joihin ne vaikuttavat,
jolloin se antaa läpinäkyvän ja kattavan yleiskuvan
kaikille sidosryhmille.
Arvoketjun kartoitus
Kalmarin liiketoimintamallin, globaalin läsnäolon,
tuotteiden ja palvelujen, mukaan lukien käytetyt
materiaalit, arvoketjun ja liikesuhteiden alku- ja
loppupäiden sekä vastuullisuuskontekstin ja
sidosryhmien tarkastelu on olennainen osa
kaksinkertaista olennaisuusarviointia. Tärkeä osa tätä
tarkastelua on arvoketjun kartoittaminen, johon
kuuluvat sekä alkupään että loppupään liikesuhteet ja
kumppanuudet. Tämä mahdollistaa kokonaisvaltaisen
näkemyksen yhtiön toiminnoista ja niiden keskinäisistä
yhteyksistä. Yhtiö ylläpitää tarkan käsityksen
liiketoimintaympäristöstään myös liiketoiminnan
muuttuessa. Tämä on olennaista myös noudatettaessa
vastuullisuuden huolellisuusvelvoitetta.
Keskeinen osa tätä arviointia on vuorovaikutus
tärkeimpien sidosryhmien kanssa, sillä niiden
näkökulmat ja edut vaikuttavat merkittävästi
liiketoimintaan ja sen vastuullisuuteen. Tällä
lähestymistavalla varmistetaan, että yhtiö pysyy
ketteränä ja reagoi kehittyvään markkinadynamiikkaan,
teknologiseen kehitykseen ja lainsäädännöllisiin
muutoksiin erityisesti silloin, kun liiketoiminta muuttuu
merkittävästi tai tehdään strategisia muutoksia.
Vaikutusten arviointi
Kalmar hyödyntää vaikuttavuuden olennaisuuden
tunnistamisessa ja arvioinnissa riski- ja
vaikutusarvioinneista saatuja tietoja. Yhtiö myös
haastattelee tarpeen mukaan vaikutusten kohteena
olevia sidosryhmiä (omat työntekijät, arvoketjun
työntekijät ja loppukäyttäjät) tunnistaakseen yhtiön
todelliset ja mahdolliset vaikutukset (myönteiset ja
haitalliset) ihmisiin, yhteiskuntaan ja ympäristöön.
Lisäksi Kalmar tekee yhteistyötä koko organisaation

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 24 |

asiantuntijoiden kanssa ja koostaa tieteellisiä
tutkimuksia tunnistaakseen vaikutuksia laajemmin.
Tunnistetut myönteiset ja kielteiset vaikutukset
arvioidaan vakavuuden (mittakaava, laajuus,
korjattavuus) ja todennäköisyyden perusteella, ja niitä
verrataan eurooppalaisiin
kestävyysraportointistandardeihin (ESRS). Mahdollisen
negatiivisen ihmisoikeusvaikutuksen tapauksessa
vaikutuksen vakavuudelle annetaan sen
todennäköisyyttä suurempi painoarvo.
Korjaamattomuutta arvioidaan vain kielteisten
vaikutusten osalta. Koko arvoketjun käsittävä arviointi
tehdään yhteistyössä asianosaisten asiantuntijoiden
kanssa, jotka edustavat toiminnoista muun muassa
henkilöstöhallintoa, vastuullisuutta, terveyttä ja
turvallisuutta, hankintaa sekä eettisyyttä ja
vaatimustenmukaisuutta. Vakavuuden ja
todennäköisyyden yhdistelmä määrittelee vaikutuksen
olennaisuuden.
Kalmar tunnistaa, että sen merkittävimmät ympäristö-
ja sosiaaliset vaikutukset sekä riskit ovat lähtöisin sen
toimittajilta ja liikekumppaneilta. Vaikutuksia ja riskejä
yksilöidessään yhtiö on huomioinut tietyt paljon
vaikuttavat seikat, kuten tietyt alueet, maat sekä
materiaali- ja hankintaluokat, joihin katsotaan
mahdollisesti liittyvän kohonneita ympäristö- ja
sosiaalisia riskejä.
Taloudellinen arviointi
Taloudellista olennaisuutta tunnistettaessa ja
arvioitaessa hyödynnetään olemassa olevista
riskienarviointityökaluista saatavaa tietoa, jotta
saadaan selville riskit ja mahdollisuudet, jotka
aiheutuvat tai voivat mahdollisesti aiheutua
tunnistetuista vaikutuksista ja jotka vaikuttavat tai
joiden voidaan kohtuudella odottaa vaikuttavan yhtiön
taloudelliseen kehitykseen, tulokseen tai asemaan.
Lisäksi strategia-, riskienhallinta- ja muiden
sisältöasiantuntijoiden kanssa järjestetään
säännöllisesti haastatteluja ja työpajoja, joiden avulla
pyritään saamaan lisätietoa ja parempi käsitys
mahdollisista riskeistä ja mahdollisuuksista.
Kalmarissa yhtiön riskienhallinta (ERM) on prosessi
riskien tunnistamiseksi, arvioimiseksi ja lieventämiseksi
ja siten riskien aiheuttaman vaikutuksen
minimoimiseksi Kalmarin strategian toteutukseen,
pääomaan ja tuloihin. Kalmarin riskienhallinnan
keskeinen vahvuus on ympäristöön, sosiaaliseen
vastuuseen ja hallintoon (ESG) liittyvien riskien
saumaton integrointi. Sen sijaan, että ESG-riskit
käsiteltäisiin erillisinä näkökohtina, ne ovat pysyvä ja
olennainen osa koko riskienhallintaprosessia. Näin
varmistetaan kokonaisvaltainen näkemys mahdollisista
haasteista, jotka voivat vaikuttaa yhtiön
vastuullisuuteen ja suorituskykyyn pitkällä aikavälillä.
ESG-riskejä arvioidaan kahdesti vuodessa, millä
varmistetaan, että vastuullisuuteen liittyvien riskien
pitkäaikaisuus huomioidaan asianmukaisesti.
Riskienhallintaprosessista saadut tiedot hyödynnetään
suoraan kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissa.
Sisältöasiantuntijat arvioivat tunnistetut riskit ja
mahdollisuudet suuruuden ja todennäköisyyden
perusteella. Koska ympäristöön, sosiaaliseen
vastuuseen ja hallintoon liittyviä riskejä arvioidaan
myös osana yhtiön yleistä riskienhallintaprosessia
(ERM), samaa arviointimenetelmää ja priorisointia
käytetään riskien arviointiin myös kaksinkertaisessa
olennaisuusarvioinnissa. Olennaisuuden määrittää
taloudellisen riskin tai mahdollisuuden toteutumisen
todennäköisyyden ja potentiaalisen suuruuden
yhdistelmä. Tämä integroitu lähestymistapa
riskienhallintaan ja olennaisuuden arviointiin antaa
Kalmarille mahdollisuuden kohdentaa resurssit
strategisesti, kehittää tehokkaita hillitsemisstrategioita
ja keskittyä niihin asioihin, joilla on eniten merkitystä
Kalmarin vastuullisen menestyksen kannalta.
Määrittäminen
Kun olennaisuusanalyysin vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet on tunnistettu ja arvioitu, tulokset
priorisoidaan pisteytyksen perusteella ja niille
annetaan kynnysarvot. Kokonaisvaltaisen ja laajan
kuvan saamiseksi taloudellisen olennaisuuden
kynnysarvo asetetaan vaikutusten olennaisuuden
kynnysarvoa matalammalle sen varmistamiseksi, että
vähintään osa riskeistä ja mahdollisuuksista ylittäisi
taloudellisen olennaisuuden kynnysarvon. Olennaisiksi
katsotaan vaikutukset, joiden luokitus on vähintään
neljä (enintään viidestä). Olennaisena pidetään kaikkia
riskejä tai mahdollisuuksia, joiden luokitus on vähintään
kolme (enintään viidestä). Kynnysarvojen
määrittäminen annetaan vastuullisuuden
asiantuntijoiden tehtäväksi, jotta voidaan varmistaa,
että uudetkin teemat ylittäisivät kynnysarvon aiempien
olennaisten teemojen ohella, ja ulottaa arviointia
laajemmin koko arvoketjuun.
Kalmarin olennaiset teemat ovat niitä, joilla on
vaikutusta yhtiön merkittävimpiin vaikutuksiin, riskeihin
ja mahdollisuuksiin. Kaksinkertainen
olennaisuusarviointi vahvisti teemat, jotka ovat olleet
osa Kalmarin strategiaa jo pitkään (muun muassa
ilmasto, kiertotalous ja tuoteturvallisuus).
Ympäristöön, sosiaalisiin tekijöihin ja
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen
Kalmar tunnistaa ja arvioi jatkuvasti osana toimintaansa
ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja hallintoon
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Nämä
tiedot huomioidaan kaksinkertaisessa
olennaisuusarvioinnissa ja olennaisia teemoja
määritettäessä:

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 25 |

Ilmastonmuutos
Kalmar on tietoinen siitä, että koko sen arvoketjussa
käytetään energiaa ja fossiilisia polttoaineita, mikä
edistää ilmastonmuutosta. Ilmastovaikutustensa
tunnistamiseksi ja arvioimiseksi Kalmar on laskenut
toimintojensa päästöt, jotta se pystyy tunnistamaan
todelliset ja mahdolliset kasvihuonekaasupäästöjen
lähteet omassa toiminnassaan ja arvoketjussaan.
Kalmar on analysoinut yksityiskohtaisesti kaikki GHG-
protokollassa määritellyt kasvihuonekaasuluokat.
Analysointi oli pakollinen vaatimus SBTi-tavoitetta
asetettaessa. Yhtiö seuraa jatkuvasti
energiankulutustaan ja hiilidioksidipäästöjään. Kalmar
on asettanut tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiselle, ja tavoitteiden edistymistä seurataan
säännöllisesti.
Ymmärtääkseen ilmastonmuutoksen mahdolliset
taloudelliset vaikutukset yhtiön liiketoimintaan sekä
suotuisissa että epäsuotuisissa olosuhteissa, Kalmar
teki vuonna 2024 ilmastoanalyysin. Suotuisassa
skenaariossa maailma saavuttaa Pariisin sopimuksen
tavoitteet ja onnistuu rajoittamaan ilmaston
lämpenemisen 1,5 ºC:seen. Skenaario noudattaa
hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n
viidennessä arviointiraportissa esitettyä hiilipäästöjen
kehityskulkua RCP 2.6 (IPCC:n kuudennen
arviointiraportin SSP1-2.6, joka täydentää IEA:n
skenaariota nettonollapäästöistä vuoteen 2050
mennessä). Epäsuotuisassa skenaariossa maailma
jatkaa toimintaansa tavalliseen tapaan, mikä johtaa
ilmaston lämpenemiseen neljällä asteella. Skenaario
pohjautuu hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin
IPCC:n viidennessä arviointiraportissa esitettyyn
hiilipäästöjen kehityskulkuun RCP 8.5 (IPCC:n
kuudennen arviointiraportin SSP5-8.5). Skenaariotyö
auttaa varmistamaan Kalmarin ilmastotoimien
strategisen merkittävyyden.
Analyysi kattaa Kalmarin lyhyen, keskipitkän ja pitkän
aikavälin aikajänteen; pitkä aikaväli ulottuu vuoteen
2050. Kalmarin määritelmän mukaan lyhyt aikajänne on
alle vuosi, keskipitkä aikajänne 1–5 vuoden jakso ja
pitkä aikajänne yli viiden vuoden jakso. Kalmar tekee
strategiset suunnitelmat tyypillisesti kolmeksi
vuodeksi kerrallaan, mutta ilmastoon liittyvissä
riskeissä perspektiivi on pidempi niiden luontaisen
pitkäaikaisuuden vuoksi. Muutoin Kalmar ei ole
tunnistanut yhteyksiä muihin yhtiössä käytettäviin
aikajänteisiin. Analyysi kattaa siirtymävaiheen riskit ja
mahdollisuudet sekä fyysiset riskit. Siinä huomioidaan
myös sääntelyyn, lainsäädäntöön, teknologiaan ja
yhteiskuntaan liittyvät näkökohdat. Kaikissa
skenaarioissa tunnistettiin eräitä varmoja
kehityskulkuja, kuten digitalisaatio, sähköistyminen,
uusiutuva energia ja kiertotalous. Nämä on myös
sisällytetty Kalmarin strategiaan, mikä vahvistaa
luottamusta strategian kestävyyteen ilmaston
lämpenemisen tulevasta voimakkuudesta riippumatta.
Siirtymävaiheen riskit ja mahdollisuudet
Skenaarioanalyysin tulokset osoittavat, että Kalmarille
olennaisimmat riskit ja mahdollisuudet liittyvät
teknologiaan ja markkinoihin. Ilmastoon liittyviksi
mahdollisuuksiksi on tunnistettu digitalisaatio,
sähköistyminen, robotiikka, uusiutuvat energialähteet
ja kiertotalous. Ne ovat jo usean vuoden ajan olleet osa
yhtiön strategiaa ja taloudellista suunnittelua.
Kalmarilla on hyvät mahdollisuudet auttaa asiakkaitaan
muuttamaan toimintansa vastuullisemmaksi
tarjoamalla ratkaisuja, jotka mahdollistavat
päästövähennyksiä. Tämän vahvistaa EU:n taksonomia-
asetuksen kanta, jonka mukaan teollinen tuotanto on
keskeinen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
mahdollistaja muilla sektoreilla. Lisäksi tällaisten
mahdollistavien ratkaisujen kysynnän odotetaan
kasvavan, mikä voi lisätä ekoratkaisujen tuoteryhmän
myyntiä. Investoimalla tutkimukseen ja
tuotekehitykseen sekä uusiin innovaatioihin Kalmar voi
vastata kasvavaan kysyntään nykyisillä markkinoilla
sekä kehittää uusia tuotteita ja murtautua uusille,
nouseville markkinoille.
Lisäksi sähköistämistä, automaatiota ja digitalisaatiota
pidetään lupaavina mahdollisuuksina Kalmarin
asiakkaiden toiminnan tehostamisen kannalta. Yhtiö on
panostanut ohjelmistoihin ja digitaaliseen
liiketoimintaan, koska tehokkaiden ratkaisujen
kysynnän odotetaan kasvavan tulevaisuudessa.
Digitalisaatio on myös merkittävä entistä
tehokkaamman kiertotalouden mahdollistaja. Tietojen
yhteiskäyttö, yhteiset alustat ja muu yhteistyö ovat
keskeisessä asemassa näiden tavoitteiden
saavuttamisessa ja toimialojen välisessä yhteistyössä.
Siirtyminen vähähiiliseen talouteen tuo mukanaan
uutta, muun muassa päästöttömiin ajoneuvoihin
liittyvää sääntelyä, joka voi merkitä
liiketoimintamahdollisuuksia Kalmarille. Esimerkiksi
energiaan ja päästöihin liittyvä sääntely (kuten
hiiliverot) voi vaikuttaa suositeltavampien mutta
kalliimpien raaka-aineiden hinnoitteluun ja parantaa
niiden kilpailukykyä. Lisäksi tuotteiden on noudatettava
melua ja muita saasteita koskevaa sääntelyä, mikä
vaikuttaa asiakkaiden toimintaan.
Vaikka kestävät teknologiat kehittyvät ja kypsyvät
nopeasti, aiheeseen liittyy monia epävarmuustekijöitä
ja riskejä. Kalmarin vähähiilisiä ratkaisuja kehitetään
uuden ja kehittyvän teknologian pohjalta.
Sähköistäminen, automaatio ja digitalisaatio ovat sekä
keskeisiä elementtejä Kalmarin strategiassa että hyvin
riippuvaisia teknologian kehityksestä. Useat riskit
voivat toteutua, jos yhtiö ei onnistu sijoittamaan
oikeaan teknologiaan oikeaan aikaan.
Sähköajoneuvomarkkinoiden (EV) odotetaan kasvavan
merkittävästi kysynnän ja sääntelykannustimien
ansiosta. Jos Kalmar ei pysty tunnistamaan
lupaavimpia vähähiilisiä teknologioita ja investoimaan
niihin markkinoiden kysyntää vastaavasti, se voi johtaa

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 26 |

välillisten kustannusten kasvuun. Kalmarin keskeisille
markkinasegmenteille on samaan aikaan tulossa yhä
enemmän kilpailijoita, jotka haastavat yhtiötä sekä
hinnoittelulla että teknologialla. Kalmar pyrkii
tarjoamaan korkealaatuisia, vähähiilisiä ratkaisuja
kustannustehokkaasti tutkimus- ja kehitysosaamisensa
sekä toimitusketjun hallinnan avulla.
Kalmarin vähähiiliset ratkaisut ovat samalla hyvin
riippuvaisia kehittyvien markkinoiden tilanteesta ja
kysynnästä. On olemassa riski, että sähkölaitteiden
kysyntä markkinoilla kasvaa nopeammin kuin yhtiö
pystyy kehittämään tuotevalikoimaansa. Jos yhtiö ei
onnistu tarjoamaan kattavaa ja kilpailukykyistä
sähköistä tuotevalikoimaa, se voi johtaa ekoratkaisujen
tuoteryhmän myynnin vähenemiseen. Vähäpäästöisten
ratkaisujen suuri kysyntä voi vaikuttaa tuotannon
kannalta keskeisten materiaalien ja komponenttien
saatavuuteen ja hintaan. Esimerkiksi teräksen hintojen
odotetaan nousevan aggressiivisemman
hiilidioksidiverotuksen seurauksena tai siksi, että
vähäpäästöisten vaihtoehtojen valmistaminen on
kalliimpaa. Sähköistymistrendin seurauksena myös
litiumakkujen kysynnän odotetaan kasvavan. Rajallinen
saatavuus ja teräksen ja litiumakkujen hintojen
mahdollinen nousu aiheuttavat markkinariskin, koska
hinnankorotukset voivat vaikuttaa suoriin
kustannuksiin. Jos vähähiilisten tuotteiden hinnat
nousevat, niiden kysyntä ja asiakkaiden
maksuhalukkuus saattavat muuttua epävarmemmiksi,
mikä voi johtaa odotettua pienempään sähköisten
mallien kysyntään.
Fyysiset riskit
Osana skenaarioanalyysia Kalmar arvioi omia
toimintojaan ja arvoketjuaan, jotka voisivat altistua
fyysisille riskeille epäsuotuisassa skenaariossa.
Kalmarin omassa toiminnassa ensisijaiset huolenaiheet
koskevat kokoonpanotoimintoja ja
innovaatiokeskuksia. Ilmastonmuutoksen lyhyen
aikavälin fyysisiin riskeihin kuuluu äärimmäisten
sääilmiöiden voimakkuuden ja esiintymistiheyden
lisääntyminen. Kalmarilla on kokoonpanolaitokset
Kiinassa (Shanghai), Yhdysvalloissa (Ottawa),
Malesiassa (Ipoh) ja Puolassa (Stargard) sekä
innovaatiokeskukset Suomessa (Tampere) ja Ruotsissa
(Ljungby). Lisäksi yhtiöllä on merkittäviä
ulkoilmakokoonpanotoimintoja Puolan Gdyniassa.
Tärkeimmät tunnistetut lyhyen aikavälin fyysiset riskit
liittyvät mahdollisten tulvien vaikutuksiin Gdynian ja
Shanghain toimipaikoissa. Myös tornadojen
yleistyminen Ottawassa ja nousevat lämpötilat
Ipohissa on tunnistettu riskeiksi. Vaikka nämä riskit ovat
epätodennäköisiä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä,
ne saattavat yleistyä pitkällä aikavälillä. Stargardiin,
Tampereelle tai Ljungbyhyn ei odoteta kohdistuvan
merkittäviä fyysisiä ilmastoriskejä lähitulevaisuudessa.
Kalmarin liiketoimintamalli perustuu monitasoisiin
toimitusketjuihin, jotka ovat melko haavoittuvaisia
äärimmäisen sääilmiön sattuessa. Tämän takia
toimitusketjujen häiriöt ovat
ilmastoskenaarioanalyysissä tunnistettu mahdollinen
riski. Tietyt Kalmarin toiminnan kannalta kriittiset
komponentit hankitaan ilmastonmuutokselle alttiilta
alueilta, pääasiassa Kiinasta. Esimerkiksi alikehittyneen
infrastruktuurin alueilla sijaitsevat toimittajat ovat
erityisen haavoittuvaisia äärimmäisille sääilmiöille,
kuten myrskyille ja tulville, koska niiden toiminnot ja
toimitilat voivat vaurioitua vakavasti, ja paikallisen
yhteiskunnan kyky auttaa jälleenrakentamisessa voi
olla heikentynyt. Toisaalta tällainen mullistava sääilmiö
yhdellä alueella voi aiheuttaa kertautuvia viivästyksiä
muilla alueilla, mikä vaarantaa oikea-aikaiset
toimitukset asiakkaille. Tämä voi vaikuttaa Kalmarin
tuotantokapasiteettiin ja tuloihin. Tällaisten riskien
vähentämiseksi tarvitaan liiketoiminnan
jatkuvuussuunnitelmia.
Ilmastonmuutoksen pitkän aikavälin fyysisiä riskejä
ovat merenpinnan kohoaminen ja lämpötilan nousu.
Tämä asettaa tuotteille uusia vaatimuksia, muun
muassa ihmisten terveyden ja turvallisuuden
huomioimisen, koska käyttöolosuhteet voivat muuttua
haastavammiksi. Tämä riski merkitsee myös
liiketoimintamahdollisuuksia Kalmarille, sillä yhtiöllä on
hyvät mahdollisuudet kehittää älykkäitä ratkaisuja
asiakkaiden toiminnan ilmastokestävyyden
parantamiseksi. Automaatio, robotisaatio, digitalisaatio
ja etäpalvelut poistavat fyysisen läsnäolon tarpeen.
Resurssien käyttö ja kiertotalous
Kalmar arvioi jatkuvasti liiketoimintaansa
sisäistääkseen paremmin kiertotalouden käsitteen ja
sen, miten se voisi tarjota yhtiölle uusia
liiketoimintamahdollisuuksia. Siirtyminen
kiertotalouteen tukee Kalmarin työtä
ilmastonmuutoksen ja luontokadon torjumiseksi, sillä
nämä aiheet ovat voimakkaasti sidoksissa toisiinsa. Sen
vuoksi Kalmar hyödynsi ilmastoskenaariotyönsä ja
luonnon monimuotoisuutta koskevan arviointinsa
tuloksia resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvien vaikutusten tunnistamisessa.
Ilmastoskenaarioanalyysissä resurssien käyttöön ja
resurssien vähenemiseen liittyvät vaikutukset ja riskit
yhdistettiin sähköistymisen trendiin ja toimitusketjujen
hiilestä irtautumiseen. Sähköistymistrendin odotetaan
lisäävän sähköautoille keskeisten niukkojen
mineraalien kysyntää, mikä rajoittaa niiden saatavuutta
ja voi aiheuttaa hinnankorotuksia. Luonnon
monimuotoisuuden arvioinnissa raaka-aineiden
käyttöön ja ehtymiseen liittyvät vaikutukset ja riskit
koskivat Kalmarin tuotteissa käytettävien
perusmetallien louhintaa ja valmistusta.
Kiertotalouden periaatteita noudattamalla, esimerkiksi
tuotteidensa elinkaarta pidentämällä ja käytettyjä
materiaaleja käyttämällä, Kalmar voi parantaa

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 27 |

resurssitehokkuutta ja vähentää päästöjä, maankäyttöä
ja tuottamiaan jätteitä sekä tarttua samalla uusiin
liiketoimintamahdollisuuksiin. Osana toimitusketjujensa
hiilipäästöjen vähentämistä Kalmar pyrkii löytämään
vaihtoehtoisia materiaaleja hiili-intensiiviselle
teräkselle suosimalla esimerkiksi kierrätettyä
materiaalia.
Luonnon monimuotoisuus
Luonnon monimuotoisuutta käsittelevässä
vaikutustenarvioinnissa tunnistettiin luonnon
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät
Kalmarin vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet koko
arvoketjussa. Kalmarin liiketoiminta on erittäin
materiaali-intensiivistä ja vaatii suuria määriä rajallisia
resursseja, erityisesti terästä. Arviointia tehtäessä
etsittiin toimialakohtaisia ominaisuuksia ja
maantieteellisiä näkökohtia, jotta voitiin tunnistaa
yhtiön mahdolliset vaikutukset luonnon
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin paikallisella
tasolla. Luonnon monimuotoisuuden arviointi
toteutettiin tekemällä olennaisuusanalyysi
alakohtaisilla tiedoilla. Kalmarin arvoketjuun liittyvistä
sektoreista kerättiin asiaankuuluvaa dataa. Luontoon
kohdistuvien riippuvuuksien ja vaikutusten analysointi
tehtiin ENCORE-työkalun avulla. Analyysissa
huomioitiin sekä arvoketju että yhtiön omat toiminnot
(kokoonpanolaitokset).
Arvioinnin tulokset vahvistavat, että Kalmarin
suurimmat vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin aiheutuvat yhtiön arvoketjusta,
erityisesti Kalmarin tuotteissa käytettyjen
perusmetallien louhinnasta ja valmistuksesta. Kalmarin
liiketoimintamalli perustuu kevyeen taserakenteeseen
ja pääasiassa kokoonpanoon keskittyvään toimintaan,
joten yhtiön omien vaikutusten luonnon
monimuotoisuuteen katsotaan olevan vähäisiä. Yhtiön
neljän kokoonpanolaitoksen osalta on varmistettu, että
yksikään niistä ei sijaitse luonnon monimuotoisuuden
kannalta herkillä alueilla. Omien toimintojensa
vähäisistä vaikutuksista huolimatta yhtiö tunnistaa
luontokatoon liittyvät haasteet ja pyrkii lieventämään
arvoketjunsa kielteisiä vaikutuksia ilmasto- ja
kiertotaloustoimillaan. Kalmar ei kuullut asianomaisia
yhteisöjä arviointia varten.
Pilaantuminen sekä vesivarat ja merten luonnonvarat
Kalmarin kunkin toimipaikan päivittäisen toiminnan
paikallisia ympäristövaikutuksia hallitaan standardin
ISO 14001 mukaisella ympäristöjärjestelmällä.
Toimipaikat seuraavat syntyvän jätteen määrään,
vedenkulutukseen, ilmansaasteisiin, vuotoihin sekä
energian ja polttoaineen kulutukseen liittyviä tietoja ja
ehkäisevät ja lieventävät ympäristövaikutuksia
tunnistamalla, analysoimalla ja hallitsemalla riskejä.
Kaikki kokoonpanolaitokset ja innovaatiokeskukset
olivat vuonna 2025 ISO 14001 -sertifioinnin piirissä. ISO
14001 -standardi on käytössä vain yhtiön
kokoonpanoyksiköissä ja innovaatiokeskuksissa, sillä
muut toimipaikat ovat pääasiassa pieniä toimistoja,
joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä.
Kalmarin liiketoimintamalli perustuu kevyeen
taserakenteeseen ja pääasiassa kokoonpanoon
keskittyvään toimintaan, joten yhtiön omien
paikallisten ympäristövaikutusten katsotaan olevan
vähäisiä. Kalmar on kuitenkin tunnistanut saasteisiin,
veteen ja merten luonnonvaroihin liittyviä vaikutuksia
toimitusketjussaan, mutta niitä ei ole katsottu
olennaisiksi.
Ihmisoikeudet
Kalmar noudattaa jatkuvasti ihmisoikeuksia koskevaa
huolellisuusvelvoitetta tunnistaakseen ja
käsitelläkseen ihmisoikeusvaikutuksia toiminnassaan ja
arvoketjussaan, ihmisoikeuksiin liittyviä
huolellisuusvelvoitteita koskevien kansainvälisten
standardien mukaisesti. Yhtiö kerää jatkuvasti tietoa
vuotuisista auditoinneista, toimittajien
vastuullisuusarvioinneista, kolmansien osapuolten
arvioinneista, terveys- ja turvallisuusarvioinneista sekä
vuosittaisista henkilöstökyselyistä mahdollisten
kielteisten vaikutusten havaitsemiseksi.
Kalmar toteutti ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin
vuonna 2024 tunnistaakseen todelliset ja (mahdolliset)
yhtiön aiheuttamat vaikutukset, yhtiön osaltaan
edistämät vaikutukset sekä sen toimintoihin, tuotteisiin
tai palveluihin liikesuhteiden kautta suoraan liittyvät
vaikutukset. Arviointi toteutettiin yhteistyössä
tärkeimpien sisäisten toimintojen, kuten hankinnan,
henkilöstöhallinnon, etiikan ja
vaatimustenmukaisuuden, myynnin ja jälleenmyyjien
hallinnan, kanssa sekä kolmannen osapuolen tuella.
Vaikka Kalmar pyrkii varmistamaan, että kaikkia
ihmisoikeuksia kunnioitetaan koko arvoketjussa, yhtiö
pitää tarpeellisena asettaa etusijalle ne vaikutukset,
jotka ovat vakavimpia ja todennäköisimpiä ja/tai
vaikuttavat eniten ihmisiin. Kalmar käyttää vaikutusten
tunnistamisessa ja arvioinnissa riskiperusteista
lähestymistapaa, jotta arvoketjussa tunnistetut
riskialttiit näkökohdat tulevat huomioiduiksi. Kalmarin
arvoketjussa on riskialttiita maantieteellisiä alueita ja
hankintaluokkia (teollisuudenaloja ja raaka-aineita)
sekä haavoittuvia ryhmiä. Näihin seikkoihin liittyy
kohonnut riski ihmisoikeusloukkauksista.
Kalmar on yksilöinyt sen liiketoiminnan kannalta
merkitykselliset oikeudet ja oikeudet, joihin Kalmarin
omat toiminnot, tuotteet tai palvelut uhkaavat
vaikuttaa vakavimmin. Nämä oikeudet muodostavat
yhtiön keskeisimmät ihmisoikeusongelmat, ja niihin
keskitytään huolellisuusvelvoitteessa:
• Terveys ja turvallisuus
• Oikeudenmukaiset mahdollisuudet ja
syrjimättömyys
• Kunnioittava kohtelu ja häirinnän kielto

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 28 |

• Yhdistymisvapaus ja työehtosopimusneuvottelut
• Oikeudenmukainen työ: palkat ja työajat
• Vapaaehtoisuuteen perustuva työsuhde
• Lapsityövoiman käytön kieltäminen
Kalmar tarkastelee ihmisoikeusprioriteettejaan
tarpeen mukaan ja päivittää niitä tarvittaessa.
Maailmanlaajuisen ulottuvuuden ja toimintaympäristön
monimutkaisuuden takia Kalmarin merkittävimmät
ihmisoikeusriskit keskittyvät pääasiassa sen
toimitusketjuun.
Liiketoiminnan harjoittaminen
Kalmar tunnistaa eettisiin liiketoimintakäytäntöihin
liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
vaatimustenmukaisuusohjelmansa avulla.
Riskipohjainen vaatimustenmukaisuusohjelma
keskittyy mahdollisten väärinkäytösten ehkäisemiseen
ja havaitsemiseen ja niihin vastaamiseen sekä
varmistaa, että väärinkäytöksiin liittyviä riskejä hallitaan
tehokkaasti ja yhdenmukaisesti koko organisaatiossa.
Ohjelmaa johtaa ja valvoo Kalmarin eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava tiimi. Tiimin
vastuulla on myös toteuttaa vuosittaiset
vaatimustenmukaisuusriskien arvioinnit, joissa
painotetaan joka vuosi tiettyä
vaatimustenmukaisuuden osa-aluetta.
Lisäksi Kalmar on ottanut käyttöön vastuullisen
hankinnan ohjelman sekä Business Partner -
vaatimustenmukaisuusohjelman, joissa molemmissa
keskitytään tunnistamaan ja lieventämään mahdollisia
väärinkäytöksiä ja vastuullisuusriskejä koko
arvoketjussa. Vastuullisen hankinnan ohjelmassa
painotetaan Kalmarin arvoketjun alkupäätä ja
toimittajiin liittyvien riskien arviointia, kun taas Business
Partner -vaatimustenmukaisuusohjelmassa
keskitytään Kalmarin arvoketjun loppupäähän ja
kolmansien osapuolten seulontaan.
Kalmar sisällyttää liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien arviointiin yhtiön maailmanlaajuiset
toiminnot ja arvoketjun kokonaisuudessaan. Tähän
kuuluu eri toimipaikkoja ympäri maailmaa, useita aloja
(kuten teräksen valmistus ja asiakkaiden toiminta eri
sektoreilla) ja monia mahdollisia vastuullisuusaiheita,
jotka liittyivät erityisesti kyseisiin paikkoihin ja
teollisuudenaloihin.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 29 |

Ympäristötiedot
Kalmar kunnioittaa maapallon kantokyvyn rajoja ja
pyrkii tekemään osansa, jotta ilmastonmuutos,
luonnonvarojen ehtyminen, luonnon
monimuotoisuuden väheneminen, saasteet ja muut
globaalit haasteet saataisiin ratkaistua.
E1 Ilmastonmuutos
Kalmar toimii raskaan materiaalien käsittelyn alalla,
jolla on merkittävä hiilijalanjälki, koska suurin osa alalla
käytettävistä laitteista toimii edelleen fossiilisilla
polttoaineilla. Ala on parhaillaan suuressa
muutoksessa, joka kumpuaa vastuullisuuden
kasvavasta merkityksestä. Asiakkaisiin kohdistuu
kasvavaa painetta paitsi sidosryhmien taholta myös
tiukemmista ympäristövaatimuksista ja -määräyksistä,
joilla pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen heidän
toiminnassaan ja toimialoillaan. Yksi tämän muutoksen
myötä esiin nousseista keskeisistä tekijöistä on
kiireellinen tarve sähköistää ja automatisoida logistiikan
toimitusketjuja, koska se edistää siirtymää kohti
hiiletöntä ja kestävämpää maailmaa.
Kalmarin markkinoilla asiakkaat pyrkivät vähentämään
toimintansa päästöjä, joten päästöttömien tai
vähäpäästöisten laitteiden kysynnän arvioidaan
kasvavan. Kalmarilla on hyvät edellytykset hyötyä
tästä lähestyvästä alan muutoksesta. Yhtiö ennakoi
täysin uudenlaisen asiakaskysynnän syntymisen sekä
vakiintuneissa markkinasegmenteissä että uusissa
käyttötapauksissa. Oletuksena on, että tähän kysynnän
kasvuun sisältyy laajempi sähköisten, autonomisten ja
käyttäjän avustamien laitteiden käyttöönotto, mikä
Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet (SBM-3)

Ilmastonmuutoksen hillintä ja energia
Vaikutukset
– Kalmarin koko arvoketjussa kulutetaan energiaa polttoaineina, sähkönä ja kaukolämpönä, mikä aiheuttaa kasvihuonekaasupäästöjä. – Kasvihuonekaasupäästöjä (scope 1, 2 ja 3) muodostuu Kalmarin koko arvoketjussa, ja ne edistävät ilmastonmuutosta. + Kalmar tarjoaa vähäpäästöisiä ja vastuullisia ratkaisuja, jotka auttavat hillitsemään ilmastonmuutosta.
Mahdollisuudet
+Sähkölaitteiden ja vastuullisten ratkaisujen kysynnän odotetaan kasvavan, mikä saattaa lisätä ekoratkaisujen tuoteryhmän myyntiä.
Riskit*
– Koska vähähiiliset tuotteet ovat tällä hetkellä yleisesti ottaen perinteisiä tuotteita kalliimpia, niiden kysyntä ja asiakkaiden maksuhalukkuus saattavat muuttua epävarmemmiksi. Tämä voi johtaa sähköisten mallien odotettua pienempään kysyntään. – Riskinä on, että sähkökäyttöisten laitteiden toimittajien välinen kilpailu kiristyy. Kalmarin keskeisille markkinasegmenteille on tulossa yhä enemmän kilpailijoita, jotka haastavat yhtiötä sekä hinnoittelulla että teknologialla.
*Tunnistetut olennaiset ilmastoon liittyvät riskit ovat siirtymävaiheen riskejä

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 30 |

merkitsee selkeää siirtymistä pois perinteisistä,
fossiilisia polttoaineita käyttävistä koneista.
Kalmarin suurin ilmastovaikutus on arvoketjussa,
erityisesti sen tuotteiden käyttövaiheessa.
Käyttövaiheen päästöjä vähentämällä Kalmarin on
mahdollista paitsi auttaa asiakkaitaan näiden omien
vastuullisuustavoitteiden saavuttamisessa myös olla
ratkaisevassa ja mullistavassa asemassa koko
toimialan uudistamisessa. Sitoutuminen käyttövaiheen
päästöjen vähentämiseen asettaa Kalmarin keskeiseksi
tekijäksi maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä hillitä
ilmastonmuutosta ja vahvistaa sen asemaa johtavana
toimijana tavoiteltaessa kestävämpää tulevaisuutta
raskaan materiaalin käsittelyalalle.
Kalmar on analysoinut strategiansa ja
liiketoimintamalliensa ilmastokestävyyttä
skenaarioanalyysin avulla. Skenaarioanalyysissä
tarkasteltiin ilmastonmuutoksen mahdollisia
taloudellisia vaikutuksia Kalmarin liiketoimintaan sekä
suotuisissa että epäsuotuisissa olosuhteissa. Osana
skenaarioanalyysia arvioitiin Kalmarin omia toimintoja ja
sen arvoketjua. Arvioinnin tuloksena Kalmar katsoi
strategiansa ja liiketoimintamallinsa olevan kestäviä
riippumatta siitä, kuinka paljon ilmasto lämpenee.
Sähköistyminen, uusiutuva energia ja kiertotalous
tunnistettiin kehityskuluiksi sekä suotuisissa että
epäsuotuisissa skenaarioissa. Nämä on myös
sisällytetty Kalmarin strategiaan, mikä lisää
luottamusta strategian kestävyyteen. Arviointi vahvisti
strategista päätöstä keskittyä sähköisten ja
vähäpäästöisten tuotteiden kehittämiseen. Yhtiön
luottamusta tähän strategiseen suuntaan tukee vahva
olettamus vähähiilisten tuotteiden ja innovatiivisten
ratkaisujen kysynnän kasvusta. Kysynnän kasvun
ennustetaan näkyvän suoraan Kalmarin ekoratkaisujen
tuoteryhmän liikevaihdon kasvuna.
Kalmar ei ole todennut sen nykyisten resurssien tai
liiketoiminnan olevan merkittävässä vaarassa, mikäli
ilmastonmuutos kiihtyisi. Päinvastoin, Kalmarilla on
hyvät mahdollisuudet kehittää älykkäitä ratkaisuja
asiakkaiden toiminnan ilmastokestävyyden paranta
miseksi, mikä nähdään liiketoimintamahdollisuutena.
Automaatio, digitaaliset ratkaisut ja etäpalvelut
poistavat fyysisen läsnäolon tarpeen. Esimerkiksi
satamatoimintojen automatisoinneilla Kalmar voi
auttaa poistamaan turvallisuusriskejä ja näin varmistaa
liiketoiminnan jatkuvuuden esimerkiksi äärimmäisissä
sääolosuhteissa tai aikana, jolloin edellytetään
sosiaalista etäisyyttä. Lisätietoja skenaarioanalyysistä
on kohdassa Ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja
hallintoon liittyvien vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistaminen (ESRS2 IRO-1).
Siirtymäkauden suunnitelma (E1-1)
Kalmar on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasu
päästöjä Pariisin sopimuksen kunnianhimoisimman
tavoitteen eli 1,5 celsiusasteen lämpenemisskenaarion
mukaisesti. Kalmarin lyhyen aikavälin tavoitteena on
vähentää scope 1- ja scope 2 -päästöjä vähintään 90
prosentilla ja scope 3 -päästöjä vähintään 40 prosentilla
vuoden 2023 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Pitkän
aikavälin tavoitteena on saavuttaa nettonollapäästöt
vuoteen 2045 mennessä. Sekä lyhyen että pitkän
aikavälin tavoitteet ovat SBTi:n hyväksymiä.
Kalmar edistää ilmastotavoitteita ja päästövähennyksiä
vaikuttamalla päästöihin kaikissa arvoketjunsa osissa:
arvoketjun alkupäässä, yhtiön omissa toiminnoissa ja
arvoketjun loppupäässä. Kalmarin suurin ilmastovaiku
tus, ja vastaavasti suurin mahdollisuus hillitä ilmaston
muutosta, piilee yhtiön arvoketjussa, sillä arvoketjun
kasvihuonekaasupäästöt muodostavat yli 99 prosent
tia yhtiön kokonaispäästöistä. Arvoketjun loppupään
päästöt, jotka aiheutuvat pääasiassa myytyjen tuottei
den käytöstä, muodostavat noin 77 prosenttia yhtiön
kokonaispäästöistä. Arvoketjun alkupään päästöt, jotka
liittyvät ostettuihin tavaroihin ja palveluihin, muodosta
vat puolestaan noin 19 prosenttia kokonaispäästöistä.
Kalmarin omien toimintojen vaikutus kokonaispäästöi
hin jää vähäiseksi, koska valmistustoiminta rajoittuu
kevyeen laitteiden kokoonpanotyöhön.
Myytyjen Kalmarin tuotteiden käyttö aiheuttaa suuret
kasvihuonekaasupäästöt arvoketjun loppupäässä
tuotteiden pitkän käyttöiän ja dieselmoottoreiden
vuoksi. Siksi ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin
lisääminen on ratkaisevassa asemassa yhtiön
arvoketjun loppupään hiilidioksidipäästöjen
vähentämisessä. Kalmarin ekoratkaisujen
tuoteryhmässä korostuvat laitteet ja palvelut, jotka
parantavat asiakkaiden vastuullisuutta sähköistämisen
ja elinkaariratkaisujen avulla. Kalmar käyttää noin 30
prosenttia T&K-investoinneistaan sähkölaitteiden
kehittämiseen, ja tämän tason odotetaan säilyvän myös
tulevaisuudessa. Lisätietoja Kalmarin tavoitteesta
yhdenmukaistaa ekoratkaisujen tuoteryhmä ja
taksonomiaraportointi on kohdassa Taksonomian ja
ekoratkaisujen tuoteryhmän välinen yhteys. Lisäksi
Kalmar on sitoutunut jatkuvasti parantamaan nykyisten
laitteidensa energiatehokkuutta ja auttamaan
asiakkaitaan ympäristöystävällisempiin toimintoihin
siirtymisessä. Yhtiö voi tukea asiakkaitaan
ilmastotavoitteiden saavuttamisessa esimerkiksi
kannustamalla käyttämään uusiutuvaa polttoainetta
(HVO) dieselkäyttöisissä laitteissa.
Arvoketjun alkupäässä yhteistyö toimittajien kanssa on
keskeisessä asemassa yhtiön luodessa läpinäkyvyyttä
ostettujen tavaroiden ja palvelujen päästöihin sekä
määritettäessä tärkeimpiä toimia hiilidioksidipäästöjen
vähentämiseksi. Kalmarin laitteiden teräsrakenteiden
valmistus on merkittävin kasvihuonekaasupäästöjen
aiheuttaja hankittujen tavaroiden ja palveluiden
kategoriassa. Siksi Kalmar tekee läheistä yhteistyötä
toimittajiensa kanssa löytääkseen vastuullisempia

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 31 |

vaihtoehtoja nykyisin käytettäville materiaaleille ja
komponenteille. Kalmar pyrkii löytämään
vähäpäästöisen teräksen toimittajia varhaisessa
vaiheessa ja lisäämään sen laitteissa käytetyn
vähäpäästöisen teräksen osuutta.
Koska tällä hetkellä ei ole olemassa alan laajuista
yhdenmukaista määritelmää vähäpäästöiselle
teräkselle, Kalmar määrittelee vähäpäästöisen
teräksen teräkseksi, jonka hiilidioksidipäästöt ovat alle
yksi tonni terästonnia kohden. Vähäpäästöisen
teräksen markkinoita pidetään dynaamisina ja
epävarmoina, mikä vaikuttaa sekä materiaalin
saatavuuteen että hintaan. Nykyisten ennusteiden
mukaan vähäpäästöistä terästä on kaupallisesti
saatavilla vuodesta 2030 alkaen, ja se on hinnaltaan
arviolta 30 prosenttia kalliimpaa kuin tavanomainen
teräs. Kalmar tutkii myös tällä hetkellä saatavilla olevia
vaihtoehtoja, kuten valokaariuunissa valmistettua
terästä. Valokaariuunilla valmistetun teräksen
saatavuus on kuitenkin rajallista, ja sen hinta voi olla
jopa 10 prosenttia nykyistä tasoa korkeampi.
Yhtiön omissa toiminnoissa suurin osa kasvihuonekaasu
päästöistä syntyy yhtiön huoltokaluston käyttämästä
polttoaineesta sekä yhtiön toimipaikkojen sähkön ja
lämmön kulutuksesta. Kalmar pyrkii muuttamaan omaa
toimintaansa vähentämällä fossiilisen energian käyttöä
ja parantamalla omien laitostensa energiatehokkuutta.
Jotta Kalmar saavuttaisi lähitulevaisuuden tavoitteen
vähentää omien toimintojensa päästöjä 90 prosenttia, se
aikoo lisätä fossiilittoman sähkön ja lämmön osuutta
sekä siirtyä käyttämään vähäpäästöisiä polttoaineita ja
päästöttömiä ajoneuvoja huoltokalustossaan. Näiden
toimien lisäksi Kalmar aikoo vaihtaa tehtaissaan käytet
tävät raskaat nostolaitteet sähkökäyttöisiin versioihin.
Kalmar on tunnistanut mahdollisia sitoutuneita kasvi
huonekaasupäästöjä, jotka liittyvät sen omaisuuteen ja
dieselkäyttöisiin laitteisiin sekä sen laitteissa käytet
tyyn teräkseen, mutta ei katso niiden vaarantavan
ilmastotavoitteitaan, koska yhtiö on ryhtynyt konkreet
tisiin toimiin näiden päästöjen torjumiseksi. Yhtiön ko
neet ja laitteet voivat siirtyä käyttämään 100-prosentti
sesti fossiilitonta energiaa, ja sen laitteissa käytetyt
materiaalit voidaan kierrättää ja korvata vähäpäästöisil
lä vaihtoehdoilla. Yhtiö on kuitenkin tietoinen siitä, että
sen suunnittelemat toimet myytyjen tuotteiden käy
töstä aiheutuvien päästöjen suhteen ovat erittäin riip
puvaisia markkinatilanteesta. Jos vähähiilisten tuottei
den hinnat nousevat, niiden kysyntä ja asiakkaiden
maksuhalukkuus saattavat muuttua epävarmemmiksi,
mikä voi johtaa odotettua pienempään sähköisten mal
lien kysyntään. Jos perinteisiä dieselkäyttöisiä laitteita
ei korvata sähköisillä versioilla, myytyjen tuotteiden
käytön päästövähennykset eivät välttämättä toteudu
tavoitteen mukaisesti.
Suunnitellut vähennykset
omassa toiminnassa
Arvoketjussa odotettavat
vähennykset
Kalmarin hallitus ja Kalmarin johtoryhmä ovat hyväk
syneet yhtiön ilmastosuunnitelman, ja suunnitelma
sisältyy sen yleiseen liiketoimintastrategiaan ja talous
suunnitteluun. Ilmastosuunnitelma sisältää kunnian
himoiset ilmastotavoitteet ja konkreettiset toimenpi
teet tavoitteiden saavuttamiseksi. Ekoratkaisujen
-90%
tuoteryhmällä on tärkeä rooli yrityksen päästövähen
nystavoitteiden saavuttamisessa, ja tutkimus- ja
kehitystyöhön ja innovaatioihin tehtyjen lisäinvestoin
tien ansiosta Kalmar voi kehittää uusia tuotteita ja
päästä uusille ja kehittyville markkinoille.
313
Yhtiötä ei jätetä Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n
vertailukohtien ulkopuolelle (määritelty komission
delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklassa).

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 32 |

Ilmastonmuutokseen liittyvät
ohjesäännöt (E1-2)
Kalmarin eettisissä toimintaohjeissa (Code of
Conduct) asetetaan konserninlaajuiset tavoitteet, ja
ohjeet muodostavat perustan yhtiön yrityskulttuurille
ja asettavat korkeat eettiset standardit Kalmarin
liiketoiminnalle. Eettiset toimintaohjeet vahvistavat
yhtiön sitoumusta toimia ilmastonmuutoksen
hillitsemiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseksi, jotta ilmaston lämpeneminen saadaan
rajoitettua 1,5 celsiusasteeseen. Eettiset
toimintaohjeet hyväksyy Kalmarin hallitus, ja ne
koskevat kaikkia Kalmarin työntekijöitä sen kaikissa
liiketoimintayksiköissä ja tytäryhtiöissä. Toimintaohjeet
ovat saatavilla 20 kielellä
Kalmarin vastuullisuusohjesäännön mukaisesti yhtiön
ympäristötavoitteena on haitallisten
ympäristövaikutusten lieventäminen ja
energiatehokkuuden edistäminen koko arvoketjussa.
Ohjesäännössä käsitellään ilmastonmuutoksen
hillitsemiseen liittyviä aiheita: ilmastonmuutokseen
sopeutumista, energiatehokkuutta ja uusiutuvan energian
käytön lisäämistä. Kalmarin tavoite torjua
ilmastonmuutosta tarjoamalla energiatehokkaita ja
vähähiilisiä tai päästöttömiä ratkaisuja on kuvattu selkeästi
ohjesäännössä. Asiaankuuluvat sisältöasiantuntijat
osallistuivat ohjesäännön sitoumusten muotoiluun
omilla erikoisaloillaan. Vastuullisuusohjesääntö kattaa
koko arvoketjun, sillä se koskee kaikkia Kalmarin
työntekijöitä, toimittajia ja muita liikekumppaneita.
Ohjesäännön hyväksyy Kalmarin johtoryhmä, joka
vastaa ohjesäännön tavoitteiden toteuttamisesta ja
vastuiden määrittämisestä organisaatiossa. Yhtiön
strategia-, kestävä kehitys- ja teknologiajohtajalla on
ylin vastuu ohjesäännön toteuttamisesta.
Kalmarin liikekumppaneiden eettiset toimintaohjeet
koskevat kumppaneita yhtiön arvoketjun kaikissa osissa,
mutta ohjeissa painotetaan enemmän toimitusketjua.
Toimintaohjeet edellyttävät liikekumppaneilta aktiivista
valvontaa, raportointia ja tavoitteiden asettamista sekä
toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi niiden
omissa toiminnoissa ja arvoketjuissa. Liikekumppaneita
myös kannustetaan mittaamaan omien tuotteidensa ja
palveluidensa hiilijalanjäljet ja toimimaan niiden
mukaisesti ilmastohaittojen vähentämiseksi. Kalmarin
johtoryhmä hyväksyy toimintaohjeet ja
hankintajohtajalla on ylin vastuu toimintaohjeiden
toteuttamisesta. Asiaankuuluvat sisältöasiantuntijat
osallistuivat ohjesäännön sitoumusten muotoiluun omilla
erikoisaloillaan. Liikekumppaneiden eettiset
toimintaohjeet kuuluvat toimittajien kanssa solmittuihin
sopimuksiin ja yleisiin ostoehtoihin.
Kaikki edellä mainitut ohjesäännöt ovat julkisesti
saatavilla osoitteessa kalmarglobal.com ja sisäisesti
Kalmarin intranetissä. Ohjesäännöt vahvistavat
entisestään Kalmarin sitoumusta kunnioittaa YK:n
Global Compact -aloitteen periaatteita, OECD:n
toimintaohjeita monikansallisille yrityksille, YK:n
yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevia periaatteita,
kansainvälistä ihmisoikeusasiakirjaa sekä
kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistusta työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista.
Ilmastonmuutokseen liittyvät toimet
(E1-3)
Vuonna 2025 Kalmar jatkoi ponnistelujaan arvoketjun
alkupään päästöjen vähentämiseksi tekemällä
yhteistyötä toimittajien kanssa ja asettamalla etusijalle
vähäpäästöiset materiaalivaihtoehdot. Esimerkiksi
Bromma toimitti ensimmäisen SSAB Hybrit -teräksestä
valmistetun tarttujansa. Tämän hankkeen tuloksena
tarttujan teräksestä 65 prosenttia valmistettiin uudesta
materiaalista, mikä vähensi hiilidioksidipäästöjä 9,5
tCO 2e. Tämä vastaa 55 prosentin vähennystä tuotteen
valmistuspäästöissä ja 38 prosentin vähennystä
tuotteen elinkaaren aikaisissa päästöissä.
Kalmar myös siirtyi käyttämään uusia litium-ioniakkuja
suurjännitteisissä sähköajoneuvoissaan. Uudet litium-
rauta-fosfaattiakut (LFP) pienentävät hiilijalanjälkeä
verrattuna aiemmin käytettyihin nikkeli-mangaani-
kobolttiakkuihin (NMC).
Arvoketjun loppupäässä Kalmar keskittyi lisäämään
ekoratkaisujen tuoteryhmän ja palvelujen myyntiä.
Yhtiö panosti paljon sähköajoneuvojen
myyntikoulutuksen parantamiseen ja sellaisten
myyntivälineiden kehittämiseen, jotka auttavat
asiakkaita siirtymään sähköautojen käyttöön.
Omien toimintojen osalta Kalmarin innovaatiokeskukset
Ljungbyssä Ruotsissa ja Tampereella Suomessa siirtyivät
vuonna 2025 onnistuneesti fossiilittomaan
kaukolämpöön. Toimipisteiden vuoden 2025
lämmönkulutukseen perustuen tämä muutos vähentää
Ljungbyn vuotuisia päästöjä noin 11 tCO₂e ja Tampereen
vuotuisia päästöjä noin 99 tCO₂e. Tämä aloite tekee
Tampereesta Kalmarin ensimmäisen toimipisteen, joka
saavuttaa nollapäästöt.
Lisäksi Kalmarin kokoonpanolaitoksessa Ottawassa
vaihdettiin nestekaasulla toimivia haarukkatrukkeja
sähkökäyttöisiin versioihin vuoden 2025 aikana. Tämä
vaihdos tulee vähentämään laitoksen vuotuisia
päästöjä noin 44 tCO 2 e. Samanlainen hanke
käynnistettiin myös Shanghain-laitoksessa vuonna
2025, minkä ansiosta laitoksen vuotuiset päästöt
tulevat vähenemään noin 28 tCO 2 e. Laitteiden
vaihtaminen jatkuu Shanghaissa vuoden 2026 aikana.
Ipohissa ja Stargardissa kokoonpanolaitosten laitteiden
vaihtamisen odotetaan alkavan vuonna 2026.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 33 |

Ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet (E1-4)

2025 tavoitteet | 2025 saavutukset | 2026 tavoitteet | 2030 tavoitteet
Päästöintensiteetin vähentäminen < 1 290 tCO 2 /MEUR | Päästöintensiteetti 1 270 tCO 2 /MEUR | Päästöintensiteetin vähentäminen < 1 270 tCO 2 /MEUR | CO 2-päästöjen vähentäminen arvoketjussa (scope 3) 40 % (vertailuvuosi 2023)
Oman toiminnan sähköstä fossiilitonta >90 % | Oman toiminnan sähköstä fossiilitonta 91 % | Oman toiminnan sähköstä fossiilitonta >90 % | CO 2-päästöjen vähentäminen omassa toiminnassa (scope 1 & 2) 90 % (vertailuvuosi 2023)
Vähäpäästöisen teräksen osuuden kasvattaminen >1,1 %* | Vähäpäästöisen teräksen osuus 1,0 % | Vähäpäästöisen teräksen osuuden kasvattaminen >6,0 % | Teräksen CO 2-päästöjen vähentäminen vähintään 40 % (vertailuvuosi 2023)
Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin osuuden kasvattaminen >41 % | Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin osuus liikevaihdosta 44 % | Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin osuuden kasvattaminen >44 % | Ekoratkaisut ovat linjassa kehittyvien sääntelyvaatimusten kanssa ja tukevat ilmastotavoitteita sekä sidosryhmien odotuksia.
*Suorituskykyä on oikaistu parannetun ja tarkemman laskentamenetelmän vuoksi

Kalmar on asettanut koko yhtiötä koskevia päästöjen
vähennystavoitteita lyhyellä ja pitkällä aikavälillä
Science Based Targets -aloitteen (SBTi) tieteeseen
perustuvan nettonollatavoitteen mukaisesti. Sekä
lyhyen että pitkän aikavälin tavoitteet ovat SBTi:n
hyväksymiä. Lähitulevaisuuden tavoitteena on
vähentää absoluuttisia scope 1- ja scope 2 -
Kalmarin SBTi hyväksytyt ilmastotavoitteet
kasvihuonekaasupäästöjä 90 prosenttia ja absoluuttisia
scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosenttia
vuoteen 2030 mennessä. Pitkän aikavälin tavoitteena
on saavuttaa nettonollatason kasvihuonekaasupäästöt
koko arvoketjussa vuoteen 2045 mennessä. Tällä
tavoitteenasettelulla Kalmar pyrkii omalta osaltaan
edistämään tavoitetta rajoittaa maapallon
lämpeneminen 1,5 asteeseen. Vähennystavoite on
asetettu koko arvoketjun absoluuttisille päästöille,
mikä tarkoittaa, että yhtiön on tehtävä yhteistyötä
toimittajien ja asiakkaiden kanssa auttaakseen heitä
vähentämään toimintansa päästöjä. Kalmarin hallitus on
hyväksynyt ilmastotavoitteet.
Kalmarin ilmastotavoite kattaa markkinapohjaiset
scope 1- ja scope 2 -päästöt sekä scope 3 -päästöt
seuraavista ryhmistä: ostetut tavarat ja palvelut,
tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu, myytyjen
90 % vähennys omassa
toiminnassa
(Scope 1 & 2)
40 % päästövähennys
arvoketjussa
(Scope 3)
tuotteiden käyttö ja tuotantoketjun loppupään
vuokratut omaisuuserät. Kalmar huomioi tavoitetta
Laitteiden
käyttö
Enimmäkseen
dieselkäyttöisten
laitteiden myyntiä
asettaessaan eri alojen päästökehityksen, joka vastaa
ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 asteeseen.
Käytetty menetelmä perustui Science Based Targets -
Laitteiden
käyttö
Enimmäkseen
ekoratkaisujen
tuoteryhmän
laitteiden myyntiä
aloitteen (SBTi) määrittelemään Corporate Net-zero
Standard V1.2 -standardiin. Standardi on luettavissa
SBTi:n verkkosivustolla. K asvihuonekaasuinventaarion
rajaukseen sisältyy 97 prosenttia Kalmarin
kokonaispäästöistä, ja vertailuvuotena käytetään
vuotta 2023. Vuosi 2023 valittiin siksi, että se oli
Nettonollapäästöt
(Scope 1, 2 & 3)
Laitteiden
valmistus
ensimmäinen vuosi, jolloin Kalmar raportoi itsenäisenä
Laitteiden
valmistus
yhtiönä, mikä mahdollistaa vertailevan analyysin.
Lisäksi vuoden 2023 toiminnan katsotaan edustavan
~10%
Omat toiminnot
hyvin koronapandemian jälkeistä toimintaa.
2030
2045
2023
Vertailuvuosi

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 34 |

Tavoitteiden realistisuuden ja luotettavuuden
varmistamiseksi laskelmat perustuivat Kalmarin pitkän
aikavälin suunnitteluun.
Kalmar valvoo edistymistään päästöjen vähentä-
misessä seuraamalla päästöintensiteettiä, joka
lasketaan jakamalla kasvihuonekaasujen kokonais-
päästöt yhtiön liikevaihdolla. Yhtiön tavoitteena on
vähentää tätä intensiteettilukua vuosittain. Vuonna
2025 päästöintensiteetti oli 1 270 tCO 2 e/MEUR (1 290
tCO 2 e/MEUR), mikä merkitsee vähennystä
edellisvuoteen. Vuoden 2025 päästöt pysyivät samalla
tasolla kuin vuonna 2024. Merkittävä lasku verrattuna
vuoden 2023 vertailuvuoteen johtui ekoratkaisuiden
tuoteryhmän myynnin kasvusta sekä pienemmistä
myyntivolyymeista.
Saavuttaakseen ilmastotavoitteensa Kalmarin on
edistettävä nykyisiä ilmastotoimiaan (katso
siirtymäkauden suunnitelma) entistä
määrätietoisemmin. Tämä koskee erityisesti
ekoratkaisujen tuoteryhmän osuuden kasvattamista
kokonaismyynnistä. Kalmarin ekoratkaisujen
tuoteryhmä tukee yhtiön sitoutumista toimia 1,5 asteen
mukaisena yhtiönä, korostamalla laitteita ja palveluita,
jotka parantavat asiakkaiden vastuullisuutta ja edistävät
siirtymistä vähähiilisyyteen. Kalmar pyrkii kasvattamaan
ekoratkaisujen tuoteryhmän osuutta vuosittain, sillä
näin se saa tehokkaasti vähennettyä tuotteidensa
käyttövaiheesta aiheutuvia päästöjä. Kalmar seuraa
ekoratkaisujen tuoteryhmän liikevaihtoa kuukausittain,
ja vuonna 2025 se oli yhteensä 763 miljoonaa euroa,
mikä vastaa 44 (41) prosenttia kokonaismyynnistä ja on
vuoden 2025 tavoitteen mukainen.
Kalmar on sitoutunut kasvattamaan fossiilittoman
sähkön osuutta omissa toiminnoissaan sataan
prosenttiin vuoteen 2030 mennessä joko suoraan tai
SBTi:tä noudattavien uusiutuvan energian
sertifikaattien (tai vastaavien) avulla. Vuonna 2024
Kalmar ilmoitti, että kulutetusta sähköstä 89 prosenttia
oli peräisin fossiilittomista lähteistä (uusiutuvista
energialähteistä tai ydinvoimalla tuotettua), mutta tätä
osuutta korjattiin vuoden 2025 aikana kasvihuone-
kaasupäästöihin liittyvien menetelmämuutosten takia.
Menetelmämuutoksella laajennettiin merkittävästi
energiaraportoinnin piiriä sisältämään enemmän
etulinjan yksiköitä. Tämän seurauksena vuoden 2024
fossiilittoman sähkönkulutuksen osuus muutettiin 89
prosentista 80 prosenttiin. Päivitetyn menetelmän
mukaan noin 80 prosenttia yhtiön sähkönkulutuksesta
tapahtuu kokoonpanolaitoksista ja innovaatio-
keskuksista, jotka käyttävät yksinomaan fossiilitonta
sähköä. Kalmarin tavoitteena on säilyttää näiden
toimipaikkojen fossiilittoman sähkön osuus 100
prosentissa ja jatkaa samalla ympäristöasioiden
hallintakäytäntöjen kehittämistä asiakasrajapinnan
yksiköissään niiden fossiilittoman sähkön osuuden
kasvattamiseksi. Vuonna 2025, Kalmarin fossiilittoman
sähkön osuus sähkön kokonaiskulutuksesta oli 91
prosenttia, mikä täytti asetetun tavoitteen.
Kalmar pyrkii myös vähentämään teräksen valmistuksesta
peräisin olevia hiilidioksidipäästöjä vähintään 40 prosenttia
vuoteen 2030 mennessä vuoden 2023 tasosta. Tavoite
saavutetaan lisäämällä vaiheittain tuotteissa käytettävän
vähäpäästöisen teräksen osuutta. Vähäpäästöisen
teräksen laskentamenetelmän parannuksen seurauksena
vuonna 2024 käytetyn vähäpäästöisen teräksen osuutta
oikaistiin 6,5 prosentist a 1,1 p rosenttiin. Vuonna 2025
käytetyn vähäpäästöisen teräksen osuus oli 1,0 prosenttia,
mikä jäi asetetusta tavoitteesta. Vuodelle 2026 Kalmarin
tavoitteena on saavuttaa 6,0 prosentin osuus.
Ilmastotavoitteita määriteltäessä kuultiin yhtiön omia
sisältöasiantuntijoita (ulkoisia sidosryhmiä ei otettu
mukaan). Kalmar ei tällä hetkellä kompensoi päästöjä,
käytä hiilikrediittejä, poista kasvihuonekaasuja tai käytä
sisäistä hiilihinnoittelua ilmastotavoitteidensa
saavuttamiseksi. Näitä menetelmiä ei kuitenkaan
poissuljeta, ja esimerkiksi hiilipäästöjen
kompensoiminen voi olla jatkossa tarpeen, jotta Kalmar
voi saavuttaa tavoitteensa.
Ilmastonmuutokseen liittyvät mittarit
Energiankulutus ja energialähteet (E1-5)

Energiankulutus (MWh) | 2025 | 2024
Fossiilisen energian kulutus* | 31 460 | 36 320
Öljytuotteet | 24 660 | 27 890
Maakaasu | 3 530 | 2 990
Hankittu fossiilinen sähkö* | 1 390 | 3 110
Hankittu fossiilinen lämpö* | 1 880 | 2 330
Ydinenergian kulutus** | 0 | 2 170
Uusiutuvan energian kulutus | 21 830 | 17 770
Biopolttoaineet | 160 | 140
Itse tuotettu aurinkoenergia | 3 250 | 3 260
Hankittu uusiutuva sähkö | 13 860 | 10 250
Hankittu uusiutuva lämpö | 4 560 | 4 120
Energiankulutus yhteensä* | 53 290 | 56 260
Uusiutuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta (%)* | 41 % | 32 %
Fossiilittoman sähkön osuus sähkön kokonaiskulutuksesta (%)* | 91 % | 80 %
Energiaintensiteetti* | 30 | 30
* Lukujen oikaisu – katso yksityiskohtainen selitys kohdasta Metodologiakehitys ja -muutokset ** Ydinenergian osuus on raportoitu vain kokoonpanolaitosten ja innovaatiokeskusten osalta.

Energiankulutustiedot kerätään Kalmarin
kestävyysraportointijärjestelmästä, joka on käytössä
koko organisaatiossa. Raportoinnin piiriin kuuluvat
yhtiön toimipaikat raportoivat energiankulutuksesta
laskujen ja jatkuvan mittauksen perusteella.
Energiaintensiteetti lasketaan Kalmarin
kokonaisenergiankulutuksena suhteessa yhtiön
liikevaihtoon, MWh/MEUR (2025: 1 741 miljoonaa euroa,
liitetieto 2.2 Myyntituotot tilinpäätöksessä).

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 35 |

Kasvihuonekaasujen scope 1, 2 ja 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt (E1-6)

| Edellisvuosien tiedot | Tavoitevuodet
Kasvihuonekaasupäästöt (tCO 2 e) | 2025 | 2024 | % 2025/2024 | Vertailu vuosi 2023 | 2030 | 2050
Scope 1 -päästöt | 7 300 | 8 100 | -10 % | 10 200 | -90 % |
Scope 2 -päästöt (markkinapohjaiset)* | 700 | 1 300 | -46 % | 6 800
Scope 2 -päästöt (sijaintipohjaiset)* | 8 700 | 9 200 | -5 % | 10 800 |  |
Scope 3 -päästöt* | 2 204 600 | 2 204 700 | <-1% | 3 130 800 | -40 % |
1 Ostetut tavarat ja palvelut* | 419 300 | 427 500 | -2 % | 522 400 |  |
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu | 71 700 | 76 800 | -7 % | 94 300 |  |
11 & 13 Myytyjen laitteiden käyttö ja loppupään vuokratut omaisuuserät* | 1 713 600 | 1 700 400 | 1 % | 2 514 100 |  |
Kokonaispäästöt (markkinapohjaiset)* | 2 212 600 | 2 214 100 | <-1% | 3 147 800 |  | -90 %
Kokonaispäästöt (sijaintipohjaiset)* | 2 220 600 | 2 222 000 | <-1% | 3 151 800 |  |
Päästöintensiteetti (markkinapohjainen)* | 1 270 | 1 290 | -2 % | 1 500 |  |
Päästöintensiteetti (sijaintipohjainen)* | 1 280 | 1 290 | -1 % | 1 500 |  |
* Lukujen oikaisu – katso yksityiskohtainen selitys kohdasta Metodologiakehitys ja -muutokset

Vuonna 2025 uusiutuvan polttoaineen (HVO) ja
polttoaineseosten biogeeniset scope 1 -päästöt olivat
yhteensä 60 tCO 2. Tämän lisäksi, biogeeniset scope 2 -
päästö t 1 390 tCO 2, aiheutuivat ostetusta lämmöstä, jonka
toimitti toimittaja, joka käyttää puupellettejä yhdessä
Kalmarin kokoonpanolaitoksista. Nämä luvut on johdettu
mainittujen energialähteiden ilmoitetusta kulutuksesta
ja laskettu käyttäen DEFRA-päästökertoimia.
Raportointiperiaatteet
Kasvihuonekaasujen bruttopäästöt esitetään
hiilidioksidiekvivalenttitonneina. Kalmar käyttää
lämmityspotentiaalin (global warming potential, GWP)
arvoja 100 vuoden aikahorisontille sekä hiilidioksidin
(CO 2), dityppioksidin (N 2 O) ja metaanin (CH 4)
laskennassa.
Scope 1- ja scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
lasketaan energiankulutuksen perusteella. Kalmar
käyttää GHG-protokollan yritysten kirjanpito- ja
raportointistandardissa kuvattua toiminnan
valvontamenetelmää. Scope 1 -päästökertoimet on
johdettu GHG-protokollan versiosta 3. Sijaintipohjaiset
scope 2 -päästöjen laskennassa käytetään yksinomaan
sen paikallisverkon keskimääräisiä päästökertoimia,
josta sähkö saadaan. Nämä päästökertoimet
perustuvat kansainvälisen energiaviraston (IEA)
julkaisusarjaan ”CO 2 Emissions from Fuel
Combustion” (2023, 2024), ja ne päivitetään joka vuosi
uuden version julkaisemisen jälkeen. Markkinapohjaiset
scope 2 -päästöt lasketaan niihin energialähteisiin
liittyvien sopimusten päästökertoimien perusteella,
joista Kalmar hankkii energian. Jos sopimusta ei ole,
käytetään jäännösjakauman mukaisia päästökertoimia
ja keskimääräisiä ominaispäästökertoimia.
Jäännösjakauman mukaiset päästökertoimet
perustuvat Euroopan jäännösjakauman uusimpaan
päivitykseen ja IEA:n julkaisemiin keskimääräisiin
ominaispäästökertoimiin.
Scope 3 -päästötiedot raportoidaan GHG-protokollan
yritysten arvoketjun (scope 3) kirjanpito- ja
raportointistandardin mukaisesti. Science Based
Target -aloitteen menetelmän mukaisesti kaikki scope
3 -päästöluokat käytiin läpi ja olennaisiksi katsottiin
seuraavat: ostetut tavarat ja palvelut, tuotantoketjun
alkupään kuljetukset ja jakelu, myytyjen tuotteiden
käyttö ja tuotantoketjun loppupään vuokratut
omaisuuserät.
• Ostetut tavarat ja palvelut -luokan suoriin ja
epäsuoriin ostoihin sovelletaan erillisiä
laskentamenetelmiä. Suorissa ostoissa käytetään
GHG-protokollaan perustuvaa
”hybridilaskentamenetelmää”. Tietojen saatavuuden
mukaan käytetään eri menetelmien yhdistelmiä.
Päästöjen laskemiseen käytetään ensisijaisesti
toimittajakohtaisia tietoja (vastaa 60 % tiedoista)tai
hankittujen materiaalien painotietoja (vastaa 28 %
tiedoista) Kun näitä tietolähteitä ei ole saatavilla,
yhtiö laskee päästöt kulujen pohjalta (vastaa 12 %
tiedoista). Päästökertoimet perustuvat
elinkaarianalyysin laskelmiin. Epäsuorissa ostoissa
(jotka muodostavat pienen osuuden kaikista
ostoista) käytetään ostotietoja, jotka lasketaan
käyttämällä globaaleja päästökertoimia.
• Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu -
luokassa käytetään kuluihin perustuvaa menetelmää
ja päästöt lasketaan maailmanlaajuisten
päästökertoimien avulla.
• Myytyjen laitteiden käyttö ja tuotantoketjun loppupään
vuokratut omaisuuserät -luokissa käytetään dieselin ja
sähkön tuotekohtaisia (sijaintipohjaisia) tietoja ja
päästökertoimia. Tämän luokan päästöjä laskettaessa
käyttövaiheen suorat päästöt huomioidaan tuotteiden
odotetun käyttöiän ajalta.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 36 |

Päästöintensiteetti lasketaan Kalmarin
kokonaiskasvihuonekaasupäästöinä suhteessa yhtiön
liikevaihtoon, tCO 2 e/MEUR (2025: 1 741 miljoonaa
euroa, liitetieto 2.2 Myyntituotot tilinpäätöksessä).
Metodologiakehitys ja -muutokset
Vuoden 2025 aikana Kalmar tarkensi
hiilidioksidipäästöjen laskentamenetelmäänsä, minkä
seurauksena energia ja scope 2 -päästöt (sekä
markkina- että sijaintiperusteiset) vuosille 2023 ja 2024
arvioitiin uudelleen. Yhtiö tarkensi tapaansa huomioida
vuokrattujen omaisuuserien energiankulutuksen ja
päästöjen asettamalla selkeät kynnysarvot. Tämä
tarkennus laajensi raportointiin sisällytettävien
toimipaikkojen raportointialuetta.
Lisäksi vuoden 2025 tietojen konsolidoinnin
yhteydessä havaittiin raportointivirheitä, jotka
edellyttivät vuoden 2024 lukujen tarkistamista.
Erityisesti virheet, jotka koskivat markkinapohjaisia
päästöjä (scope 2) sekä myytyjen tuotteiden käyttöä ja
tuotantoketjun loppupään vuokrattuja omaisuuseriä
(scope 3), johtivat näiden luokkien oikaisemiseen
vuoden 2024 osalta. Näillä tarkistuksilla ei kuitenkaan
ollut merkittävää vaikutusta kokonaishiilijalanjälkeen.
Nämä muutokset vaikuttivat myös yhtiön vuosina 2023
ja 2024 raportoituihin kokonaiskasvihuone-
kaasupäästöihin, minkä seurauksen nämä myös
oikaistiin.
• Vuoden 2023 mittareissa tämä kehitys johti 13
prosentin kasvuun raportoidussa
energiankulutuksessa ja 0,1 prosentin kasvuun
kokonaispäästöissä (51 % kasvuun scope 2
markkinapohjaisissa päästöissä; 14 % kasvuun scope
2 sijaintipohjaisissa päästöissä).
• Vuoden 2024 mittareissa kehitys johti 4 prosentin
kasvuun raportoidussa energiankulutuksessa ja 2
prosentin laskuun kokonaispäästöissä (61 % laskuun
scope 2 markkinapohjaisissa päästöissä; 7 %
kasvuun scope 2 sijaintipohjaisissa päästöissä; 2 %
laskuun scope 3 päästöissä).
Vuoden 2025 aikana Kalmar teki myös merkittäviä
parannuksia vähäpäästöisen teräksen
laskentamenetelmään, mikä johti vuoden 2024
suorituskyvyn oikaisuun. Vuonna 2024 vähäpäästöisen
teräksen määrä arvioitiin myytyjen tuotteiden
teräspitoisuuden keskiarvojen perusteella, kun taas
vuonna 2025 käyttöön otettu parannettu menetelmä
hyödyntää samoja varmennettuja tietolähteitä kuin
Scope 3 -päästöjen “Ostetut tavarat ja palvelut” -
laskennassa.
• Vuoden 2024 mittareissa tämä kehitys johti 83
prosentin laskuun raportoidun vähäpäästöisen
teräksen määrässä.
Tällä hetkellä raportoitu vähäpäästöisen teräksen
määrä edustaa varovaista arviota, sillä siihen sisältyvät
vain ne teräksen osuudet, jotka tulevat Kalmarin
toimittajakumppanuusohjelmaan osallistuvilta
toimittajilta ja jotka toimittavat tietoa teräksen
päästöistä. Laskenta kattaa myös vain ensisijaiset
teräsrakenteet.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 37 |

E5 Resurssien käyttö ja
kiertotalous
Kalmarin siirtyminen kiertotalouteen on strateginen
askel kohti kestäviä ja vastuullisia
liiketoimintakäytäntöjä. Omaksumalla kiertotalouden
periaatteet Kalmar voi lieventää
ympäristövaikutuksiaan, parantaa
resurssitehokkuuttaan, saada uusia innovaatio- ja
kasvumahdollisuuksia sekä edistää samalla
kestävämpää tulevaisuutta. Kalmar on erittäin
riippuvainen uusiutumattomista luonnonvaroista,
erityisesti valmistuksen kannalta tärkeistä
mineraaleista, minkä takia yhtiö asettaa etusijalle
strategiat, joilla pidennetään tuotteiden elinkaarta ja
optimoidaan resurssien käyttö. Nämä strategiat
osoittavat, että Kalmar on sitoutunut erottamaan
taloudellisen kasvun rajallisten luonnonvarojen
ehtymisestä ja edistämään kestävämpää ja
vastuullisempaa arvoketjua. Tämä lähestymistapa
vähentää resurssien niukkuuteen ja materiaalien
hintojen epävakauteen liittyviä riskejä ja tukee
liiketoiminnan joustavuutta maailmassa, jossa resurssit
ovat yhä rajallisempia.
Rajallisten resurssien, esimerkiksi teräksen
tuotannossa tarvittavan rautamalmin, louhinnalla ja
jalostuksella on huomattavia ympäristövaikutuksia.
Näitä ovat muun muassa veden ja maaperän paikallinen
pilaantuminen, ilmastonmuutosta edistävät päästöt
ilmaan sekä luonnon monimuotoisuuden
heikkeneminen tai häviäminen kaivostoiminnan
maankäytön vuoksi. Keskeinen ratkaisu on
neitseellisten materiaalien korvaaminen kierrätetyillä
vaihtoehdoilla ja innovatiivisilla materiaaleilla, joiden
ympäristöjalanjälki on pienempi. Esimerkiksi
kierrätysteräksen käytön lisääminen ei ainoastaan
vähennä uuden rautamalmin kysyntää vaan myös
teräksen tuotantoon liittyviä päästöjä.
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet (SBM-3)

Resurssien sisäänvirtaukset, resurssien käyttö mukaan lukien
Vaikutukset
–Kalmarin liiketoiminta perustuu suurten ja raskaiden laitteiden valmistukseen, joka on erittäin materiaali-intensiivistä ja vaatii suuria määriä rajallisia resursseja, kuten terästä.
Riskit
–Sähköistymisen trendin vuoksi sähköajoneuvoissa käytettävien komponenttien (akut, moottorit ja puolijohteet) kysynnän odotetaan kasvavan, mikä johtaa rajoitettuun saatavuuteen ja mahdollisesti komponenttien puutteeseen. Rajoitettu saatavuus aiheuttaa hintojen nousua, kun taas komponenttien puute aiheuttaa tuotannon viivästymistä.
Resurssien ulosvirtaukset, jotka liittyvät tuotteisiin ja palveluihin
Vaikutukset
+Kalmarin palvelutoiminta tukee tuotteiden elinkaaren pidentämistä. Tarjoamalla elinkaariratkaisuja Kalmar voi pitää tuotteensa toiminnassa pidempään, mikä lisää resurssitehokkuutta ja vähentää päästöjä.
Mahdollisuudet
+Kalmarin palvelutoiminnot, jotka mahdollistavat elinkaariratkaisut, luovat uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
Resurssien ulosvirtaukset, jäte
Vaikutukset
– Jätettä syntyy tuotantoketjun alkupäässä, valmistusprosesseissa sekä loppupäässä, kun Kalmarin tuotteet tulevat käyttöikänsä päähän.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 38 |

Materiaalien korvaamisen ohella yhtiö vähentää uuden
tuotannon tarvetta sekä siihen liittyvää resurssien
kulutusta ja jätteiden tuotantoa myös pidentämällä
laitteiden käyttöikää. Tuotteiden korjattavuutta,
kunnostusta ja komponenttien uudelleenkäyttöä
edistävät hankkeet tekevät liiketoimintamallista
enemmän kiertotalouden periaatteiden mukaisen. Ne
myös maksimoivat materiaalien arvon ja minimoivat
ympäristövaikutukset. Kalmarin tavoitteena on
laajentaa palvelutarjontaansa perinteisestä huollosta ja
varaosamyynnistä monipuolisempiin
elinkaariratkaisuihin ja älykkäisiin palveluihin.
Samalla luonnonvarojen niukkuus yhdistettynä
vähäpäästöisten teknologioiden kasvavaan kysyntään
voi vaikuttaa tärkeiden tuotantomateriaalien tarjontaan
ja kustannuksiin. Markkinoihin kohdistuu riskejä, jotka
johtuvat akkujen rajallisesta saatavuudesta ja
mahdollisesta hinnannoususta sekä suuresta Kiina-
riippuvuudesta harvinaisten maametallien saamisessa.
Nämä tekijät voivat johtaa suurempiin suoriin
kustannuksiin ja vähähiilisten vaihtoehtojen kysynnän
vähenemiseen. Kalmar voi vähentää riippuvuuttaan
raaka-aineista ja lieventää ympäristövaikutuksiaan
innovatiivisten lähestymistapojen avulla.
Resurssien käyttöön ja
kiertotalouteen liittyvät ohjesäännöt
(E5-1)
Kalmarin eettiset toimintaohjeet vahvistavat yhtiön
sitoutumista haitallisten ympäristövaikutusten
vähentämiseen sekä tarjooman, toimintojen ja raaka-
aineiden hankinnan ympäristötehokkuuden
parantamiseen. Kuten Kalmarin
vastuullisuusohjesäännössä todetaan, yhtiö suosii
ympäristölle parempia materiaaleja ja uudistaa
materiaalivirtoja edistääkseen neitseellisten ja
uusiutumattomien luonnonvarojen käytöstä
luopumista. Kalmar on sitoutunut edistämään raaka-
aineiden kestävää käyttöä kestävillä ja pitkäikäisillä
tuotteilla, jälkiasennuksilla sekä modernisointi- ja
huoltopalveluilla. Ohjesääntö käsittelee vastuulliseen
jätehuoltoon liittyviä aiheita, mutta ei ota kantaa
jätteiden hierarkiaan (ehkäisy, uudelleenkäyttö,
kierrätys, hyödyntäminen).
Kalmarin liikekumppaneiden eettisissä toimintaohjeissa
edellytetään, että toimittajat ja muut liikekumppanit
seuraavat ja valvovat kiinteän jätteen syntymistä niiden
toiminnassa ja käsittelevät jätteet asianmukaisesti.
Heitä kannustetaan myös vähentämään jätteiden
syntymistä ja luonnonvarojen käyttöä. Lisätietoja
ohjesäännöistä on kohdassa Ilmastonmuutokseen
liittyvät ohjesäännöt (E1-2).
Resurssien käyttöön ja
kiertotalouteen liittyvät toimet (E5-2)
Kalmar edistää kiertotaloutta päivittäisessä
toiminnassaan tarjoamalla esimerkiksi kunnostus- ja
modernisointipalveluita, jotka auttavat pitämään
laitteet käyttökunnossa pidempään, parantamaan
ekotehokkuutta ja optimoimaan suorituskyvyn.
Palveluihin kuuluvat esimerkiksi tarkastukset,
korjaukset, päivitykset, automaatio ja
digitalisaatiopalvelut. Kalmarin tuotteet ovat myös
uudelleenkäytettäviä, ja yhtiö edesauttaa tätä
myymällä käytettyjä tuotteita ja vuokraamalla laitteita.
Vuonna 2025 Kalmar jatkoi palvelutarjontansa ja
erityisesti tuotteiden käyttöiän pidentämiseen
keskittyvien palveluiden parantamista. Lisäksi yhtiö
laajensi kunnostustoimintaansa perustamalla uusia
toimipaikkoja ja kehittämällä nykyisiä huoltotiloja
tukeakseen paremmin näitä hankkeita.
Konsernitason kehittämistä varten Kalmar otti
käyttöön jäsennellyn lähestymistavan, jolla
kiertotalouden periaatteet integroidaan koko
organisaatioon. Tärkeä osa tätä oli tunnistaa
muutoksen aikaansaavia aloitteita – strategisia,
vaikuttavia hankkeita, jotka edistävät muutosta
kiertotalouteen ja vievät edistystä merkittävästi
eteenpäin. Lisäksi Kalmar kehitti resurssien
sisäänvirtausten mittarin laskentamenetelmää.
Menetelmällä on suuri merkitys, sillä sen avulla
saadaan mitattua tarkasti organisaation järjestelmään
tulevien resurssien määrä, tyyppi ja alkuperä. Näin
saadaan tarvittava tietopohja suorituskyvyn
seuraamiseksi, tavoitteiden asettamiseksi ja
vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi siirryttäessä
kohti suurempaa resurssien kiertoa.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 39 |

Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet (E5-3)

2025 tavoitteet | 2025 saavutukset | 2026 tavoitteet | 2030 tavoitteet
Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin osuuden kasvattaminen >41 % | Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin osuus liikevaihdosta 44 % | Ekoratkaisujen tuoteryhmän myynnin osuuden kasvattaminen >44 % | Ekoratkaisut ovat linjassa kehittyvien sääntelyvaatimusten kanssa ja tukevat ilmastotavoitteita sekä sidosryhmien odotuksia.

Kalmarin palveluratkaisut ovat olennainen osa
ekoratkaisujen tuoteryhmää, joka edistää
kiertotalouteen siirtymistä. Vähähiilisten ratkaisujen
lisäksi Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmään kuuluu
erilaisia palveluita, kuten elinkaariratkaisuja sekä
korjaus- ja kunnostuspalveluita. Lisäämällä
ekoratkaisujen tuoteryhmän ja sen palveluratkaisujen
osuutta voidaan vähentää neitseellisten materiaalien
hankintaa ja jätteen syntymistä koko arvoketjussa.
Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmän myynti vuonna
2025 oli 763 miljoonaa euroa, mikä vastaa 44 (2024: 41)
prosenttia kokonaismyynnistä. Kalmarin tavoitteena on
kasvattaa ekoratkaisujen tuoteryhmän osuutta
vuosittain. Lisätietoja ekoratkaisujen tuoteryhmän
tavoitteesta on kohdassa Ilmastonmuutokseen liittyvät
tavoitteet (E1-4).
Resurssien käyttöön ja
kiertotalouteen liittyvät mittarit
Resurssien sisäänvirtaukset (E5-4)

Käytetyt materiaalit, t | 2025 | 2024*
Käytetyt materiaalit yhteensä | 114 430 | 103 790
Teräsrakenteet | 67 790 | 65 430
Kierrätysteräs | 11 690 | 11 460
Kierrätysteräksen osuus teräsrakenteiden kokonaismäärästä | 17 % | 18 %
* Lukujen oikaisu – katso yksityiskohtainen selitys kohdasta Raportointiperiaatteet

Kalmarin liiketoiminta perustuu suurten ja raskaiden
laitteiden valmistukseen, joka vaatii suuria määriä
rajallisia resursseja, pääasiassa terästä. Akut ja muut
elektroniset osat ovat myös välttämättömiä
komponentteja yhtiön laitteissa.
Resurssien ulosvirtaukset (E5-5)
Kalmarin ulosvirtaukset koostuvat sen tuotteista sekä
kokoonpanon yhteydessä syntyvästä jätteestä. Yhtiö
sisällyttää kiertotalouden periaatteet tuotteisiinsa
seuraavasti:
• Kestävyys: Kalmarin tuotteet on suunniteltu
pitkäikäisiksi; niiden odotettu käyttöikä vaihtelee 20
000:sta 80 000 tuntiin tuotteen mukaan.
• Korjattavuus ja uudelleenkäyttö: Tuotteen
korjattavuus on keskeinen näkökohta
suunnitteluvaiheessa, sillä se mahdollistaa
kunnostuksen ja uudelleenkäytön. Kalmar tarjoaa
elinkaariratkaisuja, jotka pidentävät tuotteiden
käyttöikää ja pitävät laitteet toiminnassa kauemmin.
• Kierrätettävyys: Kalmarin tuotteet valmistetaan
pääasiassa teräksestä, jonka kierrätettävyys on
erittäin hyvä. Teräspitoisuus vaihtelee
haarukkatrukkien kokonaispainon noin 50
prosentista Bromman tarttujien noin 90 prosenttiin.
Kalmar toimii erittäin materiaali-intensiivisellä alalla ja
tiedostaa, että jätettä syntyy sen arvoketjun kaikissa
vaiheissa. Yhtiön omassa toiminnassa jätettä syntyy
pääasiassa kokoonpanolaitoksissa ja
innovaatiokeskuksissa – huoltoyksiköiden osalta se on
todettu epäolennaiseksi. Siksi jätteitä koskevat tiedot
julkaistaan vain yhtiön kokoonpanolaitoksista ja
innovaatiokeskuksista, ja ne raportoidaan urakoitsijoilta
saatujen jätetietojen perusteella. Yhtiön pääasiallisia
jätevirtoja ovat puulavat, voiteluainesäiliöt ja liinat,
jotka koostuvat pääasiassa puusta, muovista ja
tekstiileistä.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 40 |

Jätteet, tonnia | 2025 | 2024
Vaarallinen jäte | 290 | 290
Ohjattu kierrätykseen | 50 | 50
valmisteltu uudelleenkäyttöön | 0 | 0
kierrätetty | 50 | 50
muut talteenottotoimet | 0 | 0
Ohjattu hävitettäväksi | 240 | 240
toimitettu kaatopaikalle | 0 | 0
poltettu | 220 | 230
muut hävitystoimet | 20 | 10
Vaaraton jäte | 5 830 | 4 850
Ohjattu kierrätykseen | 5 240 | 4 520
valmisteltu uudelleenkäyttöön | 0 | 0
kierrätetty | 5 240 | 4 520
muut talteenottotoimet | 0 | 0
Ohjattu hävitettäväksi | 590 | 330
toimitettu kaatopaikalle | 150 | 180
poltettu | 370 | 120
muut hävitystoimet | 70 | 30
Yhteensä | 6 120 | 5 140
Kierrätetyn jätteen kokonaismäärä | 5 290 | 4 570
- % | 86 % | 89 %
Kierrättämättömän jätteen kokonaismäärä | 830 | 570
- % | 14 % | 11 %

Raportointiperiaatteet
Kalmar teki vuoden 2025 aikana merkittäviä
parannuksia resurssien sisäänvirtauksia koskeviin
menetelmiin ja laskelmiin, mikä johti kaikkien vuonna
2024 esitettyjen lukujen oikaisemiseen. Vuonna 2024
resurssien sisäänvirtausten painotukset arvioitiin
myytyjen tuotteiden keskimääräisen materiaali- ja
teräspitoisuuden perusteella, kun taas vuoden 2025
parannellussa laskentatavassa käytetään samoja
todennettuja tietolähteitä kuin Ostetut tavarat ja
palvelut -luokan (scope 3) päästölaskennassa. Tämä
parantaa tietojen laatua ja tarkkuutta.
• Vuoden 2024 mittareissa menetelmäkehitys johti 6
prosentin laskuun raportoidun
kokonaismateriaalimäärän osalta, 2 prosentin
kasvuun raportoitujen teräsrakenteiden määrässä
sekä 187 prosentin kasvuun raportoidun kierrätetyn
teräksen määrässä.
Materiaalien kokonaispainolla tarkoitetaan kaikkien
hankittujen materiaalien kokonaismäärää tietyn vuoden
aikana. Teräksen kokonaispaino sisältää kaikki
materiaaliluokat, jotka koostuvat kokonaan tai lähes
kokonaan teräksestä ja joihin Kalmarissa viitataan
yleisesti ”teräsrakenteina”. Huomioitava on, että
Kalmarin tuotteissa käytetyn teräksen kokonaismäärä
on suurempi, koska muiden hankintaluokkien
teräspitoisuutta ei ole sisällytetty tähän lukuun.
Ilmoitettu kierrätysteräksen määrä on johdettu
toimittajakohtaisista tiedoista, kun ne ovat olleet
saatavilla. Jos toimittajan tietoja ei ole saatavilla,
käytetään arvioita kierrätyspitoisuudesta ottaen
huomioon toimittajan maantieteellinen sijainti ja
teräksen alkuperä, jos se on tiedossa. Näissä arvioissa
huomioidaan Kalmarin tuotteissa käytetyn teräksen
korkea laatu, joka yleensä merkitsee alhaisempaa
kierrätyspitoisuutta kuin mikä on yleinen
maantieteellinen keskiarvo.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 41 |

EU-taksonomia
EU:n taksonomia-asetuksen luokitusjärjestelmän avulla
määritetään taloudelliset toiminnot, jotka edistävät
merkittävästi vastuullisuutta ympäristön kannalta.
Asetus koskee Kalmaria ja edellyttää
taksonomiakelpoisen ja taksonomian mukaisen
liikevaihdon, pääomamenojen ja toimintamenojen
osuuden ilmoittamista.
Taksonomiakelpoisiksi katsotaan toimet, jotka on
mahdollista mukauttaa tiettyjen merkittävän
edistämisen kriteereiden mukaisiksi. Kalmar katsoo
ratkaisujensa olevan taksonomiakelpoisia
ilmastonmuutoksen hillinnän ja kiertotalouteen
siirtymisen tavoitteisiin EU:n taksonomian kuudesta
ympäristötavoitteesta.
Ilmastonmuutoksen hillitsemistä edistäviin Kalmarin
laitteisiin kuuluvat päästöttömät tai vähäpäästöiset
laitteet, jotka edistävät siirtymää kohti hiiletöntä ja
kestävämpää maailmaa. Laitteet ilmoitetaan
taksonomiakelpoisiksi ja kuuluvat taksonomia-
asetuksen kohtaan 3.6. Muiden vähähiilisten
teknologioiden valmistus. Latauslaitteet ja
latausasemat ilmoitetaan kelpoisiksi kohdassa 3.20.
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön
siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto,
jotka saavat aikaan tai mahdollistavat
ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen.
Suurin osa Kalmarin palveluista edistää tavoitetta
siirtyä kiertotalouteen. Taksonomiakelpoiset palvelut
esimerkiksi pidentävät Kalmarin tuotteiden käyttöikää
ja edistävät resurssitehokkuutta koko arvoketjussa.
Palvelut on ilmoitettu kelpoisiksi taksonomian
seuraavien toimintojen alla: 4.1 IT/OT-datavetoisten
palvelujen tarjoaminen, 5.1 Korjaus, kunnostus ja
uudelleenvalmistus, 5.2 Varaosien myynti, 5.4
Käytetyn tavaran kauppa, 5.5 Tuote palveluna ja muut
kiertotalouteen perustuvat, käyttöön ja tulokseen
suuntautuneet palvelumallit.
Taksonomian mukaisuuden arviointi
Jotta taloudellista toimintaa voidaan pitää
taksonomian mukaisena, sen on täytettävä merkittävän
edistämisen kriteerit, siitä ei saa aiheutua merkittävää
haittaa (DNSH-pariaate) ja sen on oltava
vähimmäistason suojatoimien mukainen. Merkittävää
edistämistä ja DNSH-periaatetta arvioidaan tuotteen
tai palvelun tasolla, kun taas vähimmäistason
suojatoimia arvioidaan Kalmarin tasolla. Kaikki
taksonomiakriteerit (merkittävä edistäminen, DNSH ja
vähimmäistason suojatoimet) täyttäviä Kalmarin
toimintoja pidetään vastuullisina eli taksonomian
mukaisina. Kalmar ilmoittaa taksonomian mukaisina ne
toiminnot, jotka kuuluvat ilmastonmuutoksen hillinnän
sekä kiertotalouteen siirtymisen tavoitteisiin.
Osoittaakseen ilmastonmuutoksen hillitsemisen
merkittävän edistämisen toiminnossa 3.6 Kalmar tekee
laitteille elinkaariarvioinnit, joilla se voi todentaa
elinkaaren aikana toteutuvat kasvihuone-
kaasupäästöjen vähennykset. Elinkaariarvioinneissa
verrataan yrityksen päästöttömiä tai vähäpäästöisiä
laitteita parhaiten suoriutuvaan vaihtoehtoon, joka on
tyypillisesti dieselkäyttöinen versio samasta laitteesta
ja jolla on sama toiminnallisuus ja kapasiteetti. Jotta
tulokset voidaan yleistää, elinkaariarviointeja tehdään
laitteille, joiden katsotaan edustavan koko
tuoteryhmää. Vertailuissa noudatetaan ISO 14067 -
standardia, ja ne tarkistaa itsenäinen kolmas osapuoli.
Koska tekniset seulontakriteerit jättävät
tulkinnanvaraa, Kalmar yhdenmukaistaa
tuoteraportointinsa EU:n taksonomian kanssa
tulkitsemalla tekniset seulontakriteerit omien
kunnianhimoisten vaatimustasojensa pohjalta. Yhtiö
luokittelee päästöttömät tai vähäpäästöiset laitteet
taksonomian mukaisiksi, jos ne vähentävät
kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi, vähintään 15
prosenttia, elinkaarensa aikana perinteisiin
dieselmalleihin verrattuna. Latauslaitteet ja
latausasemat mahdollistavat Kalmarin
sähköajoneuvojen käytön ja edistävät siten
merkittävästi kohdassa 3.20 esitettyä
ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevaa tavoitetta.
Osoittaakseen edistävänsä merkittävästi
kiertotalouteen siirtymisen tavoitetta ja seuraavia
toimintoja: 4.1 IT/OT-datavetoisten palvelujen
tarjoaminen, 5.1 Korjaus, kunnostus ja
uudelleenvalmistus, 5.2 Varaosien myynti, 5.4
Käytetyn tavaran kauppa, 5.5 Tuote palveluna ja muut
kiertotalouteen perustuvat, käyttöön ja tulokseen
suuntautuneet palvelumallit, Kalmar noudattaa
merkittävän edistämisen kriteerejä kaikissa näissä
alateemoissa. Kriteereihin kuuluu useita teemoja
tuotteen elinkaaren pidentämisestä sopimuksiin sekä
pakkaus- ja jätehuoltoon. Monet palveluista tai
liiketoimintamalleista, joita pidetään kiertotalouteen
siirtymisen mukaisina, pidentävät suoraan tuotteiden
elinkaarta tai lisäävät niiden käytön intensiteettiä.
DNSH-kriteerien täyttämiseksi Kalmar on analysoinut
ilmastoratkaisuihin ja kiertotalousratkaisuihin liittyvien
toimintojensa, tuotteidensa ja palvelujensa mahdollisia
vaikutuksia muihin ympäristötavoitteisiin.
• Ilmastonmuutoksen hillintä: Kalmarilla on
konkreettinen toimintasuunnitelma sen omasta
toiminnasta ja arvoketjusta aiheutuvien päästöjen
vähentämiseksi ja nettopäästöttömän arvoketjun
saavuttamiseksi vuoteen 2045 mennessä.
• Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kalmar
analysoi ilmastoskenaarioanalyysissaan fyysisten
ilmastoriskien vaikutusta omiin toimintoihinsa ja
toimitusketjuunsa. Omien toimintojen osalta näitä
riskejä pidettiin vähäisinä yhtiön kevyen

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 42 |

taserakenteen kokoonpanolaitosten takia. Kalmar
on kevyen taserakenteensa takia kuitenkin erityisen
riippuvainen globaalista toimittajaverkostostaan, ja
fyysisten ilmastoriskien lisääntyminen kaikkialla
maailmassa kasvattaa toimitushäiriöiden riskiä.
Toimitusketjusta aiheutuvia riskejä pidetään
vähäisinä lyhyellä aikavälillä ja keskisuurina pitkällä
aikavälillä.
• Vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä
käyttö ja suojelu: Kalmar on tullut siihen tulokseen,
että sen toiminta ei aiheuta merkittävää haittaa vesi-
ja merivaroille, koska Kalmarin
kokoonpanoyksiköissä ei käytetä prosessivettä.
• Siirtyminen kiertotalouteen: Kalmar edistää
kiertotaloutta toiminnoissaan muun muassa
suosimalla laadukasta ja kestävää suunnittelua,
hyödyntämällä kierrätettyjä raaka-aineita,
käyttämällä komponentteja uudelleen sekä
kierrättämällä materiaaleja ja jätteitä.
• Saastumisen ehkäiseminen ja valvonta: Saasteisiin ja
kemikaalien käyttöön liittyvän sääntelyn
noudattaminen varmistetaan Kalmarin vastuullisen
hankinnan ohjelman avulla. Kalmar on tunnistanut
tuotteissaan tiettyjä vaarallisia aineita, mutta yhtiön
tiedon mukaan markkinoilla ei ole tällä hetkellä
saatavilla muita sopivia vaihtoehtoisia aineita tai
teknologioita niiden korvaamiseksi.
• Luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien
suojelu ja ennallistaminen: Kalmar on kartoittanut
toimipaikkojensa sijainnit ja todennut, että yksikään
sen toimipaikoista ei sijaitse luonnon
monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla.
Lisäksi yhtiöllä on käytössä kattavat hallintaprosessit
erilaisille ympäristöasioille, kuten jätehuollolle ja
päästöille. Nämä prosessit toteutetaan pääasiassa ISO
14001 -sertifioitujen ympäristöjohtamisjärjestelmien
kautta. Johtamisjärjestelmät edellyttävät, että Kalmar
arvioi ja käsittelee toimintojensa, tuotteidensa ja
palveluidensa mahdollisia ja todellisia
ympäristövaikutuksia. Mikäli haitallisia vaikutuksia
havaitaan, yhtiö toteuttaa ja ylläpitää asianmukaisia
valvonta- ja parannussuunnitelmia, mikä sisältää myös
tavoitteiden asettamisen. Tämä auttaa Kalmaria
varmistamaan, että sen toiminnasta ei aiheudu
merkittävää haittaa ympäristölle.
Ihmisoikeuksia, lahjontaa, korruptiota, verotusta ja
reilua kilpailua koskevien EU:n taksonomian
vähimmäistason sosiaalisten suojatoimien osalta
Kalmar on tehnyt sisäisen analyysin ohjesäännöistään
ja prosesseistaan ja uskoo noudattavansa kunkin
suojatoimen periaatteita. Kalmarilla on käytössä
menettelyjä, joilla varmistetaan yhdenmukaisuus
seuraavien kansainvälisten ohjeistusten kanssa:
OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,
YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat periaatteet,
Kansainvälisen työjärjestön julistus työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista sekä kansainvälinen
ihmisoikeuslaki. Kalmarin eettiset toimintaperiaatteet
ja niihin liittyvät käytännöt luovat perustan
vastuulliselle liiketoiminnalle, ja yhtiö on kehittänyt ja
toteuttanut näitä periaatteita tukevia prosesseja.
Yksityiskohtaiset kuvaukset näistä käytännöistä ja
prosesseista ovat tässä julkaisussa.
Taksonomiaan liittyvät mittarit
Kalmar julkistaa EU:n taksonomiakriteerien mukaisen,
ympäristön kannalta vastuullisen taloudellisen
toiminnan osuuden käyttämällä liikevaihdon,
pääomamenojen ja toimintamenojen mittareita.
Liikevaihdon mittari edustaa sitä nettoliikevaihdon
osuutta, joka on saatu taksonomian mukaisista
tuotteista tai palveluista. Liikevaihto koostuu IFRS:n
mukaisista tuotteiden ja palveluiden myynnistä
saaduista tuotoista oikaistuna välillisillä veroilla,
alennuksilla ja valuuttamääräisen myynnin
kurssieroilla. Vuonna 2025 taksonomian mukaisiin
toimintoihin liittyvän liikevaihdon osuus
kokonaisliikevaihdosta kasvoi 2,6 prosenttiyksikköä
vuoden 2024 tasosta.
Pääomamenojen mittari edustaa sitä osuutta
pääomamenoista, joka liittyy taksonomian mukaisiin
toimintoihin. Taksonomian piiriin kuuluvat
pääomamenot koostuvat aineellisten ja aineettomien
hyödykkeiden lisäyksistä, mukaan lukien
vuokrasopimuksiin liittyvät käyttöoikeusomaisuuserät,
jotka otetaan huomioon ennen poistoja ja
arvonalentumisia sekä mahdollisia arvonmuutoksia,
mukaan lukien uudelleenarvostuksista ja
arvonalentumisista johtuvat muutokset, kyseiseltä
tilikaudelta ja ilman käyvän arvon muutoksia. EU-
taksonomian mukaiset pääomamenot on laskettu
kertomalla kunkin tuote- ja palvelutyypin
taksonomiakelpoiset kokonaispääomamenot saman
tuote- tai palvelutyypin taksonomiakelpoisen
liikevaihdon prosenttiosuudella. Vuonna 2025
taksonomian mukaisiin toimintoihin liittyvien
pääomamenojen osuus kaikista pääomamenoista
pysyi tasaisena verrattuna vuoteen 2024. Vuoden
2024 pääomamenojen luvut oikaistiin koska
asiakasrahoitetut muille vuokratut laitteet ei aiemmin
olleet mukana taksonomiakelpoisten ja taksonomian
mukaisten pääomamenojen luvuissa.
Toimintamenojen mittari edustaa sitä osuutta EU:n
taksonomiassa määritellyistä toimintamenoista, joka
liittyy taksonomian mukaisiin toimintoihin.
Taksonomian piiriin kuuluvat toimintamenot koostuvat
suorista pääomittamattomista menoista, jotka liittyvät
tutkimukseen ja kehitykseen, kunnostustoimiin,
lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin, huoltoon ja muihin
suoriin menoihin, jotka liittyvät aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden päivittäiseen huoltoon,
joka on tarpeen taksonomian mukaisten tuotteiden ja
palveluiden jatkuvan ja tehokkaan tuotannon
varmistamiseksi. Vuonna 2025 taksonomian mukaisiin

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 43 |

toimintoihin liittyvien toimintamenojen osuus kaikista
toimintamenoista pysyi tasaisena verrattuna vuoteen
2024.
Pääoma- ja toimintamenoja pidetään
taksonomiakelpoisina siltä osin kuin ne koskevat
hyödykkeitä ja toimintoja, jotka liittyvät
taksonomiakelpoisiin toimintoihin, kuten
valmistukseen, palvelujen tarjoamiseen tai
tutkimukseen ja kehitykseen. Taksonomian mukaiseen
taloudelliseen toimintaan liittyvien pääoma- ja
toimintamenojen taksonomian mukainen osuus
arvioidaan käyttämällä allokointiperusteena
taksonomian mukaisen liikevaihdon suhdetta
taksonomiakelpoiseen liikevaihtoon. Tämä johtuu siitä,
että näitä menoja ei yleensä voida kohdentaa selvästi
yhteen toimintaan. Mitään menoja ei ole raportoitu
taksonomian mukaisina pääomamenojen suunnitelman
perusteella.
Ilmoitettujen määrien kaksinkertainen laskeminen on
vältetty seuraavilla varotoimilla:
• Taksonomian mukaiseen toimintaan liittyvä
liikevaihto perustuu taloudelliseen raportointiin, joka
koostetaan asiaankuuluvaa toimintaa harjoittavilta
yksiköiltä. Kuhunkin taksonomian mukaiseen
toimintaan liittyvä liikevaihto perustuu toiminnan
kannalta olennaisista laitteista ja palveluista
saatuihin raportoituihin ulkoisiin tuloihin, ja se
ilmoitetaan yksittäisen arviointikriteerin ja
taksonomiatoiminnan kohdalla.
• Taksonomian mukaiseen toimintaan liittyvät
pääomamenot perustuvat taloudelliseen
raportointiin, joka koostetaan asiaankuuluvaa
toimintaa harjoittavilta yksiköiltä. Taksonomian
mukaiset pääomamenot ilmoitetaan arvion
perusteella yksittäisen arviointikriteerin ja
taksonomiatoiminnan kohdalla.
• Taksonomian mukaiseen toimintaan liittyvät
toimintamenot perustuvat taloudelliseen
raportointiin, joka koostetaan asiaankuuluvaa
toimintaa harjoittavilta yksiköiltä. Taksonomian
mukaiset toimintamenot ilmoitetaan arvion
perusteella yksittäisen arviointikriteerin ja
taksonomiatoiminnan kohdalla.
Vuonna 2025 Kalmarin liikevaihto oli 1 741 miljoonaa
euroa (liitetieto 2.2 Myyntituotot tilinpäätöksessä),
josta 765,2 miljoonaa euroa oli taksonomiakelpoista
(43,9 % kokonaisliikevaihdosta) ja 761 miljoonaa euroa
taksonomian mukaista (43,7 % kokonaisliikevaihdosta).
Taksonomiakelpoisen ja ei-taksonomiakelpoisen
toiminnan sekä taksonomian mukaisen ja ei-
taksonomian mukaisen toiminnan osuus
kokonaisliikevaihdosta, pääomamenoista ja
toimintamenoista esitellään jäljempänä taulukoissa 1.1,
1.2 ja 1.3.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 44 |

Taulukko 1.1: Taksonomiakelpoiseen ja taksonomian mukaiseen taloudelliseen toimintaan liittyvien tuotteiden tai palveluiden osuus liikevaihdosta
– vuotta 2025 koskevat tiedot

|  | Merkittävät arviointikriteerit* | DNSH-kriteerit (ei merkittävää haittaa)** |  |  |  |
Taloudellinen toiminta | Koodi | Absoluuttinen liikevaihto (MEUR) | Osuus liikevaihdosta (%) | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutoksen sopeutuminen | Vesi- ja merivarojen suojeleminen | Kiertotalouden edistäminen | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen | Ekosysteemien ja biodiversiteetin suojeleminen | Ilmastonmuutokse n hillintä | Ilmastonmuutokse n sopeutuminen | Vesi- ja merivarojen suojeleminen | Kiertotalouden edistäminen | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen | Ekosysteemien ja biodiversiteetin suojeleminen | Vähimmäistason suojatoimet | Taksonomian mukainen (A.1.) tai - kelpoinen (A.2.) osuus liikevaihdosta, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta, M | Luokka siirtymätoiminta, S
A. TAKSONOMIAKELPOINEN TOIMINTA
A.1. Ympäristön kannalta vastuullinen toiminta (taksonomian mukainen)
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.6. | 339,80 | 19,5 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 17,8 % | M |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20. | 0,2 | 0,0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % | M |
Tieto- ja käyttötekniikkaan liittyvien tietopohjaisten palveluiden tarjonta | CE 4.1. | 0,3 | 0,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % | M |
Korjaukset, kunnostukset ja uudelleenvalmistus | CE 5.1. | 149,3 | 8,6 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 8,0 % |  |
Varaosien myynti | CE 5.2. | 187,4 | 10,8 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 10,7 % |  |
Käytetyn omaisuuden myynti | CE 5.4. | 39,7 | 2,3 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 1,9 % |  |
Tuote palveluna sekä muut kiertotaloutta tukevat käyttö- ja tulospainotteiset palvelumallit | CE 5.5. | 44,3 | 2,5 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 2,7 % |  |
Ympäristön kannalta vastuullisen toiminnan liikevaihto (taksonomian mukainen) (A.1) | 761,0 | 43,7 % | 19,5 % | - | - | 24,2 % | - | - | K | K | K | K | K | K | K | 41,1 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 340,3 | 19,5 % | 19,5 % | - | - | 0,0 % | - | - | K | K | K | K | K | K | K | 17,8 % | M |
Josta siirtymätoiminnat | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  | S
A.2. Taksonomiakelpoinen mutta ei ympäristön kannalta vastuullinen toiminta (ei taksonomian mukainen toiminta)
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.6. | 2,5 | 0,1 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,2 % |  |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20. | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Tieto- ja käyttötekniikkaan liittyvien tietopohjaisten palveluiden tarjonta | CE 4.1. | 1,8 | 0,1 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,1 % |  |
Korjaukset, kunnostukset ja uudelleenvalmistus | CE 5.1. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Varaosien myynti | CE 5.2. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Käytetyn omaisuuden myynti | CE 5.4. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Tuote palveluna sekä muut kiertotaloutta tukevat käyttö- ja tulospainotteiset palvelumallit | CE 5.5. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Taksonomiakelpoisen mutta ei ympäristön kannalta vastuullisen toiminnan liikevaihto (ei taksonomian mukainen toiminta) (A.2) | 4,3 | 0,2 % | 0,1 % | - | - | 0,1 % | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A Yhteensä (A.1 + A.2) | 765,2 | 43,9 % | 19,7 % | - | - | 24,3 % | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
B. EI-TAKSONOMIAKELPOINEN TOIMINTA
Ei-taksonomiakelpoisen toiminnan liikevaihto | 976,2 | 56,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A + B) | 1741,4 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

* K - Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta; E - Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta; E/S – Ei sovelleta, ei-
luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta kyseisen tavoitteen osalta; KEL - Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta; E/KEL - Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
** K - Kyllä, toiminta täyttää DNSH-kriteerit; E - Ei, toiminta ei täytä DNSH-kriteerejä.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 45 |

Taulukko 1.2: Taksonomiakelpoiseen ja taksonomian mukaiseen taloudelliseen toimintaan liittyvien tuotteiden tai palveluiden osuus pääomamenoista
– vuotta 2025 koskevat tiedot

|  | Merkittävät arviointikriteerit* | DNSH-kriteerit (ei merkittävää haittaa)** |  |  |  |
Taloudellinen toiminta | Koodi | Absoluuttiset pääomamenot (MEUR) | Osuus pääomamenoista (%) | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutoksen sopeutuminen | Vesi- ja merivarojen suojeleminen | Kiertotalouden edistäminen | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen | Ekosysteemien ja biodiversiteetin suojeleminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutoksen sopeutuminen | Vesi- ja merivarojen suojeleminen | Kiertotalouden edistäminen | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen | Ekosysteemien ja biodiversiteetin suojeleminen | Vähimmäistason suojatoimet | Taksonomian mukainen (A.1.) tai - kelpoinen (A.2.) osuus pääomamenoista, vuosi 2024*** | Luokka mahdollistava toiminta, M | Luokka siirtymätoiminta, S
A. TAKSONOMIAKELPOINEN TOIMINTA
A.1. Ympäristön kannalta vastuullinen toiminta (taksonomian mukainen)
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.6. | 2,9 | 3,4 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 2,8 % | M |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20. | 0,0 | 0,0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % | M |
Tieto- ja käyttötekniikkaan liittyvien tietopohjaisten palveluiden tarjonta | CE 4.1. | 0,0 | 0,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % | M |
Korjaukset, kunnostukset ja uudelleenvalmistus | CE 5.1. | 8,5 | 10,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 19,4 % |  |
Varaosien myynti | CE 5.2. | 0,0 | 0,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % |  |
Käytetyn omaisuuden myynti | CE 5.4. | 2,5 | 3,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 5,5 % |  |
Tuote palveluna sekä muut kiertotaloutta tukevat käyttö- ja tulospainotteiset palvelumallit | CE 5.5. | 32,6 | 38,5 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 27,2 % |  |
Ympäristön kannalta vastuullisen toiminnan pääomamenot (taksonomian mukainen) (A.1) | 46,5 | 54,9 % | 3,4 % | - | - | 51,5 % | - | - | K | K | K | K | K | K | K | 54,7 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 2,9 | 3,4 % | 3,4 % | - | - | 0,0 % | - | - | K | K | K | K | K | K | K | 2,8 % | M |
Josta siirtymätoiminnat | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  | S
A.2. Taksonomiakelpoinen mutta ei ympäristön kannalta vastuullinen toiminta (ei taksonomian mukainen toiminta)
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.6. | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20. | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Tieto- ja käyttötekniikkaan liittyvien tietopohjaisten palveluiden tarjonta | CE 4.1. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Korjaukset, kunnostukset ja uudelleenvalmistus | CE 5.1. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Varaosien myynti | CE 5.2. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Käytetyn omaisuuden myynti | CE 5.4. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Tuote palveluna sekä muut kiertotaloutta tukevat käyttö- ja tulospainotteiset palvelumallit | CE 5.5. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Taksonomiakelpoisen mutta ei ympäristön kannalta vastuullisen toiminnan pääomamenot (ei taksonomian mukainen toiminta) (A.2) | 0 | 0,0 % | 0,0 % | - | - | 0,0 % | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
A. Yhteensä (A.1 + A.2) | 46,5 | 54,9 % | 3,4 % | - | - | 51,5 % | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
B. EI-TAKSONOMIAKELPOINEN TOIMINTA
Ei-taksonomiakelpoisen toiminnan pääomamenot | 38,2 | 45,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A + B) | 84,7 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

* K - Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta; E - Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta;
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta kyseisen tavoitteen osalta; KEL - Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta; E/KEL - Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
** K - Kyllä, toiminta täyttää DNSH-kriteerit; E - Ei, toiminta ei täytä DNSH-kriteerejä.
*** Lukujen oikaisu: Muille vuokrattuihin laitteisiin liittyvää asiakasrahoitusta ei sisällytetty aiemmin .Pääomamenot sisältävät aineelliseen käyttöomaisuuteen, käyttöoikeushyödykkeisiin ja muuhun aineettomaan käyttöomaisuuteen tehdyt lisäykset (tilinpäätöksen liitetiedot 6.2–6.3)

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 46 |

Taulukko 1.3: Taksonomiakelpoiseen ja taksonomian mukaiseen taloudelliseen toimintaan liittyvien tuotteiden tai palveluiden osuus toimintamenoista
– vuotta 2025 koskevat tiedot

|  | Merkittävät arviointikriteerit* | DNSH-kriteerit (ei merkittävää haittaa)** |  |  |  |
Taloudellinen toiminta | Koodi | Absoluuttiset toimintamenot (MEUR) | Osuus toimintamenoista (%) | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutoksen sopeutuminen | Vesi- ja merivarojen suojeleminen | Kiertotalouden edistäminen | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen | Ekosysteemien ja biodiversiteetin suojeleminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutoksen sopeutuminen | Vesi- ja merivarojen suojeleminen | Kiertotalouden edistäminen | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen | Ekosysteemien ja biodiversiteetin suojeleminen | Vähimmäistason suojatoimet | Taksonomian mukainen (A.1.) tai - kelpoinen (A.2.) osuus toimintamenoista, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta, M | Luokka siirtymätoiminta, S
A. TAKSONOMIAKELPOINEN TOIMINTA
A.1. Ympäristön kannalta vastuullinen toiminta (taksonomian mukainen)
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.6. | 18,2 | 24,7 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 24,4 % | M |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20. | 0,0 | 0,0 % | K | E/S | E/S | E/S | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % | M |
Tieto- ja käyttötekniikkaan liittyvien tietopohjaisten palveluiden tarjonta | CE 4.1. | 0,0 | 0,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % | M |
Korjaukset, kunnostukset ja uudelleenvalmistus | CE 5.1. | 4,2 | 5,7 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 7,0 % |  |
Varaosien myynti | CE 5.2. | 1,5 | 2,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 1,1 % |  |
Käytetyn omaisuuden myynti | CE 5.4. | 0,3 | 0,4 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,3 % |  |
Tuote palveluna sekä muut kiertotaloutta tukevat käyttö- ja tulospainotteiset palvelumallit | CE 5.5. | 0,0 | 0,0 % | E/S | E/S | E/S | K | E/S | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0,0 % |  |
Ympäristön kannalta vastuullisen toiminnan toimintamenot (taksonomian mukainen) (A.1) |  | 24,2 | 32,8 % | 24,7 % | - | - | 8,1 % | - | - | K | K | K | K | K | K | K | 32,8 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat |  | 18,2 | 24,7 % | 24,7 % | - | - | 0,0 % | - | - | K | K | K | K | K | K | K | 24,4 % | M |
Josta siirtymätoiminnat |  | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  | S
A.2. Taksonomiakelpoinen mutta ei ympäristön kannalta vastuullinen toiminta (ei taksonomian mukainen toiminta)
Muiden vähähiilisten teknologioiden valmistus | CCM 3.6. | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Sellaisten suur-, keski- ja pienjännitteisten sähkön siirto- ja jakelulaitteiden valmistus, asennus ja huolto, jotka saavat aikaan tai mahdollistavat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävän edistämisen | CCM 3.20. | 0,0 | 0,0 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Tieto- ja käyttötekniikkaan liittyvien tietopohjaisten palveluiden tarjonta | CE 4.1. | 0,9 | 1,2 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1,0 % |  |
Korjaukset, kunnostukset ja uudelleenvalmistus | CE 5.1. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Varaosien myynti | CE 5.2. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Käytetyn omaisuuden myynti | CE 5.4. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Tuote palveluna sekä muut kiertotaloutta tukevat käyttö- ja tulospainotteiset palvelumallit | CE 5.5. | 0,0 | 0,0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  |
Taksonomiakelpoisen mutta ei ympäristön kannalta vastuullisen toiminnan toimintamenot (ei taksonomian mukainen toiminta) (A.2) | 0.9 | 1,2 % | 0,0 % | - | - | 1,2 % | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A.1 + A.2) |  | 25,1 | 34,0 % | 24,7 % | - | - | 9,3 % | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
B. EI-TAKSONOMIAKELPOINEN TOIMINTA |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-taksonomiakelpoisen toiminnan toimintamenot |  | 48,7 | 66,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä (A + B) |  | 73,8 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

* K - Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta; E - Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta;
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta kyseisen tavoitteen osalta; KEL - Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta; E/KEL - Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
** K - Kyllä, toiminta täyttää DNSH-kriteerit; E - Ei, toiminta ei täytä DNSH-kriteerejä.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 47 |

Taksonomian ja ekoratkaisujen
tuoteryhmän välinen yhteys
Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmän on määritelty
sisältävän laitteita ja palveluita, jotka ovat EU:n
taksonomian mukaisia tai joiden odotetaan olevan sen
mukaisia vuoden kuluessa. Kalmarin on mahdollista
edistää merkittävästi EU:n taksonomian tavoitteita
ilmastonmuutoksen hillitsemisestä ja kiertotalouteen
siirtymisestä. Siksi ekoratkaisujen tuoteryhmä
muodostuu kahdesta kategoriasta: ilmastoratkaisuista
ja kiertotalousratkaisuista. Ekoratkaisujen tuoteryhmä
on Kalmarin oma mittari, josta raportoidaan ulkoisesti
neljännesvuosittain. Kalmarin ekoratkaisujen
tuoteryhmä perustettiin ennen EU:n taksonomiaa,
minkä takia ekoratkaisujen tuoteryhmän ja
taksonomian vaatimusten välillä oli eroja. Kalmar on
yhdenmukaistanut ekoratkaisujen tuoteryhmän
taksonomian vaatimusten kanssa.
Kalmarin kiertotalousratkaisut sisältävät erilaisia
palveluja ja elinkaariratkaisuja, jotka edistävät
siirtymistä kiertotalouteen parantamalla
resurssitehokkuutta koko arvoketjussa. Vuoden aikana
Kalmar tarkasteli ekoratkaisujen tuoteryhmää
analysoimalla siihen sisältyviä kiertotalousratkaisuja ja
yhdenmukaistamalla ne taksonomian mukaisten
raportointikäytäntöjensä kanssa. Tämä prosessi johti
pieniin muutoksiin ekoratkaisujen tuoteryhmän
kiertotalousratkaisuissa.
Kalmarin ilmastoratkaisu sisältää päästöttömiä ja
vähäpäästöisiä laitteita, jotka vähentävät merkittävästi
kasvihuonekaasupäästöjä laitteiden koko elinkaaren
aikana perinteisiin dieselmalleihin verrattuna. Kalmarin
määritelmän mukaan merkittävä päästövähennys on
vähintään 15 prosentin vähennys. Vuoden aikana
Kalmar panosti edelleen ekoratkaisujen tuoteryhmän
yhdenmukaistamiseen taksonomiaraportointinsa
kanssa viimeistelemällä kaksi uutta elinkaariarviointia
(LCA). Kalmarilla on oltava kolmannen osapuolen
varmentama elinkaariarviointi, jotta sen laitteita
voidaan pitää taksonomian mukaisina. Vuonna 2025
Kalmar sai valmiiksi kahden muun tuotteen,
sähkökäyttöisen tyhjien konttien käsittelylaitteen ja
sähkökäyttöisen terminaalitraktorin, elinkaariarvioinnit
sekä niiden dieselkäyttöisten vastineiden
elinkaariarvioinnit. Sähkökäyttöinen tyhjien konttien
käsittelylaite vähentää päästöjä 47 prosenttia koko
käyttöiän aikana, kun se ladataan keskimääräisellä
eurooppalaisella sähköllä. Sähkökäyttöinen
terminaalitraktori puolestaan vähentää päästöjä 45
prosenttia, kun se ladataan keskimääräisellä
yhdysvaltalaisella sähköllä (kyseistä mallia myydään
yksinomaan Yhdysvalloissa). Enää yhdeltä
ekoratkaisujen tuoteryhmän tuotteelta (TX Electric
Terminal Tractor) puuttuu kolmannen osapuolen
varmentama elinkaariarviointi, ja sen myötä ero
Kalmarin ekoratkaisujen tuoteryhmän ja sen
taksonomian mukaisen liikevaihdon välillä on hyvin
pieni.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 48 |

Sosiaaliset tiedot
Kalmarin liiketoiminta vaikuttaa ihmisiin arvoketjun
kaikissa osissa: Kalmarin työntekijöihin,
tavarantoimittajien työntekijöihin, jälleenmyyjien
työntekijöihin ja Kalmarin laitteiden käyttäjiin, jotka
ovat yleensä sen asiakkaiden työntekijöitä. Kalmar on
sitoutunut jatkuvasti parantamaan sen ihmisoikeuksia
koskevaa huolellisuusvelvoitetta tunnistamalla,
käsittelemällä ja korjaamalla ihmisille aiheutuvia
haittavaikutuksia. Kalmarin omaan henkilöstöön liittyviä
ihmisoikeusriskejä hallitaan turvallisuuteen ja
henkilöstöhallintoon liittyvillä käytännöillä, prosesseilla
ja seurantatyökaluilla.
S1 Oma työvoima
Terveys ja turvallisuus
Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden
varmistaminen on olennainen osa Kalmarin toimintaa.
Yhtiö on sitoutunut tarjoamaan vaarattoman työpaikan,
jossa ihmiset ovat turvassa. Kalmarin eri toimipisteet –
toimistoista kokoonpano- ja huoltotiloihin sekä erilaisiin
asiakaskohteisiin – aiheuttavat erityyppisiä riskejä
työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle. Yhtiön
laitteita kokoavilla, käyttävillä ja huoltavilla
työntekijöillä – olivatpa he sitten suoraan Kalmarin tai
kolmannen osapuolen palveluksessa – on suurin riski
kokea henkilövahinkoja. Tämän tyyppinen työ
aiheuttaa yksittäisiä tapaturmariskejä, kuten
terveysongelmia, pieniä tai vakavia vammoja
(erityisesti käsivammoja) ja jopa kuolemantapauksia.
Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
(SBM-3)

Työolosuhteet
Vaikutukset
– Kalmar toimii alalla, jolla henkilöstön turvallisuuteen liittyy suuria riskejä, ja liiketoiminnalla voi olla haitallisia vaikutuksia työntekijöiden ja ulkopuolisen työvoiman terveyteen ja turvallisuuteen (esim. loukkaantumiset). + Kalmar arvioi jatkuvasti toimintaansa voidakseen havaita, ehkäistä ja vähentää loukkaantumisia ja sairastumisia sekä hyödyntää mahdollisuudet parantaa turvallisuutta
Oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
Vaikutukset
– Kalmar toimii miesvaltaisella alalla, jossa sukupuolten moninaisuus on vähäistä ja jossa on olemassa riski, että samanarvoisesta työstä maksetaan erisuuruista palkkaa. Tämä saattaa johtaa epäoikeudenmukaiseen kohteluun tai syrjintään. – Mahdollinen häirintä tai kiusaaminen todennäköisesti heikentää työntekijöiden hyvinvointia ja motivaatiota sekä työpaikan ilmapiiriä. + Kaikille työntekijöille tarjotaan henkilökohtaisia kehityskeskusteluja, joissa kannustetaan henkilökohtaiseen kehitykseen j a tarttumaan uramahdollisuuksiin. Henkilökohtainen kehitys lisää motivaatiota ja hyvinvointia.
Riskit
–Kalmarin ilmastosiirtymä sisältää osaamisen kehittämiseen liittyviä riskejä. Esimerkiksi sähköistäminen edellyttää uutta tuoteturvallisuuden ja laitteiden kunnossapidon asiantuntemusta, sillä sähkölaitteiden tekniset ominaisuudet eroavat vastaavien perinteisten laitteiden ominaisuuksista. Kalmarin on varmistettava, että sillä on pätevät työntekijät näiden vaatimusten täyttymiseksi.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 49 |

Kalmarilla on ennakoiva lähestymistapa terveyteen ja
turvallisuuteen. Yhtiön työterveys- ja
työturvallisuusohjelmat sisältävät esimerkiksi
koulutusta, käytäntöjen kehittämistä, tarkastuksia ja
tavoitteiden seurantaa. On olennaisen tärkeää myös
turvallisuuden kannalta, että Kalmarin työntekijöillä on
ne taidot, osaaminen ja työkalut, joita he tarvitsevat
suoriutuakseen töistään parhaalla mahdollisella tavalla.
Kalmarilla voi olla myönteinen vaikutus eri
työntekijäryhmien ja ulkoisten työntekijöiden
terveyteen ja turvallisuuteen sen mukaan, millaisia
parannustoimia toteutetaan. Esimerkiksi pieni
prosessiparannus kokoonpanoyksikössä vaikuttaa vain
yksikössä työskenteleviin henkilöihin, kun taas
maailmanlaajuisten turvallisuusohjeiden päivittäminen
vaikuttaa kaikkiin työntekijöihin.
Kalmar on ottanut käyttöön terveys- ja
turvallisuusraportointijärjestelmän koko
organisaatiossa, myös muissa kuin
kokoonpanoyksiköissä. Järjestelmään ilmoitetaan
kaikki työtapaturmat, läheltä piti -tilanteet ja
kuolemantapaukset mukaan lukien. Kalmarilla on
järjestelmällinen lähestymistapa, jolla varmistetaan
mahdollisten tapaturmien tehokas tutkinta vastaavien
tapausten toistumisen estämiseksi. Kalmar noudattaa
aina sekä paikallisia että alueellisia määräyksiä.
Liiketoimintamalliin kuuluu, että yhtiö hyödyntää
työntekijöiden ja ulkoisen työvoiman palautetta
parantaakseen työskentelytapojensa turvallisuutta.
Oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset
mahdollisuudet kaikille
Kalmar on sitoutunut vaalimaan kunnioittavaa ja
osallistavaa kulttuuria, joka perustuu yhtäläisiin
mahdollisuuksiin. Nämä elementit luovat perustan
Kalmarin tavalle harjoittaa liiketoimintaansa.
Työnantajana Kalmar vaikuttaa siihen, miten työntekijät
kokevat työpaikkansa sekä fyysisesti että henkisesti.
Siksi Kalmarin vastuulla on varmistaa, että ihmiset
tuntevat olonsa turvalliseksi tullessaan töihin sellaisina
kuin ovat ja voivat ilmaista itseään vapaasti.
Monimuotoisen työympäristön, jossa työntekijät
tuntevat itsensä osallisiksi, katsotaan edistävän
luovuutta, innovointia ja kasvua, sillä se kannustaa
yksilöitä tuomaan esiin tietonsa ja osaamisensa.
Syrjintä, häirintä tai kiusaaminen voi aiheuttaa sen
uhreille suoria mielenterveysvaikutuksia, ja syrjintä voi
heikentää syrjittyjen uramahdollisuuksia. Työntekijät –
olivatpa he suoraan Kalmarin tai kolmannen osapuolen
palveluksessa – voivat kuitenkin joutua syrjinnän tai
kiusaamisen kohteeksi. Lisäksi vähemmistöä tai muuta
haavoittuvassa asemassa olevaa ryhmää edustavat
henkilöt ovat suuremmassa vaarassa, ja yksittäisten
väärinkäytösten riski voi vaihdella myös alueittain.
Osana huolellisuusvelvoitettaan Kalmar pyrkii
lisäämään avoimuutta ja ottamaan käyttöön
prosesseja, joilla varmistetaan yhtäläiset
mahdollisuudet kaikille työntekijöille. Kalmarilla on
nollatoleranssi kaikenlaiseen syrjintään.
Yhtiössä tehdyn ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin
perusteella Kalmar on tunnistanut tiettyjä maita, joissa
se toimii ja joissa on kohonnut pakkotyön tai
lapsityövoiman käytön riski. Lisäksi Kalmar on
tunnistanut omassa toiminnassaan haavoittuvassa
asemassa olevia ryhmiä, kuten siirtotyöläisiä, joilla
saattaa olla kohonnut riski joutua tekemään
pakkotyötä. Näiden riskien käsittelemiseksi Kalmar on
ottanut käyttöön prosesseja ja käytäntöjä, joilla
ehkäistään ja lievennetään kielteisiä vaikutuksia.
Kalmar uskoo ihmisten kasvun ja kehittämisen
edistämiseen sen kaikissa muodoissa. Säännölliset
kehityskeskustelut ovat yhtiölle tärkeä tapa varmistaa,
että sen työntekijöiden uratavoitteita tuetaan
aktiivisesti. Kalmar näkee johtajansa valmentajina, jotka
tukevat sen työntekijöitä heidän potentiaalinsa
toteuttamisessa ja ohjaavat heitä kohti menestystä
yhtiön sisällä. Kalmar on sitoutunut henkilöstönsä
kehitykseen, olipa sitten kyse työkokemuksista,
sosiaalisesta vuorovaikutuksesta tai muodollisesta
koulutuksesta. Osana oppimisfilosofiaansa Kalmar
pyrkii myös tarjoamaan työntekijöilleen
mahdollisuuksia sisäisiin siirtoihin ja tehtäväkiertoon
sekä haastavia projekteja ja tehtäviä.
Omaan työvoimaan liittyvät
ohjesäännöt (S1-1)
Kalmarin eettisissä toimintaohjeissa asetetaan korkeat
vaatimukset ja odotukset eettisten
liiketoimintakäytäntöjen ja ihmisoikeuksien
noudattamiselle. Toimintaohjeiden sosiaalisen vastuun
osioon sisältyvät muun muassa ihmiskauppa, lapsi- ja
pakkotyö, terveys ja turvallisuus, monimuotoisuus ja
syrjinnän torjunta, ja se koskee kaikkia Kalmarin
työntekijöitä. Lisätietoja eettisistä toimintaohjeista on
kohdassa Ilmastonmuutokseen liittyvät ohjesäännöt
(E1-2).
Kalmarin Ihmisoikeuksia koskevassa ohjesäännössä
määritellään yhtiön ihmisoikeuksiin liittyvät periaatteet
ja työpaikkakäytännöt. Se sisältää Kalmarin
sitoumukset kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja
ihmisoikeuksia (kuten kansainvälinen
ihmisoikeusasiakirja, YK:n Global Compact -aloite,
OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,
YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat periaatteet ja
kansainvälisen työjärjestön [ILO] julistus työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista), yhtiön
merkittävimpiä ihmisoikeusasioita sekä Kalmarin
tinkimätöntä lähestymistapaa ihmisoikeuksia
koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen.
Ohjesäännössä käydään läpi muun muassa seuraavat
aiheet: terveys ja turvallisuus, oikeudenmukaiset
mahdollisuudet ja syrjimättömyys, kunnioittava
kohtelu ja häirinnän estäminen, yhdistymisvapaus ja

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 50 |

työehtosopimusneuvottelut, oikeudenmukainen työ
palkkojen ja työaikojen osalta, vapaaehtoisuuteen
perustuva työsuhde ja lapsityövoiman käytön
kieltäminen. Ohjesäännön mukaan Kalmar ei hyväksy
syrjintää, joka perustuu etniseen alkuperään, ihonväriin,
sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin, seksuaaliseen
suuntautumiseen, poliittisiin mielipiteisiin, siviilisäätyyn,
uskontoon, kastiin, kansallisuuteen, ikään,
vammaisuuteen, sosiaaliluokkaan tai muihin vastaaviin
ominaisuuksiin. Ohjesäännössä todetaan myös, että
Kalmar on sitoutunut vuorovaikutukseen asianosaisten
sidosryhmien kanssa ja tarjoamaan korjaavia toimia, jos
sen toiminta on aiheuttanut kielteisen
ihmisoikeusvaikutuksen tai edistänyt sellaisen
syntymistä. Ohjesäännöstä vastaa Kalmarin
vastuullisuusjohtaja, ja sen laadintaan ja päivitykseen
osallistuu Kalmarin omia sisältöasiantuntijoita, kuten
henkilöstöhallinnon työntekijöitä ja
turvallisuusasiantuntijoita. Ohjesääntö koskee kaikkia
Kalmarin työntekijöitä, ja se on luettavissa sivustolla
kalmarglobal.com.
Kalmarin henkilöstöohjesääntö täydentää eettisiä
toimintaohjeita ja ihmisoikeuksia koskevaa
ohjesääntöä. Siinä käydään läpi yhtiön perusperiaatteet
ja työpaikkakäytännöt sekä korostetaan, että kaikilla
työntekijöillä maailmanlaajuisesti on oltava turvallinen,
osallistava ja kunnioittava työympäristö.
Ohjesäännössä kuvataan henkilöstöhallinnon tehtävä,
tavoitteet ja kehitysprosessit. Se koskee kaikkia
Kalmarin työntekijöitä, toimipaikkoja ja olosuhteita
maailmanlaajuisesti, ja sen täytäntöönpanossa
sovelletaan paikallista lainsäädäntöä.
Henkilöstöohjesääntöä tukevia muita sisäisiä
ohjesääntöjä ovat muun muassa seuraavat:
rekrytointiohjesääntö, oppimis- ja kehittymis-
ohjesääntö, kokonaispalkkiota ja tehtävänimikkeitä
koskeva ohjesääntö, joustavan työn ohjesääntö,
henkilöstöhallinnon hyväksymisohjesääntö ja
maailmanlaajuista liikkuvuutta koskeva ohjesääntö.
Kalmarin henkilöstöosasto vastaa henkilöstöhallintoon
liittyvien ohjesääntöjen laatimisesta ja ylläpitämisestä.
Ohjesäännöt laaditaan yhteistyössä muiden sisäisten ja
ulkoisten asiantuntijoiden kanssa työntekijöiden
tarpeet huomioiden. Kalmarin johtoryhmä hyväksyy
kaikki henkilöstöhallinnon ohjesääntöjen muutokset ja
näistä ilmoitetaan eurooppalaiselle yritysneuvostolle
(KPM). Lopullinen vastuu ohjesääntöjen
täytäntöönpanosta on Kalmarin johtoryhmän jäsenillä,
kuten henkilöstöjohtajalla. Kaikki Kalmarin ohjesäännöt
ja ohjeet löytyvät yhtiön intranetistä, ja niistä
järjestetään asianomaisille henkilöille koulutusta, kuten
toimintaohjekoulutus, paikalliset henkilöstöhallinnon
koulutukset ja yhtiön uusien työntekijöiden
perehdytys. Lisäksi ohjesäännöt otetaan käyttöön
sisäisten prosessien, kuten koulutuksen ja tietoisuuden
lisäämisen, sekä päivitetyn osaajien hankintaprosessin
avulla.
Terveys- ja turvallisuusjohtamisen ISO 45001 -
järjestelmä ohjaa Kalmarin turvallisuusvaikutusten
hallintaa sen päivittäisessä toiminnassa. Vuonna 2025
ISO 45001 -sertifioinnin kattavuus Kalmarin
kokoonpanoyksiköissä ja innovaatiokeskuksissa oli 100
prosenttia. Johtamisjärjestelmää ei kuitenkaan
sovelleta koko organisaatiossa.
Kalmar on lisäksi laatinut työntekijöilleen useita
terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä ohjesääntöjä ja
oppaita osana turvallisuusohjelmaansa. Kalmarin
terveyttä ja turvallisuutta koskeva ohjesääntö,
turvallisuusvisio ja turvallisuuspilarit luovat perustan
yhtiön turvallisuuskäytännöille. Ohjelma menee
vaatimustenmukaisuuden edellyttämää tasoa
pidemmälle ja antaa turvallisuusjohtamiselle
suuremman painoarvon, jotta Kalmariin voidaan
rakentaa vahva turvallisuuskulttuuri. Ohjelman
soveltamisala ulottuu työterveyttä ja -turvallisuutta
laajemmalle ja kattaa tuoteturvallisuuden,
psykologisen turvallisuuden sekä henkisen
hyvinvoinnin. Sen ytimessä on jatkuva oppiminen ja
parannusten tekeminen. Ohjelmaan kuuluu myös
hengenpelastussääntöjen käyttöönotto, joiden
tarkoituksena on yhdenmukaistaa toimintatapoja ja
ehkäistä vaaratilanteita, jotka voivat johtaa vakavaan
loukkaantumiseen tai kuolemaan. Johtajien vastuulla
on varmistaa, että nämä säännöt ovat
kokonaisuudessaan kaikkien tiedossa ja että heidän
tiiminsä saavat säännöllisesti tietoa niiden
merkityksestä. Kalmarin turvallisuusohjesääntöä ja -
periaatteita on noudatettava johdonmukaisesti
asiakkaiden tiloissa toimittaessa.
Vuorovaikutusprosessit omien
työntekijöiden ja työntekijöiden
edustajien kanssa (S1-2)
Kalmar edistää vuoropuhelua yhtiön sisällä. Johdon ja
henkilöstön välinen yhteistyö perustuu paikalliseen
lainsäädäntöön ja on järjestetty konserni- ja maatasolla.
Kuten henkilöstöohjesäännössä todetaan, kaikilla
työntekijöillä on oikeus liittyä valitsemaansa
ammattiliittoon ja neuvotella kollektiivisesti. Kalmar
varmistaa, ettei työntekijöiden edustajia syrjitä ja että
heillä on pääsy työntekijöiden puheille. Aiheen mukaan
johdon ja henkilöstön välinen vuorovaikutus voi
tapahtua paikallisella, eurooppalaisella tai
maailmanlaajuisella tasolla, kuten Kalmarin
henkilöstökokouksissa. Vuorovaikutus voi olla suoraa
yhteydenpitoa työntekijöihin tai yhteydenpitoa heidän
edustajiensa kautta.
Suora vuorovaikutus tapahtuu vuosittaisten ja
kuukausittaisten henkilöstökyselyiden sekä yhtiön
Leading Performance -prosessin kautta.
Henkilöstökyselyt antavat arvokasta tietoa
työntekijöiden työhön liittyvistä ajatuksista, esimerkiksi
työn ja vapaa-ajan tasapainosta, hyvinvoinnista,
johtamisesta ja tiimien ilmapiiristä. Kyselyiden tulokset
auttavat myös arvioimaan, kuinka tehokasta Kalmarin

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 51 |

vuorovaikutus työntekijöiden kanssa on. Esihenkilöt
käyvät tuloksia läpi tiimitapaamisissa saadakseen
palautetta ja laatiakseen toimintasuunnitelmia
kehityskohteille. Vuosittainen Compass-
henkilöstökysely tavoittaa kaikki työntekijät
sähköpostitse sekä erityisten kioskien ja
toimipaikkakohtaisen tuen avulla, kun taas
neljännesvuosittaiseen kyselyyn voivat vastata ne,
joilla on oma työsähköpostiosoite. Lisäksi Kalmar
käyttää henkilöstöanalytiikkaa, koontinäkymiä ja
mittareita, jotta se pystyy paremmin tukemaan
henkilöstöhallinnon prosesseja ja saavuttamaan halutut
tulokset ja tavoitteet.
Kalmarin Leading Performance -prosessi on
suunniteltu yhdenmukaistamaan strategiset tavoitteet
työntekijöiden suorituksen kanssa ja edistämään yhtiön
arvoja tukevaa toimintaa. Se tarjoaa jäsennellyn alustan
esihenkilöiden ja työntekijöiden väliselle jatkuvalle
vuoropuhelulle koskien suoritusta ja kehitystä. Prosessi
kannustaa käymään useita epävirallisia
kehityskeskusteluja vuoden aikana, ja sitä
täydennetään kahdella virallisella arvioinnilla: vuoden
puolivälissä tapahtuvalla kehityskeskustelulla ja
vuoden lopussa tehtävällä suorituksen arvioinnilla.
Prosessi mahdollistaa myös molemminpuolisen
palautteen antamisen ja jatkuvan vuoropuhelun.
Kalmarin tavoitteena on, että jokaisella työntekijällä on
oma henkilökohtainen kehittymissuunnitelma. Lisäksi
Kalmarilla on oppimisalusta, jonka avulla työntekijät
voivat hankkia lisää tietoa eri aiheista.
Lisäksi Kalmar on työntekijöidensä kanssa
vuorovaikutuksessa sisäisten arviointien ja auditointien
avulla. Toimipaikoissa tehdään tarvittaessa auditointeja
mahdollisten vastuullisuusriskien tunnistamiseksi ja
vastuullisuuden kypsyystason määrittämiseksi.
Auditoinneissa käydään läpi ja arvioidaan muun muassa
työoloja (esim. palkat, ylityö, työterveys ja -
turvallisuus, yhdistymisvapaus), mahdollisuutta
käyttää ilmiantokanavia sekä pakko- ja lapsityövoiman
käyttöä. Auditoinneilla saadaan myös tietoa niiden
työntekijöiden näkemyksistä, jotka saattavat olla
erityisen alttiita vaikutuksille, kuten naiset ja
siirtotyöläiset. Auditointeja suorittavat Kalmarin
henkilöstö sekä kolmannet osapuolet. Auditointeihin
kuuluu olennaisena osana työntekijöiden haastattelu.
Haastateltujen työntekijöiden ja heidän edustajiensa
antamat tiedot ja näkemykset otetaan huomioon
loppuraporttia ja parannussuosituksia laadittaessa.
Tulokset ilmoitetaan asianomaiselle toimipaikalle, ja
tarvittavista parannustoimista sovitaan yhdessä.
Kalmar tekee yhteistyötä henkilöstön edustajien
kanssa esimerkiksi kansallisten ja paikallisten
ammattiliittojen, henkilöstön edustajien ja
työneuvostojen kautta paikallisen lainsäädännön
mukaisesti. Paikalliset henkilöstön edustajat ja
työneuvostot pidetään ajan tasalla kaikista hankkeista
ja muutoksista, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi
Kalmarin työntekijöihin tai heidän työoloihinsa, ja heidät
otetaan tarvittaessa mukaan neuvotteluihin. Lisäksi
johto ja paikallisesti valitut Kalmarin
henkilöstökokouksen edustajat pitävät etäkokouksia ja
tapaavat vuosittain kasvotusten Kalmarin
henkilöstökokouksessa Euroopassa. Tarkoituksena on
edistää vuorovaikutusta johdon ja henkilöstön välillä
sekä syventää eri liiketoimintayksiköiden ja toimintojen
työntekijöiden välisiä suhteita.
Kalmar arvioi työntekijävuorovaikutuksensa
tehokkuutta esimerkiksi henkilöstö- ja
johtamiskyselyillä. Lisäksi Kalmarin johtamisen
kehittämisohjelmiin osallistuneet yhtiön johtajat voivat
pyytää palautetta suorilta alaisiltaan johtamistyylejä ja
tiimien ilmapiirejä koskevilla kyselyillä, jotta he voivat
parantaa johtamisvalmiuksiaan ja tiiminsä ilmapiiriä.
Esihenkilöiden ja työntekijöiden välinen vuoropuhelu
kehityskeskusteluissa ja muissa keskusteluissa on
toinen tärkeä kanava saada palautetta
vuorovaikutuksesta työntekijöiden kanssa. Kalmarin
henkilöstöjohtajalla on lopullinen operatiivinen vastuu
sen varmistamisesta, että vuorovaikutus
työntekijöiden kanssa todella toteutuu.
Terveyttä ja turvallisuutta koskeva
vuorovaikutus oman henkilöstön kanssa
Useimmissa Kalmarin toimipaikoissa on perustettu
paikallisia työterveys- ja työturvallisuuskomiteoita,
jotka vastaavat paikallisten työterveys- ja
työturvallisuustavoitteiden ja -ohjelmien laatimisesta
sekä tavoitteiden saavuttamisen seurannasta. Näihin
komiteoihin kuuluu työntekijöiden, työnantajan ja
joskus myös Kalmarin paikallisen terveydenhuollon
järjestäjän edustajia. Joillakin pienillä huoltoyksiköillä ei
ole tällaisia komiteoita. Työntekijöiden
terveydenhuolto järjestetään paikallisella tasolla
kussakin toimintamaassa erilaisten kansallisten
säännösten mukaisesti. Kaikkia henkilökohtaisia
terveystietoja käsitellään ehdottoman
luottamuksellisesti ja sovellettavien lakien mukaisesti.
Kalmarilla on tietoturvaohjesääntö tämän
varmistamiseksi.
Kalmar käy koulutuksissa läpi terveys- ja
turvallisuusaiheita työntekijöidensä kanssa. Terveys- ja
turvallisuuskoulutus on osa yhtiön säännöllistä
perehdytysprosessia, ja sitä järjestetään koko
organisaatiossa. Verkko-oppimisalustat tukevat
jatkuvaa kouluttautumista, ja tehtäväkohtaisilla
koulutuksilla varmistetaan, että työntekijät osaavat
tehdä työnsä turvallisesti ja oikealla tavalla. Kaikkien
työntekijöiden on suoritettava Kalmarin eettisiä
toimintaohjeita koskeva verkkokoulutus, johon sisältyy
aina terveyttä ja turvallisuutta käsittelevä osio.
Vankan turvallisuuskulttuurin edistämiseksi Kalmarilla
on useita ennakoivia vuorovaikutustoimia. Johtajat
tekevät paikan päällä turvallisuuskierroksia
saadakseen tietoa päivittäisestä toiminnasta Kalmarin

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 52 |

toimipaikoissa. Näillä turvallisuuskierroksilla pyritään
tunnistamaan mahdollisuudet parantaa turvallisuutta
pyytämällä aktiivisesti työntekijöiltä palautetta ja
suosituksia. Kalmarin työntekijöitä kannustetaan
aktiivisesti ilmoittamaan terveys- ja
turvallisuushavainnoista sekä ehdottamaan ja
toteuttamaan turvallisuus-kaizeneita (jatkuvia
parannushankkeita). Tarvittaessa tarkastuksia ja
arviointeja tehdään myös paikan päällä. Turvallisuuteen
sitoutumisen tärkeimpiä mittareita ovat
turvallisuuskierrosten, turvallisuuskomitean
kokousten, ilmoitettujen turvallisuushavaintojen ja
toteutettujen turvallisuus-kaizenien määrä. Näiden
hankkeiden tehokkuutta mitataan ensisijaisesti
työtapaturmien taajuudella (TRIFR), joka on
turvallisuustason tärkeä viiveellinen indikaattori.
Työterveys- ja työturvallisuustiedot kerätään
järjestelmällisesti Kalmarin kestävyys-
raportointijärjestelmästä, joka on käytössä koko
organisaatiossa.
Juridisen yhtiön johtajalla (maajohtaja, tehtaan johtaja
jne.) on lopullinen operatiivinen vastuu
turvallisuussitoumusten toteutumisesta.
Projektitoimituksissa vastuu on projektista vastaavalla
henkilöllä.
Prosessit kielteisten vaikutusten
korjaamiseksi ja omien työntekijöiden
kanavat huolenaiheiden esiin
nostamiseksi (S1-3)
Kalmarin valitusmekanismi on tehokas,
oikeudenmukainen ja helposti käytettävä keino
ratkaista mahdolliset huolenaiheet tai valitukset
varhaisessa vaiheessa ja rakentavasti, mieluiten ennen
kuin ne kärjistyvät oikeudellisiksi riidoiksi tai
maineriskeiksi. Kalmarin työntekijät voivat ilmoittaa
huolenaiheistaan ja mahdollisista väärinkäytöksistä eri
kanavien kautta:
• Työhön liittyviä ongelmia ja valituksia varten
työntekijöitä kehotetaan ottamaan yhteyttä
esihenkilöönsä, paikalliseen tai konsernin
henkilöstöhallintoon tai eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaavaan tiimiin.
• Terveyteen ja turvallisuuteen liittyvissä asioissa
työntekijät ja ulkopuoliset työntekijät voivat
raportoida turvallisuushavainnoista vakiintuneiden
ilmoituskanavien kautta. Tarvittaessa työntekijät
voivat ilmoittaa tällaisista tapauksista myös suoraan
esihenkilölleen.
• Jos kyseessä on vakava väärinkäytös, työntekijät
voivat käyttää ulkoisesti ylläpidettyä SpeakUp-
kanavaa, jonka kautta voi ilmoittaa epäillyistä
vakavista väärinkäytöksistä tai yhtiön arvoista ja
ohjesäännöistä poikkeavista toimista. SpeakUp-
kanava toimii varhaisena varoitusjärjestelmänä
riskien vähentämiseksi ja edistää korkeaa
liiketoimintaetiikkaa ja luottamusta organisaatiossa
ja sen ulkopuolella. Sekä sisäiset että ulkoiset
sidosryhmät voivat käyttää sitä luottamukselliseen
ja lain salliessa nimettömään ilmoituksen tekoon.
Tietoa huolenaiheiden ilmoittamisesta ja SpeakUp-
kanavasta annetaan työntekijöiden perehdytyksen
yhteydessä, yhtiön vuosittaisessa pakollisessa
eettisten toimintaohjeiden koulutuksessa sekä eri
viestintäkanavien kautta vuoden mittaan.
Kalmar ei vaadi huolenaiheesta ilmoittavalta henkilöltä
todisteita väärinkäytöksestä, mutta ilmoituksen on
oltava vilpitön. Kalmar ei koskaan määrää sanktioita tai
muita seuraamuksia ilmoituksen tehneelle henkilölle,
ellei ilmoitusta ole tehty vilpillisesti, esimerkiksi
tietoisena siitä, että ilmoituksen tiedot ovat vääriä.
Henkilöstöhallinnon vastuulla on eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaavan tiimin tuella
seurata, yritetäänkö vilpittömin mielin huolenaiheista
ilmoittaneita henkilöitä rangaista, ja reagoida tällaisiin
yrityksiin.
Kaikki ilmoitetut huolenaiheet arvioidaan
luottamuksellisesti ja tutkitaan tarvittaessa. Syytösten
mahdollinen vakavuus määrittää tutkimusprosessin ja
tarvittavat ehkäisevät ja korjaavat toimet. Kalmar
määrittää korjaavat toimenpiteet tapauskohtaisesti.
Esimerkiksi vakavissa väärinkäytöstapauksissa
eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
tiimi antaa asiaankuuluville johtajille ja toiminnoille
(esim. sisäinen valvonta, henkilöstöhallinto jne.)
suosituksia asianmukaisista korjaavista toimenpiteistä,
kuten valvontamekanismien kehittäminen, koulutus,
kurinpidolliset toimenpiteet tai sopimuksen
irtisanominen ulkopuolisen kumppanin kanssa.
Asianmukaiset toimenpiteet määritellään tapauksen
yksityiskohtien, asianosaisten henkilöiden tarpeiden,
raskauttavien tai lieventävien olosuhteiden ja
paikallisen lainsäädännön perusteella. Eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava tiimi valvoo
ilmoittamista ja tapausten kehityssuuntauksia sekä
seuraa tapausten korjaavia toimia niiden tehokkuuden
arvioimiseksi. Seurannan tapa ja tyyppi määräytyy
kulloisenkin tapauksen ja korjaustoimien mukaan.
Kalmarin eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta
vastaava johtaja on vastuussa
vaatimustenmukaisuusohjelman, johon myös
SpeakUp-raportointikanava kuuluu, laatimisesta ja siitä
tiedottamisesta eri kanavissa. Näitä ovat esimerkiksi
pakollinen vuosittainen eettisiä toimintaohjeita
koskeva koulutus, säännöllinen työntekijäviestintä,
koulutustilaisuudet, eettisiä toimintaohjeita koskevat
paneelikeskustelut Kalmarin johtoryhmän kanssa,
alempien johtoryhmien ja korkean riskin henkilöstön
tapaamiset sekä eettisiä toimintaohjeita koskevat
ohjeistukset myyntikumppaneille ja kolmansille
osapuolille, kuten jälleenmyyjille ja edustajille. Kalmar

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 53 |

seuraa SpeakUp-kanavan tehokkuutta seuraamalla
kanavan erillisten käyttäjien määrää. Yhtiö myös testaa
kanavan toimivuuden muutosten yhteydessä
varmistaakseen sen asianmukaisen toiminnan.
Vuotuisessa Compass-henkilöstökyselyssä on lisäksi
kysymyksiä SpeakUp-kanavasta ja sen käytöstä.
SpeakUp-kanava löytyy yhtiön intranetistä ja
verkkosivuilta. Kalmarin johtoryhmä käy läpi
vaatimustenmukaisuutta koskevat aiheet sekä erityiset
ja yleiset ohjelmatarpeet ja korjaavat toimenpiteet
eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaavan
tiimin johtamissa eettisiä toimintaohjeita koskevissa
paneelikeskusteluissa kahden kuukauden välein.
Terveys- ja turvallisuuspoikkeamista
ilmoittaminen ja korjaustoimet
Terveys ja turvallisuus on operatiivinen ja paikallinen
teema, jota yksittäiset toimipaikat hallinnoivat. Tämän
vuoksi yhtiön raportointi- ja korjausprosessit
poikkeavat muista olennaisista sosiaalisista teemoista.
Tapaturmien, läheltä piti -tilanteiden ja
turvallisuushavaintojen raportointia edistetään koko
organisaatiossa, jotta olemassa olevia toimintatapoja
voidaan parantaa mahdollisimman nopeasti ja
tehokkaasti. Lisäksi työntekijöillä on oikeus keskeyttää
vaarallinen työ ilman pelkoa vastatoimista.
Työntekijät ja ulkopuoliset työntekijät voivat
raportoida turvallisuushavainnoista vakiintuneiden
ilmoituskanavien kautta. Tarvittaessa työntekijät voivat
ilmoittaa tällaisista tapauksista myös esihenkilölleen,
joka kirjaa ilmoitukset yhtiön raportointijärjestelmään.
Kaikki ilmoitukset arvioidaan, ja aiheesta vastuussa
oleva johtaja päättää asianmukaiset toimet ja ryhtyy
niihin.
Kun turvallisuushavainnosta tai loukkaantumisesta
tehdään ilmoitus, tapauksen mahdollinen vakavuusaste
määrittää tutkintaprosessin sekä tarvittavat ehkäisevät
ja korjaavat toimet. Välittömiin korjaaviin toimiin voi
kuulua ratkaisevia toimenpiteitä, kuten työn
keskeyttäminen, kunnes turvallinen ja kelvollinen
vaihtoehtoinen menetelmä voidaan varmasti ottaa
käyttöön. Näin estetään uudelleenaltistuminen vaaralle
ja asetetaan henkilöstön hyvinvointi etusijalle.
Perusteellisempia ja kestävämpiä parannuksia varten
kehitetään pitkän aikavälin korjaavia toimia. Niihin voi
sisältyä esimerkiksi seuraavia strategisia toimia:
• Parannukset työmenetelmiin: Tämä edellyttää
nykyisten toimintamenettelyjen
uudelleentarkastelua ja -suunnittelua, jotta
turvallisuus voidaan sisällyttää jokaiseen
vaiheeseen. Siihen voi sisältyä nykyisten
työmenetelmien muuttaminen ja uuden teknologian
tai ergonomisten ratkaisujen käyttöönotto fyysisen
rasituksen vähentämiseksi.
• Muutokset turvallisuusmenettelyihin: Tähän voi
sisältyä nykyisten turvallisuuskäytäntöjen, -ohjeiden
ja -ohjesääntöjen tarkistaminen. Usein siihen kuuluu
myös tapahtumasta saatujen kokemusten
hyödyntäminen, alan parhaiden käytäntöjen
käyttöönotto ja kehittyvien sääntelystandardien
noudattamisen varmistaminen. Selkeä viestintä
päivitetyistä menettelyistä ja niihin liittyvä koulutus
ovat ensiarvoisen tärkeitä täytäntöönpanon
onnistumisen kannalta.
• Uudelleenkoulutus: Pitkän aikavälin korjaavissa
toimissa yksi kriittinen osatekijä on työvoiman
uudelleenkouluttaminen. Kyse voi olla nykyisten
turvallisuuskäytäntöjen päivitetyistä kursseista,
uusiin laitteisiin tai menettelyihin liittyvästä
erityiskoulutuksesta tai laajemmista
koulutusohjelmista, joilla vahvistetaan
turvallisuuskulttuuria. Tavoitteena on varmistaa,
että jokaisella on tarvittavat tiedot ja taidot
tehtäviensä turvalliseen ja vastuulliseen
hoitamiseen.
Omaan työvoimaan liittyvät toimet
(S1-4)
Kalmar on ottanut ennakoivasti käyttöön aihekohtaisia
ohjesääntöjä, yksityiskohtaisia ohjeita, parhaita
käytäntöjä ja selkeän viestinnän ehkäistäkseen ja
lieventääkseen tehokkaasti työntekijöihin kohdistuvia
haitallisia vaikutuksia. Ihmisoikeuksiin liittyviä riskejä ja
vaikutuksia käsitellään muun muassa seuraavien
integroitujen prosessien avulla:
• Johtamisjärjestelmät, kuten ISO 45001:
työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien
kansainvälisesti tunnustettujen standardien
täytäntöönpano.
• Paikalliset toimintasuunnitelmat ja riskinarvioinnit:
ehkäisevien toimenpiteiden mukauttaminen
paikallisiin olosuhteisiin ja tunnistettuihin riskeihin.
• Vuorovaikutus työntekijöiden kanssa, mukaan lukien
kyselyt: työntekijöiltä pyydetään aktiivisesti
palautetta huolenaiheiden tunnistamiseksi ja
käsittelemiseksi.
• Sisäiset tarkastukset: ihmisoikeuksien
noudattaminen varmistetaan säännöllisillä
arvioinneilla.
• Koulutus ja tietoisuuden lisääminen: työntekijöille
annetaan ihmisoikeusperiaatteita käsittelevää
koulutusta ja kerrotaan, mikä on heidän roolinsa
niiden noudattamisessa.
• Ennakoiva viestintä ja ohjeet: työntekijöille annetaan
selkeää ja oikea-aikaista tietoa sääntöjen
noudattamisen ja kunnioituksen kulttuurin
edistämiseksi.
Vuonna 2025 Kalmar teki ihmisoikeuksia koskevaan
huolellisuusvelvoitteeseensa merkittäviä parannuksia,
jotka olivat linjassa sen kunnianhimoisen tavoitteen
kanssa saavuttaa ihmisoikeuksien osalta läpinäkyvä
arvoketju vuoteen 2030 mennessä. Vuoden aikana

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 54 |

käynnistettiin useita keskeisiä hankkeita, jotka tukevat
tätä tavoitetta.
Yksi olennainen vaihe oli Kalmarin keskeisten
ihmisoikeuskysymysten määrittäminen. Tähän sisältyi
laaja arviointi yhtiön toimintaan ja arvoketjuun liittyvien
merkittävimpien ihmisoikeusriskien ja -vaikutusten
tunnistamiseksi. Lisätietoja riskien tunnistamisesta ja
keskeisistä ihmisoikeuskysymyksistä on kohdassa
Ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja hallintoon
liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen (IRO-1).
Lisäksi Kalmar julkaisi ja otti käyttöön erillisen
ihmisoikeusohjesäännön. Ohjesäännössä kerrotaan
selkeästi yhtiön ihmisoikeuksia koskevista
periaatteista ja odotuksista, ja se toimii ohjenuorana
kaikille työntekijöille, yhteistyökumppaneille ja
tavarantoimittajille. Sen käyttöönotto merkitsee
virallista ja julkista sitoutumista ihmisoikeuksien
kunnioittamiseen kaikilla liiketoiminnan osa-alueilla.
Lisätietoja ohjesäännöstä on kohdassa Omaan
työvoimaan liittyvät ohjesäännöt (S1-1).
Tehokkaan valvonnan ja vastuuvelvollisuuden
varmistamiseksi Kalmar määritteli myös hallintomallin,
jolla ihmisoikeuksiin liittyviä toimia ohjataan. Tässä
jäsennellyssä lähestymistavassa jaotellaan
ihmisoikeuksia koskevan huolellisuusvelvoitteen
vastuualueet, jotta vastuu on varmasti juurrutettu
organisaatioon. Nimeämällä vaikutusten vastuuhenkilöt
yhtiö voi varmistaa, että ihmisoikeusnäkökohdat
sisällytetään päätöksentekoprosesseihin kaikilla
tasoilla.
Vuonna 2025 huolellisuusvelvoitteeseen liittyviin
toimiin kuului olennaisena osana paikan päällä tehtävät
auditoinnit seuraavissa Kalmarin
kokoonpanolaitoksissa: Ipoh Malesiassa, Stargard
Puolassa ja Shanghai Kiinassa. Auditoinnit tehtiin
yhteistyössä omien työntekijöiden ja kolmannen
osapuolen kanssa, ja niillä pyrittiin saamaan tietoa
ihmisoikeusperiaatteiden käytännön soveltamisesta
Kalmarin toiminnoissa ja toimitusketjussa. Ensisijaisena
tarkoituksena oli saada selvyys nykytilanteesta ja
tunnistaa parannuskohteet. Samalla Kalmar pystyi
auditointien avulla varmistamaan paikallisen
lainsäädännön noudattamisen. Auditoinneissa havaittiin
Kalmarin omaan toimintaan liittyviä vähäisiä
väärinkäytöksiä, kun taas toimitusketjussa havaittiin
vakavampia väärinkäytöksiä, jotka koskivat
alihankkijoita ja niiden työntekijöitä. Näitä havaintoja
käsitellään tarkemmin kohdassa Arvoketjun
työntekijöihin liittyvät toimet (S2-4).
Terveys ja turvallisuus
Kalmarin työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien
ohjesääntöjen sitoumusten käytännön toteutusta ohjaa
Kalmarin turvallisuusohjelma, jonka keskeiset
periaatteet ovat mahdollisten turvallisuusriskien
havaitseminen ja ehkäiseminen sekä niihin reagoiminen.
Kalmarin terveys- ja turvallisuustoimet suunnitellaan ja
toteutetaan ja niitä valvotaan tapaturmatietojen
perusteella. Toimenpiteitä hallinnoidaan
toimipaikkatasolla, sillä jokaisella toimipaikalla on oma
turvallisuudesta vastaava henkilö. Kalmar varmistaa,
että sen toimet eivät aiheuta vaarallisia työolosuhteita
tai edesauta niiden syntymistä asettamalla ihmisten
turvallisuuden aina etusijalle, vaikka aikataulut,
kustannukset tai asiakkaat asettaisivat paineita
päätöksenteolle. Kalmar seuraa ja arvioi toimiensa
tehokkuutta terveys- ja turvallisuustavoitteidensa
avulla.
Vuonna 2025 Kalmarin turvallisuushankkeissa
keskityttiin kolmeen pääalueeseen: järjestelmän- ja
tiedonhallinta, osaamisen kehittäminen ja koulutus
sekä tietoisuuden lisääminen ja viestintä.
Kalmar on aktiivisesti kehittänyt ja ottanut käyttöön
maailmanlaajuisen ohjelman ja prosessin, joiden
tarkoituksena on yksinkertaistaa
turvallisuuspoikkeamien, havaintojen,
turvallisuuskierrosten, tutkimusten ja tarkastusten
raportointia ja hallintaa. Tämän hankkeen on tarkoitus
olla kokonaisuudessaan valmis vuoden loppuun
mennessä. Järjestelmä on kaikkien Kalmarin
työntekijöiden, asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden
käytettävissä, jotta he voivat osallistua
turvallisuustason parantamiseen ilmoittamalla
havainnoistaan. Uuden ohjelman käyttöönoton
helpottamiseksi on laadittu kattavat sisäiset asiakirjat,
ja intranet-sivuille on lisätty selvät ja helppokäyttöiset
ohjeet kaikkia käyttäjiä varten.
Kalmar panosti myös organisaation terveys- ja
turvallisuusosaamisen kehittämiseen järjestämällä
monenlaisia koulutuksia, joilla tähdätään vahvan
turvallisuuskulttuurin rakentamiseen. Kalmarin johtajien
turvallisuuskoulutusta jatkettiin eri puolilla maailmaa,
mikä vahvisti viestiä siitä, että ”jokainen on
turvallisuusjohtaja”. Yhtiö käynnisti myös uuden 5S+-
turvallisuuskoulutusohjelman LEARN verkko-
oppimisalustallaan. Uusi koulutus on suunnattu
toimipaikkojen ja korjaamojen johtajille sekä toiminnan
kehittämistehtävissä työskenteleville, ja sen
tavoitteena on lisätä työpaikan tehokkuutta ja
turvallisuutta. Lisäksi päivitettiin ja parannettiin
olemassa olevia sähköisiä turvallisuus-
koulutusohjelmia.
Vuoden aikana toteutettiin korkeatasoisia
viestintähankkeita, joilla lisättiin tietoisuutta erilaisista
terveys- ja turvallisuusaiheista. Kalmar otti esimerkiksi
käyttöön uuden Safety Vision/Policy -asiakirjan, ja
yhtiön intranetissä olevat turvallisuussivut päivitettiin
toimimaan keskitettynä tietokeskuksena. Yhtiö järjesti
myös turvallisuuteen keskittyviä webinaareja ja

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 55 |

yhteistapaamisia herättääkseen maailmanlaajuista
keskustelua erilaisista terveys- ja turvallisuusaiheista.
Saksassa Kalmarin asiakasrajapinnan yksiköiden
turvallisuustulos oli riittämätön koko vuoden ajan,
eivätkä Kalmarin turvallisuusvaatimukset täyttyneet.
Tämän seurauksena Kalmar aloitti toimipaikassa
sisäisen tarkastuksen puutteiden osoittamiseksi ja
tarvittavien korjaavien toimien toteuttamiseksi.
Oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset
mahdollisuudet kaikille
Kalmarissa käytiin vuoden aikana kattavasti läpi
nykyiset henkilöstöhallintoon liittyvät ohjesäännöt.
Hankkeen tavoitteena oli yhdenmukaistaa nämä
ohjesäännöt paremmin yhtiön ydinarvojen ja
periaatteiden kanssa. Tämän seurauksena kaikki
henkilöstöhallintoon liittyvät ohjesäännöt, joita on
yhteensä 12, päivitettiin vastaamaan uusia vaatimuksia.
Esimerkiksi henkilöstöohjesääntöön sisällytettiin
selkeämmin Kalmarin nollatoleranssi häirintää ja
kiusaamista kohtaan.
Kalmarin osaajien hankintatiimi toteutti useita
hankkeita, joilla varmistetaan oikeudenmukainen
kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille. Käyttöön
otettiin esimerkiksi uusi työnantajan arvolupaus, jossa
korostetaan Kalmarin sitoutumista osallistavaan
kulttuuriin. Yhtiö otti myös käyttöön
sukupuolineutraalit työnantajan brändimateriaalit, ja
rekrytoijia koulutettiin puolueettomaan rekrytointiin,
joka laajennetaan johtajiin vuonna 2026. Lisäksi
yhtiössä panostetaan toimiin, joilla varmistetaan
oikeudenmukainen kohtelu koko seulonta-, valinta-,
työpaikkailmoitus- ja ehdokaskarsintaprosessien ajan.
Kalmar jatkoi vuoden aikana säännöllisiä koulutuksia,
joilla lisätään tietoisuutta monimuotoisuudesta ja
osallisuudesta. Kalmarin johtoryhmän ja
henkilöstöhallinnon johtoryhmän jäsenet suorittivat
koulutuksen, joka valmisti heitä toimimaan johtajina ja
roolimalleina monimuotoisen työvoiman
edistämisessä. Yhtiö on myös sisällyttänyt uusimpaan
LEAD-koulutukseensa uuden osallisuutta käsittelevän
osion, jonka tarkoituksena on auttaa johtajia
tehokkaasti suoriutuvien tiimien muodostamisessa.
Tämä uusi sisältö otetaan osaksi myös parhaillaan
kehitteillä olevaa johtamisen peruskoulutusta, jonka
odotetaan käynnistyvän vuonna 2026.
Kalmar jatkoi myös valmistautumista tulevaan EU:n
palkka-avoimuusdirektiiviin, jonka tavoitteena ovat
palkkausrakenteet, joissa noudatetaan periaatetta
sama palkka samanarvoisesta työstä. Tähän liittyen
Kalmar otti käyttöön uuden työarkkitehtuurin
hallintajärjestelmän. Järjestelmän strategisella
käyttöönotolla voidaan lisätä korvausperiaatteiden
läpinäkyvyyttä ja saada perusteellisempi ja tarkempi
käsitys organisaation nykyisestä palkkajärjestelmästä.
Järjestelmän avulla Kalmar on pystynyt analysoimaan
olemassa olevia palkkiotietojaan ja siten tunnistamaan
mahdolliset palkkaerot. Tämä tunnistamisprosessi on
ratkaiseva askel kohti oikeudenmukaisten
korvauskäytäntöjen varmistamista. Yhtiö tulee
analysoimaan, tunnistamaan ja oikaisemaan havaittuja
sukupuolten välisiä, tai muita, selittämättömiä
palkkaeroja. Kalmar on sitoutunut kaikkien
työntekijöiden oikeudenmukaiseen ja läpinäkyvään
palkitsemiseen
Kaikki edellä mainitut toimet edistävät ohjesäännön
tavoitteiden saavuttamista. Vuoden aikana ei tehty
varsinaisia konkreettisia toimenpiteitä positiivisten
vaikutusten aikaansaamiseksi.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 56 |

Omaan työvoimaan liittyvät tavoitteet (S1-5)

2025 tavoitteet | 2025 saavutukset | 2026 tavoitteet | 2030 tavoitteet
TRIFR <4,5 | TRIFR 5,8 | TRIFR <4,0 | Jokainen palaa kotiin turvallisesti joka päivä
Sosiaaliset auditoinnit kaikille isoille yksiköille (vuoteen 2026 mennessä) | Kolme kuudesta isoista yksiköistä auditoitu | Sosiaaliset auditoinnit kaikille isoille yksiköille | Koko arvoketjussa täysi läpinäkyvyys ihmisoikeuksiin
DE&I-toimintasuunnitelma ja toimenpiteet määritelty | Oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille sisällytettynä olemassa oleviin HR-prosesseihin | Vähintään 32 % johtavassa asemassa olevia naisia | Oikeudenmukainen kohtelu ja mahdollisuus kaikille: • Vähintään 35 % johtavassa asemassa olevia naisia • Sama palkka samasta ja samanarvoisesta työstä

Osana ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuus-
velvoitettaan Kalmar pyrkii saavuttamaan
ihmisoikeuksien osalta läpinäkyvän arvoketjun vuoteen
2030 mennessä. Tähän prosessiin kuuluu olennaisesti
sitoumus tehdä sosiaaliset auditoinnit kaikissa
kuudessa suuressa yksikössä vuoden 2026 loppuun
mennessä. Vuonna 2025 auditoinnit tehtiin Malesian
Ipohissa, Puolan Stargardissa ja Kiinan Shanghaissa.
Vuonna 2026 yhtiö aikoo saada päätökseen jäljellä
olevat auditoinnit Yhdysvaltojen Ottawassa, Suomen
Tampereella ja Ruotsin Ljungbyssä, jotta se saavuttaa
tavoitteensa. Auditoinneista saadut näkökulmat ja
havainnot otetaan huomioon loppuraporttia ja
parannussuosituksia laadittaessa. Tulokset ilmoitetaan
asianomaiselle toimipaikalle, ja tarvittavista
parannustoimista sovitaan yhdessä. Kalmarin
vastuullisuusjohtaja vastaa tavoitteiden asettamisesta
ja niiden yhteensovittamisesta yhtiön omien
sisältöasiantuntijoiden kanssa. Kalmarin
vastuullisuustiimi on vastuussa tavoitteiden
toteuttamisesta ja tiedottaa tavoitteiden
saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä.
Terveys ja turvallisuus
Kalmarin tavoite vuodelle 2025 oli saada kaikkien
työtapaturmien taajuudeksi (TRIFR) alle 4,5. Tavoite
tukee yhtiön sitoumusta tulla työpaikaksi, jossa ei satu
tapaturmia. Vuonna 2025 Kalmarin TRIF-luku oli 5,8, eli
tavoitetta ei saavutettu. Parantaakseen
kokonaisvaltaista turvallisuussuoriutumistaan Kalmar
jatkaa nykyisten turvallisuusaloitteidensa kehittämistä.
Keskeisenä painopisteenä on turvallisuuskulttuurin
vahvistaminen lisäämällä tietoisuutta
turvallisuusaiheista ja tarjoamalla entistä kattavampia
koulutusohjelmia. Kalmarin pitkän aikavälin tavoite on
varmistaa, että jokainen palaa töistä kotiin turvallisesti
joka päivä.
Kalmarin turvallisuusjohtaja vastaa tavoitteen
asettamisesta ja mukauttamisesta yhdessä yhtiön
sisältöasiantuntijoiden kanssa, kun taas johtoryhmä on
vastuussa tavoitteiden hyväksymisestä.
Turvallisuusjohtaja vastaa myös siitä, että tavoitteen
edistymisestä tiedotetaan sisäisesti kuukausittain ja
ulkoisesti neljännesvuosittain.
Oikeudenmukainen kohtelu ja yhtäläiset
mahdollisuudet kaikille
Kalmar asetti vuodelle 2025 tavoitteekseen laatia
selkeän tiekartan, joka sisältää konkreettiset
toimenpiteet oikeudenmukaisen kohtelun ja
yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi.
Tavoite saavutettiin integroimalla nämä periaatteet
osaksi olemassa olevia HR-prosesseja, jolloin niistä
muodostui olennainen osa yrityskulttuuria.
Oikeudenmukaisuuden ja yhdenvertaisuuden
juurruttaminen toimii ohjaavana viitekehyksenä
kehittämisen painopisteille rekrytoinnissa, henkilöstö-
ja kulttuurikehityksessä, työsuhdeasioissa sekä
suorituksen johtamisessa ja palkitsemisessa. Pitkän
aikavälin tavoitteena on, että ylimmässä johdossa
naisten osuus on vähintään 35 prosenttia ja että
samanarvoisesta työstä maksetaan sama palkka
Kalmarin henkilöstöjohtaja vastaa tavoitteen
toteutumisesta ja toimeenpanosta koko
organisaatiossa. Kalmarin henkilöstöhallinnon
johtoryhmä tarkastelee kuukausittain edistymistä kohti
tavoitetta. Se myös jakaa tietoa siitä, miten parannuksia
tehdään eri toiminnoissa ja liiketoimintayksiköissä.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 57 |

Omaan työvoimaan liittyvät mittarit
Työvoimaan koskevat yleiset tunnusluvut
(S1-6, S1-7)
Henkilöstöön liittyvien tietojen raportoinnissa
käytettävä yksikkö on henkilöstömäärä. Kalmarin
työntekijöiden määrä saadaan Kalmarin
henkilöstöhallinnon (HR) Zone-järjestelmästä.
Henkilöstömäärä vahvistetaan vuoden lopussa, ja
vuonna 2025 Kalmar työllisti 5 316 henkilöä. Tässä
selvityksessä esitetty henkilöstömäärä poikkeaa vähän
vuosikertomuksen (5 300) muissa osissa esitetystä
henkilöstömäärästä.
Kalmarilla on omien työntekijöidensä lisäksi
ulkopuolista työvoimaa, johon kuuluu määräaikaisia
työntekijöitä, konsultteja ja vuokratyöntekijöitä.
Ulkopuolisilla työntekijöillä on tyypillisesti
määräaikainen, kokoaikainen sopimus, ja he
työskentelevät esimerkiksi ohjelmistokehityksessä,
palveluissa, kokoonpanossa, tutkimus- ja
kehitystoiminnassa sekä tiedonhallinnassa.
Ulkopuolinen työvoima ei sisällä alihankkijoita, joilta
Kalmar ostaa vain ennalta määriteltyjä toimituksia,
kuten tuotteita tai jatkuvaa palvelua, jota hallinnoi
yksinomaan toimittaja (ei nimettyä linjaesihenkilöä
Kalmarilla).

Keskeiset työntekijäluvut | 2025 | 2024
Työntekijöiden määrä | 5 316 | 5 218
Naiset | 1 017 | 984
Miehet | 4 299 | 4 234
Joista vakituisia | 4 893 | 4 781
Naiset | 928 | 890
Miehet | 3 965 | 3 891
Joista määräaikaisia | 423 | 437
Naiset | 89 | 94
Miehet | 334 | 343
Vaihtelevan työajan työntekijät* | 224 | 241
Naiset | 47 | 43
Miehet | 177 | 198
Joista kokoaikaisia | 5 224 | 5 125
Naiset | 977 | 951
Miehet | 4 247 | 4 174
Joista osa-aikaisia | 92 | 93
Naiset | 40 | 33
Miehet | 52 | 60
Ulkopuolisen työvoiman määrä | 171 | 186
Työvoima yhteensä | 5 487 | 5 404
* Vaihtelevan työajan työntekijät voivat olla joko vakituisia tai määräaikaisia.

Työntekijöiden määrä alueittain | AMER | APAC | EMEA | Yhteensä
Vakituisten työntekijöiden määrä | 506 | 1 293 | 3 094 | 4 893
Määräaikaisten työntekijöiden määrä | 1 | 148 | 274 | 423
Vaihtelevan työajan piiriin kuuluvien työntekijöiden määrä | 194 | 4 | 26 | 224
Kokoaikaisten työntekijöiden määrä | 507 | 1 430 | 3 287 | 5 224
Osa-aikaisten työntekijöiden määrä | 0 | 11 | 81 | 92
Omat työntekijät yhteensä | 507 | 1 441 | 3 368 | 5 316

Työntekijöiden määrä maittain, joissa oli vähintään 10 % työvoimasta vuonna 2025
Malesia | 779
Puola | 710
Suomi | 560
Espanja | 549

Työntekijöiden vaihtuvuus | 2025 | 2024
Yhtiöstä lähteneiden työntekijöiden määrä | 615 | 574
Työntekijöiden vaihtuvuus (%) | 13 % | 12 %
* Työntekijöiden vaihtuvuusmittarit sisältävät vain omat vakituiset työntekijät, jotka lähtevät yhtiöstä omasta tahdostaan.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 58 |

Monimuotoisuusmittarit (S1-9)

Ikäryhmä | 2025 | 2024
Alle 30-vuotiaat | 843 | 808
30–50-vuotiaat | 3 217 | 3 180
Yli 50-vuotiaat | 1 256 | 1 230

| Johtoryhmä | Johtotehtävät
Ylemmät toimihenkilöt sukupuolittain | lukumäärä | % | lukumäärä | %
Mies | 7 | 64 % | 82 | 71 %
Nainen | 4 | 36 % | 34 | 29 %

Koulutuksen ja osaamisen kehittämisen
mittarit (S1-13)

Osaamisen kehittämisen mittarit | 2025 | 2024
Työntekijät, jotka käyvät säännöllisesti tavoite- ja kehityskeskusteluja | 97 % | 97 %
Nainen | 97 % | 97 %
Mies | 97 % | 96 %

Vuonna 2025 kehityskeskusteluihin osallistui 97
prosenttia Kalmarin työntekijöistä. Työntekijät, joilla ei
ole pääsyä yhtiön henkilöstötietojärjestelmään
(pääasiassa työntekijät tuotannossa ja
huoltoyksiköissä), kuuluvat paikallisen tavoite- ja
kehityssuunnitelmaprosessin piiriin.
Työterveys- ja työturvallisuusmittarit
(S1-14)

Työterveys- ja turvallisuusmittarit | 2025 | 2024
Kaikkien työtapaturmien taajuus (TRIFR)* | 5,8 | 5,5
Kirjattavat työtapaturmat | 66 | 55
Työperäisistä loukkaantumisista ja sairastumisista johtuneet kuolemantapaukset | 0 | 0
Omat työntekijät, jotka kuuluvat terveys- ja turvallisuusjohtamisjärjestelmän piiriin, ISO 45001** | 100 % | 100 %
* Mittari ilmaistaan tapaturmien määränä miljoonaa työtuntia kohti. ** Kokoonpanolaitokset ja innovaatiokeskukset

Kalmarin turvallisuustasoa seurataan useilla mittareilla,
joista yleisimmin käytetään TRIFR-lukua (total
recordable injury frequency rate). TRIFR sisältää
kuolemantapaukset, poissaoloon johtaneet
tapaturmat, sairaanhoitoa edellyttäneet tapaturmat
sekä tapaukset, joissa työtehtäviä on jouduttu
rajoittamaan, ja se ilmaistaan tapaturmien määränä
miljoonaa työtuntia kohti. Vuonna 2025 Kalmarin
TRIFR-luku oli 5,8, Työtapaturmia oli 66, eikä vuoden
aikana sattunut yhtään kuolemantapausta.
Kalmarin turvallisuusluvut kattavat yhtiön omat
työntekijät ja tietyt ulkopuoliset urakoitsijat (kuten
määräaikaiset työntekijät ja vuokratyöntekijät) mutta
eivät alihankkijoita puutteellisten työaikatietojen
vuoksi. Työterveys- ja työturvallisuustiedot kerätään
Kalmarin vastuullisuusraportointijärjestelmästä, joka on
käytössä koko organisaatiossa.
Kaikki kirjattavat tapaturmat tutkitaan ja niiden
johdosta toteutetaan korjaavia toimenpiteitä
vastaavien tapaturmien estämiseksi jatkossa. Myös
vakavat läheltä piti -tilanteet käsitellään samalla
tavalla. Asianomaiset henkilöt osallistuvat prosessiin ja
heille kerrotaan toimista. Kalmar ei pysty ilmoittamaan
työperäisten sairauksien, tapaturmien ja
kuolemantapausten takia menetettyjen työpäivien
määrää, koska yhtiöllä ei ole pääsyä tietoon
työntekijöiden sairauslomien syistä.
Vuonna 2025 Kalmar tunnisti ongelmia
sairauspoissaolojen raportoinnissa, jotka johtuivat
toimitettujen tietojen puutteista. Tämän seurauksena
Kalmar ei tällä hetkellä pysty raportoimaan luotettavaa
tietoa, ja sen on kehitettävä raportointikäytäntöjään
seuraavan vuoden aikana.
Palkitsemismittarit (S1-16)

Palkkatiedot | 2025 | 2024
Sukupuolten palkkaero (%) | -4,9 % | -1,1 %
Kokonaispalkkiosuhde | 20,5 | 10,8

Sukupuolten välinen palkkaero Kalmarissa lasketaan
työntekijän peruspalkan perusteella, sillä Kalmarilla ei
tällä hetkellä ole käytettävissään kattavia tietoja
kokonaispalkitsemisen eri elementeistä globaalisti.
Sukupuolten palkkaero on esitetty Kalmarin kaikkien
työntekijöiden osalta globaalina keskiarvona. Naisten
korkeampaa keskipalkkaa selittää se, että naisten
osuus toimihenkilöistä on korkeampi verrattuna naisten
osuuteen työntekijöistä. Globaali keskiarvo ei
välttämättä anna oikeaa tietoa todellisista
palkkaeroista vertailukelpoisten tehtävien välillä ja
Kalmar tulee kehittämään raportointia tulevina vuosina
niin että maa- ja tehtäväkohtaiset tekijät voidaan ottaa
huomioon. Tämä tullaan toteuttamaan EU:n palkka-
avoimuusdirektiivin vaatimusten mukaisesti.
Vuoden 2025 kokonaispalkkiosuhde lasketaan
keskimääräisen työntekijän ja korkeimman palkan
saaneen työntekijän (toimitusjohtajaa lukuun
ottamatta) välillä. Tiedot sisältävät Kalmarin maksamat
kokonaispalkat ja työntekijöiden palkkiot, joista

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 59 |

raportoidaan ulkoisesti. Ulkoisesti raportoidut luvut
sisältävät kaikkien työntekijöiden kokonaispalkkiot.
Tällä lähestymistavalla Kalmar ei kuitenkaan pysty
tällä hetkellä antamaan mediaanityöntekijän
kokonaispalkkiosuhdetta, vaan ainoastaan
keskiarvoisen työntekijän kokonaispalkkiosuhteen.
Väärinkäytökset, valitukset ja vakavat
ihmisoikeusvaikutukset (S1-17)

Ilmoitukset ja tapaukset | 2025 | 2024
Syrjintäilmoitukset, häirintä mukaan lukien | 11 | 12
Vakavat ihmisoikeusloukkaukset | 0 | 0

Vuonna 2025 Kalmarin eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava tiimi sai 37 (35*)
ilmoitusta tai huolenilmausta mahdollisesta
väärinkäytöksestä. Nämä koskivat kaikkiaan 33 (33*)
asiaa (joistakin asioista tehtiin useita ilmoituksia). Tiimi
katsoi, että tutkintaa tarvittiin 5 (14) ilmoitetuista
tapauksista. Lisäksi tiimi jatkoi vuoden aikana 2 (3)
ennen vuotta 2025 aloitettua tutkintaa. Tutkitut 7 (17)
tapausta koskivat ongelmia, kuten petoksia, kiristystä,
ulospäin suuntautuvaa korruptiota, eturistiriitoja,
kavallusta sekä kiusaamista.
Eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
tiimi sai vuoden aikana päätökseen yhteensä 6 (13)
tapausta. Syytökset osoitettiin kokonaan tai osittain
paikkansapitäviksi 1 (7) päätökseen saadussa
tapauksessa. Niissä tapauksissa korjaaviin
toimenpiteisiin sisältyi joissakin tapauksissa
kurinpidollisia toimenpiteitä, kuten varoituksia tai
irtisanomisia, ja/tai ohjesääntöjen ja prosessien
parannuksia.
Syrjintätapaukset, mukaan lukien häirintä, käsitellään
HR-organisaatiossa ja niitä kerätään useiden eri
kanavien kautta. Nämä tiedot tallennetaan SpeakUp-
järjestelmään, joka on vakavista väärinkäytöksistä
ilmoittamisen ja tapausten hallinnan keskitetty
järjestelmä. Vuonna 2025 ilmoitettiin 11 (12)
syrjintätapauksesta, häirintä- ja kiusaamistapaukset
mukaan lukien. Näistä 4 (8) ilmoitettiin eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle tiimille ja 7 (4)
henkilöstötoiminnolle. Kalmarin omassa toiminnassa ei
kirjattu yhtään vakavaa ihmisoikeusloukkausta vuonna
2025. Tapausten tai valitusten johdosta ei aiheutunut
merkittäviä sakkoja, rangaistuksia tai
vahingonkorvauksia.
*Lukujen oikaisu: Vuonna 2024 raportoidut mittarit on oikaistu
vuodelle 2025. Muutos johtuu HR:stä peräisin olevien
tapausten poissulkemisesta, jotka sisältyivät aiemmin vuoden
2024 raportointiin.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 60 |

S2 Arvoketjun työntekijät
Kalmarin terveys- ja turvallisuustyö kattaa paitsi yhtiön
omat työntekijät, myös sen toimittajat ja Kalmarin
laitteita käyttävät asiakkaiden työntekijät. Koska suurin
osa Kalmarin materiaaleista ja komponenteista
hankitaan ulkopuolisilta toimittajilta, yhtiö tiedostaa
mahdolliset kielteiset vaikutukset, joita sen toiminta voi
aiheuttaa toimitusketjussa. Kalmarin arvoketjun
työntekijöitä ovat työntekijät, jotka työskentelevät
tehtailla, joissa tuotetaan terästä ja teräsrakenteita,
elektronisia komponentteja, hydraulisia laitteita,
voimansiirtolaitteita, akkuja ja erilaisia muita
hyödykkeitä ja sarjavalmisteisia osia. Kuten teollisessa
toiminnassa yleensä, arvoketjun työntekijät saattavat
kohdata huonoja työoloja liittyen yksilöllisiin terveys- ja
turvallisuusongelmiin, sekä saada riittämätöntä palkkaa
ja/tai työskennellä liian pitkiä aikoja. Terveys- ja
turvallisuuspuutteet voivat aiheuttaa toimittajan
työntekijöille terveysongelmia, eriasteisia tapaturmia
tai jopa kuolemantapauksia.
Myös asiakaspalautteen ja mediaraporttien perusteella
raskaiden koneiden käyttäjiin kohdistuvia riskejä ovat
terveysongelmat, vähäiset tai vakavat henkilövahingot
ja jopa kuolemantapaukset. Kalmarin laitteiden
loppukäyttäjät ovat yleensä Kalmarin asiakkaiden
työntekijöitä. Vaikka loukkaantumisen perimmäinen
syy ei yleensä liity suoraan Kalmarin laitteeseen,
yhdistävä tekijä voi olla se, että asiakkaan toimesta ei
ole annettu riittävää koulutusta laitteen käyttöön.
Laitteiden käyttäjät tarvitsevat tarkat ja helposti
saatavilla olevat tuotetiedot voidakseen suorittaa
työnsä turvallisesti. Kalmarin vastuulla on toimittaa
käyttöopas jokaisen myydyn laitteen mukana, ja
asiakkaan vastuulla on antaa käyttäjille asianmukaiset
ja riittävät tiedot, jotta laitteita ei käytetä turvattomasti.
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet (SBM-3)

Työolosuhteet
Vaikutukset
– Kalmarin liiketoiminnalla on kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen koko arvoketjussa. + Kalmar asettaa turvallisuuden etusijalle laitteidensa suunnittelussa ja sisällyttää niihin useita ominaisuuksia, jotka vähentävät onnettomuus- ja loukkaantumisriskejä. – Kalmarin toimitusketju on monimutkainen, ja huonoja työoloja, kuten riittämättömiä palkkoja ja/tai liian pitkiä työpäiviä, saattaa esiintyä tuotantoketjun alkupäässä erityisesti maissa, joissa työlainsäädäntö on riittämätön tai sen noudattamista valvotaan heikosti. + Kalmar voi auttaa toimittajiaan parantamaan ihmisoikeuksiin liittyvää suoritustaan toimittajien huolellisuusvelvoitteen prosessien avulla. Kalmar tarkastaa strategisia toimittajiaan, ja yhtiöllä on tiukat vaatimukset kaikille toimittajille.
Muut työhön liittyvät oikeudet
Vaikutukset
–Ilman läpinäkyvyyttä ja säännöllistä työolojen seurantaa ylävirran arvoketjussa voi esiintyä vakavia ihmisoikeusongelmia, kuten nykyaikaista orjuutta ja pakkotyötä.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 61 |

Kehittämällä samaan aikaan jatkuvasti turvallisempia,
hiljaisempia, ergonomisempia ja puhtaampia laitteita ja
ratkaisuja Kalmar voi vähentää haitallisten terveys- ja
turvallisuusvaikutusten riskiä yhtiön laitteiden
käyttäjille.
Kalmar tiedostaa, että sen monimutkaisessa
toimitusketjussa on mahdollisia haasteita liittyen
riittämättömiin palkkoihin ja liian pitkiin työaikoihin
toiminnoissa, jotka sijaitsevat alueilla, joilla
työlainsäädäntö on riittämätöntä tai huonosti valvottua.
Lisäksi Kalmar on tunnistanut, että sen toimitusketjussa
on mahdollinen laajalle levinnyt riski pakkotyön ja
lapsityövoiman käytöstä, joka liittyy erityisesti
tiettyihin hankintaryhmiin ja -materiaaleihin sekä
maantieteellisiin alueisiin.
Jotta näitä riskejä voitaisiin ennakoivasti käsitellä ja
lieventää, Kalmar noudattaa toimitusketjussaan
jatkuvaa huolellisuusvelvoitetta. Yhtiöllä on
liikekumppaneiden eettisissä toimintaohjeissa tiukat
vaatimukset toimittajilleen ja muille
yhteistyökumppaneilleen, ja yhtiö suorittaa
säännöllisesti toimittajien arviointeja ja auditointeja.
Näin menettelemällä varmistetaan, että Kalmar ryhtyy
ennakoiviin toimiin ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi
koko maailmanlaajuisessa toimitusketjussaan. Kalmar
voi auttaa toimittajiaan parantamaan ihmisoikeuksiin
liittyvää toimintaansa vuorovaikutuksen ja tuen avulla.
Lue lisää toimittajien vastuullisuusarvioinneista
kohdasta Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimet
(S2-4).
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
ohjesäännöt (S2-1)
Kalmarin liikekumppaneiden eettiset toimintaohjeet
koskevat kumppaneita yhtiön arvoketjun kaikissa
osissa, mutta ohjeissa painotetaan enemmän
toimitusketjua. Liikekumppaneiden eettisissä
toimintaohjeissa asetetaan Kalmarin liikekumppaneille
ihmisoikeuksiin liittyviä vaatimuksia, esimerkiksi
terveyteen ja turvallisuuteen sekä työolosuhteisiin
liittyen. Toimintaohjeet edellyttävät, että Kalmarin
liikekumppanit tarjoavat työntekijöilleen turvallisen ja
terveellisen työympäristön kaikkien sovellettavien
lakien ja määräysten mukaisesti. Asianmukaiset
terveys- ja turvallisuustiedot, koulutus ja
turvallisuusohjeet on annettava työntekijöiden
ymmärtämällä kielellä, ja liikekumppaneiden
työntekijöille on tarjottava kaikki tarvittavat
turvavarusteet. Liikekumppaneiden on myös
noudatettava sovellettavaa työlainsäädäntöä, mukaan
lukien minimipalkkoja ja työaikaa koskevat lait.
Toimintaohjeissa kielletään nykyaikaisen orjuuden
kaikki muodot, kuten pakkotyö, lapsityövoima ja
ihmiskauppa. Ne kuuluvat myös toimittajien kanssa
solmittuihin sopimuksiin ja yleisiin ostoehtoihin. Kalmar
valvoo näiden sitoumusten noudattamista vastuullisia
hankintoja koskevien käytäntöjensä avulla. Lisätietoja
eettisistä toimintaohjeista on kohdassa
Ilmastonmuutokseen liittyvät ohjesäännöt (E1-2).
Kalmarin ihmisoikeusohjesäännössä määritellään
yhtiön ihmisoikeuksiin liittyvät periaatteet, joita yhtiö
edellyttää kaikkien liikekumppaneidensa noudattavan.
Ohjesäännössä käydään läpi muun muassa seuraavat
aiheet: terveys ja turvallisuus, oikeudenmukaiset
mahdollisuudet ja syrjimättömyys, kunnioittava
kohtelu ja häirinnän estäminen, yhdistymisvapaus ja
työehtosopimusneuvottelut, oikeudenmukainen työ
palkkojen ja työaikojen osalta, vapaaehtoisuuteen
perustuva työsuhde ja lapsityövoiman käytön
kieltäminen. Ohjesääntö sisältää sitoumuksia
kunnioittaa kansainvälisesti tunnustettuja
ihmisoikeuksia ja tehdä yhteistyötä vaikutusten
kohteina olevien ihmisten kanssa asianmukaisten
korjaustoimien varmistamiseksi. Lisätietoja
ohjesäännöstä on kohdassa Omaan työvoimaan
liittyvät ohjesäännöt (S1-1).
Molemmat edellä mainitut ohjesäännöt vahvistavat
entisestään Kalmarin sitoutumista esimerkiksi
kansainväliseen ihmisoikeuslakiin, YK:n Global
Compact -aloitteeseen, OECD:n toimintaohjeisiin
monikansallisille yrityksille, YK:n yrityksiä ja
ihmisoikeuksia koskeviin periaatteisiin sekä
Kansainvälisen työjärjestön julistukseen työelämän
perusperiaatteista ja -oikeuksista.
Vuorovaikutusprosessit arvoketjun
työntekijöiden kanssa (S2-2)
Kalmarin toimittajien vastuullisuusarvioinnit ovat
vuorovaikutuskeinoja toimitusketjun työntekijöiden
kanssa, joiden avulla yhtiö pyrkii selvittämään, miten
Kalmarin liiketoiminta vaikuttaa heihin. Prosessi
painottaa vastuullisuusriskien tunnistamista ja
käsittelyä toimitusketjussa, ja yhtiö on sisällyttänyt
tiukat ihmisiin liittyvät vastuullisuusvaatimukset
toimittajiensa perehdytykseen sekä
vuorovaikutusprosesseihin Kalmarin ja sen toimittajien
välillä.
Arviointeihin kuuluu paikan päällä suoritettavia
auditointeja mahdollisille uusille toimittajille ja
nykyisille korkean riskin toimittajille, joita valvotaan
jatkuvasti. Paikan päällä tehtävillä auditoinneilla
määritetään toimittajan ihmisoikeuksia koskevan
huolellisuusvelvoitteen kypsyystaso, arvioidaan
toimittajan tapaa käsitellä tietyt asiat sekä tunnistetaan
ja arvioidaan toimittajan toimintaan tai arvoketjuun
liittyvät todelliset ja mahdolliset ihmisoikeusriskit.
Tarkastuksissa arvioitavia yleisiä ihmisoikeusriskejä
ovat muun muassa työolot (esim. palkat, ylityöt,
työterveys ja -turvallisuus, yhdistymisvapaus),
mahdollisuus käyttää ilmiantokanavia sekä pakko- ja
lapsityövoiman käyttö.
Mahdollisten uusien toimittajien auditoinnit arvioi
Kalmarin henkilöstö, kun taas valittujen korkean riskin

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 62 |

toimittajien auditoinnit suorittaa yleensä kolmas
osapuoli Kalmarin puolesta. Olennainen osa näitä
tarkastuksia ovat toimittajien työntekijöiden
haastattelut, joiden avulla saadaan arvokasta tietoa
esimerkiksi toimittajien toimipaikoissa vallitsevista
terveys- ja turvallisuusolosuhteista. Haastateltujen
arvoketjun työntekijöiden ja heidän edustajiensa
antamat tiedot ja näkemykset otetaan huomioon
loppuraporttia ja parannussuosituksia laadittaessa.
Tulokset ilmoitetaan toimittajalle, ja tarvittavista
parannustoimista sovitaan yhdessä. Tuloksia arvioidaan
myös sisäisesti, ja niitä hyödynnetään toimittajien
vastuullisuusvaikutusten ja -riskien arvioinnissa. Paikan
päällä tehtävät auditoinnit suoritetaan vuosittain ja
tarpeen mukaan.
Vuorovaikutuksen toteutuminen on Kalmarin
hankintajohtajan vastuulla. Kalmar arvioi
vuorovaikutuksen tehokkuutta esimerkiksi seuraamalla
toimittajan vastuullisuutta koskevien arviointien
tuloksia ja korjaavia toimintasuunnitelmia sekä
kolmannen osapuolen auditoinneilla että Kalmarin
edustajien paikan päällä tekemillä auditoinneilla.
Kalmar pyrkii jatkuvasti parantamaan laitteidensa
turvallisuutta olemalla vuorovaikutuksessa
asiakkaidensa kanssa. Tämä yhteistyöhön perustuva
lähestymistapa ulottuu vaatimustenmukaisuutta
pidemmälle, ja sen tavoitteena on sisällyttää
turvallisuus suoraan tuotteiden suunnitteluvaiheeseen.
Asiakasymmärrys on ratkaisevassa asemassa, jotta
voidaan tunnistaa mahdollisia turvallisuusparannuksia
ja varmistaa, että Kalmarin laitteet täyttävät
korkeimmat turvallisuusstandardit todellisissa
käyttöympäristöissä. Asiakkailta saadun tiedon
perusteella voidaan esimerkiksi parantaa koneen
ergonomiaa, näkyvyyttä ja vakautta tai ottaa käyttöön
kehittyneitä turvallisuusominaisuuksia.
Lisäksi Kalmar tekee tiivistä yhteistyötä asiakkaidensa
kanssa lukuisissa paikoissa eri puolilla maailmaa.
Näiden yhteistyöjaksojen aikana yhteiset
turvallisuuden parantamistoimet voidaan räätälöidä
tiettyihin toimintaympäristöihin, ja niihin voi sisältyä
esimerkiksi seuraavia toimia:
• Turvallisuusarvioinnit paikan päällä: mahdollisten
vaarojen tunnistaminen ja lieventävien strategioiden
kehittäminen.
• Koulutusohjelmat: turvallisia käyttö- ja
huoltokäytäntöjä käsittelevän koulutuksen
antaminen käyttäjille ja huoltohenkilöstölle.
• Parhaiden käytäntöjen jakaminen: hyödyllisten
turvallisuustietojen jakamisen helpottaminen
Kalmarin ja sen asiakkaiden välillä.
Vastuu tämän vuorovaikutuksen toteutumisesta on
Kalmarin myyntitoiminnolla ja liiketoimintayksiköiden
edustajilla. Nämä henkilöt toimivat ensisijaisina
yhteyshenkilöinä, jotka vaalivat vahvoja suhteita
asiakkaisiin ja helpottavat tärkeiden turvallisuustietojen
vaihtoa. Vuorovaikutus on dynaamista, ja se mukautuu
kuhunkin asiakassuhteen ja sen toiminnallisten
tarpeiden mukaan.
Asiakaspalaute toimii Kalmarille mekanismina, jonka
avulla se arvioi turvallisuuteen liittyvien hankkeidensa
tehokkuutta. Asiakaspalautetta analysoimalla Kalmar
voi mitata turvallisuusparannustensa vaikutusta,
yksilöidä kehitettäviä alueita ja varmistaa, että Kalmarin
sitoutuminen turvallisuuteen näkyy konkreettisina
etuina sen asiakkaille ja heidän työntekijöilleen. Tämä
jatkuva vuorovaikutuksen, palautteen ja parannusten
sykli korostaa Kalmarin sitoutumista toimittaa
turvallisia ja luotettavia laitteita.
Prosessit haitallisten vaikutusten
korjaamiseksi ja arvoketjun työn-
tekijöiden kanavat huolenaiheiden
esiin nostamiseksi (S2-3)
Kalmar edellyttää liikekumppaneiden eettisissä
toimintaohjeissa, että sen toimittajilla ja muilla
kumppaneilla on oltava raportointimekanismi, jonka
avulla työntekijät ja muut sidosryhmät voivat nostaa
esiin huolenaiheita. Liikekumppaneiden on myös
varmistettava, että heillä on käytössään asianmukaiset
menettelyt tällaisten tapausten käsittelyä varten.
Lisäksi liikekumppaneiden on sitouduttava korjaamaan
mahdolliset väärinkäytökset. Tietoa valituskanavan
olemassaolosta kysytään Kalmarin toimittajien
vastuullisuusarvioinneissa. Asia tarkistetaan myös
paikan päällä tehtävien auditointien yhteydessä, joita
Kalmar suorittaa mahdollisille uusille toimittajille ja
valituille nykyisille strategisille toimittajille.
SpeakUp on Kalmarin oma, vakavista väärinkäytöksistä
ilmoittamiseen tarkoitettu kanava. Se on kaikkien
arvoketjun työntekijöiden käytettävissä mahdollisista
vakavista, Kalmarin eettisiä toimintaohjeita, muita
ohjesääntöjä tai sovellettavia lakeja ja määräyksiä
rikkovista väärinkäytöksistä ilmoittamiseen. Kalmar
kertoo SpeakUp-kanavasta myynnin kolmansille
osapuolille, kuten jälleenmyyjille ja edustajille,
perehdytyksen ja valvonnan aikana järjestettävässä
koulutuksessa. Yhtiö myös kertoo toimittajilleen
SpeakUp-kanavan käytön mahdollisuudesta. SpeakUp-
kanavan ohella arvoketjun työntekijät voivat ilmoittaa
huolenaiheistaan ja havainnoistaan suoraan Kalmarin
yhteyshenkilölle. Kalmar seuraa SpeakUp-kanavan
tehokkuutta seuraamalla kanavan erillisten käyttäjien
määrää. Yhtiö myös testaa kanavan toimivuuden
muutosten yhteydessä varmistaakseen sen
asianmukaisen toiminnan. Tarkempi kuvaus SpeakUp-
kanavan kautta tehtyjen ilmoitusten

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 63 |

tutkintaprosessista on kohdassa Liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyvät ohjesäännöt ja yrityskulttuuri
(G1-1).
Jos Kalmarin havaitaan aiheuttaneen
ihmisoikeusloukkauksen tai myötävaikuttanen
sellaiseen, yhtiö soveltaa tapauskohtaista
lähestymistapaa korjaaviin ja parantaviin toimiin.
Tarvittavat korjaustoimet määrittyvät tapauksen
yksityiskohtien, vaikutusten kohteena olevien
henkilöiden tarpeiden ja paikallisen lainsäädännön
perusteella. Samalla Kalmar sitoutuu siihen, ettei se
estä vaikutusten kohteena olevaa henkilöä
käyttämästä muita korjaavia keinoja, kuten
oikeustoimia. Kalmar voi tarvittaessa myös tehdä
yhteistyötä muiden kanssa voidakseen tarjota
asianmukaisia korjaavia toimia henkilöille, joihin
vaikutukset kohdistuvat. Korjaavien toimien
tehokkuutta voidaan arvioida esimerkiksi asianosaisten
henkilöiden palautteen perusteella.
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
toimet (S2-4)
Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien merkittävien
kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja
lieventämiseksi Kalmar suorittaa toimittajien
vastuullisuusarviointeja. Arviointeja hallinnoidaan
järjestelmällisesti useiden sisäisten toimintojen kautta
(esim. vastuullisuus, hankinnat), ja niitä tuetaan
seuraavilla ohjesäännöillä ja käytännöillä:
• Kalmarin liikekumppaneiden eettiset toimintaohjeet
• toimittajien itsearvioinnit ja -auditoinnit
• toimittajien hyväksyminen ja sopimukset.
Osana Kalmarin toimittajien perehdytystä uusien
suorien tavarantoimittajien on täytettävä
ennakkovaatimukset ja läpäistävä Kalmarin suorittama
auditointi, ennen kuin ne hyväksytään toimittajiksi.
Ennakkovaatimuksiin kuuluu sitoutuminen
liikekumppaneiden eettisiin toimintaohjeisiin, Kalmarin
suorittama riskiarviointi, toimittajan itsearviointi
kolmannen osapuolen alustalla sekä paikan päällä
tehtävä auditointi, jonka suorittaa Kalmarin toimittajien
kehittämisestä vastaava tiimi. Auditoinneissa noin 20
prosenttia kysymyksistä liittyy toimittajan tapaan
hallita työ- ja ihmisoikeusasioita, työterveyttä ja -
turvallisuutta, korruption torjuntaa ja ympäristöasioita.
Kalmarin liikekumppaneiden eettisissä
toimintaohjeissa asetetaan korkeat eettiset
periaatteet ja vaatimukset koskien ihmisoikeuksia,
eettisiä liiketoimintakäytäntöjä ja korruptiota ja joita
kaikkien toimittajien on noudatettava. Eettisten
toimintaohjeiden vaatimusten noudattaminen on
perusedellytys yhtiön hankintasopimuksissa.
Kalmar valvoo liikekumppaneiden eettisten
toimintaohjeiden noudattamista toimittajien
itsearvioinneilla, joista huolehtii kolmas osapuoli.
Näiden arviointien avulla yhtiö päättelee toimittajiensa
vastuullisuustason ja siihen liittyvät riskit. Arvioinnin
suorittaminen on pakollista kaikille strategisille
toimittajille. Siihen sisältyy kyselyjä, jotka koskevat
esimerkiksi terveyttä ja turvallisuutta, ihmisoikeuksia,
toimitusketjun hallintaa, valitusmekanismeja,
ilmastostrategioita ja -tavoitteita sekä
huolellisuusvelvoitteen prosesseja. Kun itsearvioinnit
on toimitettu, vastaukset pisteytetään. Alhaisimmat
pistemäärät saaneet toimittajat, joiden kohdalla on
siten suurempi potentiaalinen riski, asetetaan etusijalle
paikan päällä tehtävissä auditoinneissa. Auditoinnit
toimivat todentamisvaiheena, jonka aikana Kalmar voi
tehdä perusteellisia arvioita työoloista, työntekijöiden
hyvinvoinnista ja eettisten normien noudattamisesta
suoraan toimittajan tiloissa. Lisätietoa auditoinneista on
kohdassa Vuorovaikutusprosessit arvoketjun
työntekijöiden kanssa (S2-2). Lisäksi valittujen
toimittajien on täytettävä vuosittain itsearviointi, jos
niiden edellinen pistemäärä oli alhainen tai jos arviointia
on päivitetty. Alusta myös antaa toimittajille
suosituksia niiden vastuullisuustason parantamiseksi.
Jos auditoinneissa havaitaan, että Kalmarin
liikekumppaneiden eettisiä toimintaohjeita ei noudata,
yhtiö päättää korjaavista toimenpiteistä ja aikatauluista
yhdessä toimittajan kanssa. Kalmar määrittää
tarvittavat ja asianmukaiset toimenpiteet
tapauskohtaisesti löydösten vakavuuden mukaan.
Ensisijaisena tavoitteena on aina tehdä yhteistyötä
toimittajan kanssa tämän vastuullisuuden
parantamiseksi. Jos kumppani ei kuitenkaan halua
ryhtyä yhteisesti sovittuun korjaavaan
toimenpiteeseen, Kalmarilla on oikeus olla
hyväksymättä uutta toimittajaa tai irtisanoa olemassa
oleva sopimus. Yhtiö seuraa toimittajien
toimenpiteiden tehokkuutta.
Vuonna 2025 Kalmar jatkoi liikekumppaneiden
eettisten toimintaohjeidensa vaatimusten
noudattamisen seurantaa toimittajien
seulontaprosessien ja itsearviointien avulla. Tämän
lisäksi, vuoden aikana toteutettiin kolme viidestä
suunnitellusta toimittaja-auditoinnista. Näissä
auditoinneissa havaittiin ulkopuolisen tarkastajan
luokittelemana vain vähäisiä väärinkäytöksiä ja yksi
kohtalainen väärinkäytös. Auditoidut toimittajat saivat
räätälöidyt korjaussuunnitelmat, joita ne ryhtyivät
toteuttamaan. Tärkeimmät parannuskohteet liittyivät
siihen, että johtamisjärjestelmiä ei oltu otettu
asianmukaisesti käyttöön.
Kalmar myös jatkoi vuoden 2024 auditoinneissa
havaittujen väärinkäytösten seurantaa. Kaikilta
kuudelta vuonna 2024 auditoidulta toimittajalta
pyydettiin tietoa korjaavien toimintasuunnitelmiensa
täytäntöönpanon tilanteesta. Monet väärinkäytöksistä
oli korjattu, mutta osa oli edelleen korjaamatta. Kalmar
tekee toimittajien kanssa yhteistyötä kaikkien

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 64 |

havaittujen väärinkäytösten korjaamiseksi. Kalmar
seuraa vuoden 2026 aikana näitä vuoden 2025
auditoinneissa tehtyjä havaintoja ja
korjaussuunnitelmien toteutumista sekä jatkaa
kolmannen osapuolen suorittamia auditointeja alhaisen
pistemäärän saaneille toimittajille.
Kalmar teetti vuoden aikana auditointeja myös omissa
kokoonpanolaitoksissaan, joissa paljastui vakavia
väärinkäytöksiä toimitusketjussa liittyen alihankkijoihin
ja niiden työntekijöihin. Väärinkäytökset koskivat
pääasiassa ulkopuolisten työntekijöiden työehtoja.
Havaittuja ongelmia olivat esimerkiksi työlupiin liittyvät
sääntöjenvastaisuudet ja palkanmaksussa esiintyneet
epäjohdonmukaisuudet. Nämä havainnot ovat
ristiriidassa Kalmarin vakiintuneiden sisäisten
ohjesääntöjen kanssa, joissa noudatetaan korkeita
eettisiä normeja ja vastuullisia työelämäkäytäntöjä.
Ongelmat eivät myöskään ole linjassa kansainvälisesti
tunnustettujen asiakirjojen ja yleissopimusten kanssa,
joiden tarkoituksena on suojella työntekijöiden
oikeuksia ja varmistaa oikeudenmukainen kohtelu.
Varmistaakseen, etteivät tällaiset tapaukset toistu,
Kalmar käynnisti välittömästi hankkeen sisäisten
prosessiensa parantamiseksi ja tehokkaan
seurantasuunnitelman toteuttamiseksi. Kalmar on
sitoutunut tekemään tiivistä yhteistyötä
alihankkijoidensa kanssa korjatakseen nämä tilanteet ja
vahvistaakseen ohjesääntöjensä ja kansainvälisten
työnormien noudattamista.
Toimittajien huolellisuusvelvoitteesta ja sen
toteutumisesta vastaa Kalmarin hankintatoiminto ja
vastuullisuustiimi. Vuonna 2025 ei tehty varsinaisia
konkreettisia toimenpiteitä positiivisten vaikutusten
aikaansaamiseksi.
Asiakaspuolella Kalmarin tutkimus- ja kehitystoiminto
arvioi ja parantaa jatkuvasti yhtiön laitteiden
turvallisuutta tuotekehityksen avulla. Myös yhtiön
työterveys- ja työturvallisuustoiminto on mukana tässä
työssä.
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
tavoitteet (S2-5)
Kalmarin tavoitteena on vahvistaa toimittajiensa
kokonaisvaltaista vastuullisuutta hyödyntämällä
toimittajien itsearviointeja sekä toteuttamalla paikan
päällä tehtäviä auditointeja niille toimittajille, jotka
arviointien perusteella luokitellaan korkean riskin
toimittajiksi. Tavoitteen toteutumista seurataan
mittaamalla itsearviointeihin osallistumisen tasoa,
toimittaja-arvioiden kehittymistä sekä suunniteltujen
auditointien toteutumisastetta. Lisätietoja vastuullisen
hankinnan tavoitteista esitetään kohdassa
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet.
Yksi Kalmarin turvallisuustavoitteista vuodelle 2030 on
varmistaa, että kaikki palaavat turvallisesti töistä kotiin
joka päivä, myös Kalmarin laitteita käyttävät arvoketjun
työntekijät. Kalmarin tuotteiden loppukäyttäjiä ovat
sen materiaalinkäsittelylaitteiden käyttäjät, jotka ovat
myös yhtiön asiakkaiden työntekijöitä. Esimerkiksi
Kalmarin laitteiden turvallisuusominaisuuksia tai -
poikkeamia koskevaa asiakaspalautetta käytetään
tuotesuunnittelussa mahdollisten kehityskohteiden
tunnistamiseen.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 65 |

Hallintotapatiedot
Kalmar harjoittaa liiketoimintaa monimutkaisessa
globaalissa ympäristössä. Yhtiön toimiala on altis
eettisille ja vaatimustenmukaisuusriskeille, jotka
liittyvät esimerkiksi syrjäisillä alueilla harjoitettavaan
liiketoimintaan, suuria hankkeita koskeviin
tarjouskilpailuihin sekä myyntiedustajien käyttöön
maissa, joissa ei ole Kalmarin myyntitoimistoa. Yhtiö
tekee yhteistyötä tuhansien toimittajien kanssa ympäri
maailman. Nämä kumppanit valitaan huolellisesti ja
objektiivisten tekijöiden, kuten laadun, luotettavuuden,
toimitusten, vastuullisuuden ja hinnan perusteella.
Kaikilta toimittajilta edellytetään lakien ja määräysten
sekä kansainvälisten ihmisoikeuksien noudattamista.
G1 Liiketoiminnan
harjoittaminen
Eettisten standardien ja lain noudattaminen on
Kalmarin kaiken toiminnan ja päätöksenteon
lähtökohta. Jokaisen Kalmarin työntekijän vastuulla on
toimia eettisesti, ja sitä vaaditaan myös yhtiön
liikekumppaneilta. Kalmarin johdon tehtävänä on antaa
selkeä johdon viesti ja mahdollistaa sellaiset rakenteet,
joilla varmistetaan, että vaatimustenmukaisuusriskejä
arvioidaan, hallitaan ja lievennetään tehokkaasti paitsi
omassa toiminnassa myös koko arvoketjussa.
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet (SBM-3)

Yrityskulttuuri
Vaikutukset
+Kalmarilla on vahvat hallinnointimenettelyt eettisten toimintaohjeiden, liikekumppaneiden eettisten toimintaohjeiden ja muiden ohjesääntöjen ansiosta. Yhtiöllä on selkeät toimintaohjeet ja se tukee toimittajiaan eettisten toimintaohjeiden ja ohjesääntöjen noudattamisessa. +Kalmarilla on kattavat vastuullisen hankinnan käytännöt, joissa keskitytään vastuullisuusriskien tunnistamiseen ja lieventämiseen yhtiön koko toimitusketjussa.
Korruptio ja lahjonta – ennaltaehkäiseminen ja havaitseminen, mukaan lukien koulutus
Vaikutukset
+Kalmarilla on tehokkaat käytännöt mahdollisten väärinkäytösten havaitsemiseen ja ehkäisemiseen ja niihin reagoimiseen, toiminnan eettisyyttä koskevat ohjeet sekä ilmoituskanavat. Näiden toimien ja lahjomattomuuteen sitoutumisensa ansiosta Kalmar voi vähentää ja käsitellä epäeettisiin liiketoimintakäytäntöihin liittyviä riskejä.
Suhteet toimittajiin
Vaikutukset
+Kalmar voi auttaa toimittajia parantamaan vastuullisuuteen liittyvää suorituskykyään toimittajille suunnattujen vuorovaikutusprosessiensa avulla.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 66 |

Liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvät ohjesäännöt ja yrityskulttuuri
(G1-1)
Kalmarilla on vankka riskipohjainen
vaatimustenmukaisuusohjelma, joka keskittyy
mahdollisten väärinkäytösten ehkäisemiseen ja
havaitsemiseen ja niihin vastaamiseen sekä varmistaa,
että väärinkäytöksiin liittyviä riskejä hallitaan
tehokkaasti ja yhdenmukaisesti koko organisaatiossa.
Kalmarin eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta
vastaava tiimi koostuu kokeneista ammattilaisista,
jotka edistävät ja seuraavat koko eettisyys ja
vaatimustenmukaisuus -ohjelmaa. Tiimi tekee
säännöllisiä eettisyyteen ja vaatimustenmukaisuuteen
liittyviä riskienarviointeja, hallinnoi SpeakUp-kanavaa ja
varmistaa, että ilmoitetut huolenaiheet käsitellään
puolueettomasti, nopeasti ja ammattimaisesti, valvoo
Kalmarin pakote- ja vientivalvontaohjelmia sekä tarjoaa
opastusta ja tukea koko organisaatiolle.
Ehkäiseminen
Kalmarin eettiset toimintaohjeet ovat yhtiön tärkein
väline eettisen yrityskulttuurin luomisessa ja
toteuttamisessa. Eettiset toimintaohjeet auttavat
ihmisiä tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja
löytämään lisätietoa epäselvissä tilanteissa. Kalmar
kouluttaa työntekijöitään eettisyyteen ja
vaatimustenmukaisuuteen liittyvissä asioissa eettisiä
toimintaohjeita koskevan pakollisen verkkokurssin
avulla sekä tarjoaa harjoituksia ja esimerkkejä, jotka
auttavat työntekijöitä eettisissä ongelmissa. Kurssi on
kaikkien työntekijöiden ja hallituksen jäsenten
saatavilla useilla eri kielillä, ja sen voi suorittaa joko
verkkoalustalla tai henkilöstöhallinnon järjestämänä
koulutustyöpajana paikan päällä. Eettisiä
toimintaohjeita käsittelevä koulutus on pakollinen
kaikille Kalmarin työntekijöille ja johtajille. Lisäksi
toiminnoille, joihin liittyy korruption ja lahjonnan riski
(esim. myynti, hankinnat, sopimushallinta,
taloushallinto, henkilöstöhallinto, lakiasiat ja
riskienhallinta), voidaan järjestää korruptiota
käsitteleviä verkkokursseja.
Kalmarin laki- ja vaatimustenmukaistoiminnon
eettisyys ja vaatimustenmukaisuus -tiimi vastaa
yrityskulttuurin edistämisestä eri tavoin. Näitä ovat
esimerkiksi pakollinen eettisiä toimintaohjeita koskeva
koulutus, työntekijäviestintä, koulutustilaisuudet,
eettisiä toimintaohjeita koskevat paneelikeskustelut
Kalmarin johtoryhmän kanssa, alempien johtoryhmien
ja korkean riskin henkilöstön tapaamiset sekä eettisiä
toimintaohjeita koskevat ohjeistukset
myyntikumppaneille ja kolmansille osapuolille, kuten
jälleenmyyjille ja edustajille. Eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava tiimi myös tukee
yhtiön liiketoimintayksiköitä ennakoivalla neuvonnalla
ja jakaa niille sisäisistä tutkimuksista selvinneet tiedot.
Lisäksi Kalmarin vaatimustenmukaisuuteen liittyvät
ohjesäännöt – korruption vastainen ohjesääntö,
liikekumppaneiden eettiset toimintaohjeet,
vientivalvontaa koskeva ohjesääntö ja
kauppapakotteita koskeva ohjesääntö – sekä niihin
liittyvät ohjeistukset esimerkiksi eturistiriidoista ja
myynnin liikekumppaneista ohjaavat yhtiön toimia
epäeettisten tai korruptoituneiden
liiketoimintakäytäntöjen torjumiseksi. Kalmarin
eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
tiimi valvoo näiden ohjesääntöjen ja ohjeistusten
toteuttamista. Kaikki Kalmarin ohjesäännöt ja
ohjeistukset ovat kaikkien Kalmarin työntekijöiden
saatavilla yhtiön intranetissä, ja niistä tiedotetaan eri
kanavien kautta, mukaan lukien paikallisissa
perehdyttämisprosesseissa ja eettisiä toimintaohjeita
koskevassa pakollisessa vuosittaisessa koulutuksessa.
Havaitseminen
Kalmar pyrkii edistämään väärinkäytöksistä ja
rikkomuksista ilmoittamisen kulttuuria ja kannustaa
työntekijöitä nostamaan avoimesti esiin
vaatimustenmukaisuutta koskevia huolenaiheita ja
kysymyksiä, keskustelemaan niistä ja pyytämään
neuvoja tarvittaessa. Kalmarin työntekijät voivat
ilmoittaa huolenaiheistaan ja mahdollisista
väärinkäytöksistä eri kanavien kautta, joita ovat muun
muassa oma esihenkilö, paikallinen tai konsernitason
henkilöstöosasto, eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava tiimi ja yhtiön
SpeakUp-kanava. Kalmarin SpeakUp-kanava on
ulkoisesti hallinnoitu raportointityökalu
luottamuksellista ja, sovellettavan lain salliessa,
nimetöntä raportointia varten.
Yhtiön SpeakUp-kanavan ja kostotoimet kieltävän
ohjeen tarkoituksena on kannustaa työntekijöitä ja
muita sidosryhmiä tuomaan esiin huolenaiheitaan
tilanteissa, joissa Kalmarin eettisiä toimintaohjeita,
muita ohjesääntöjä tai asiaankuuluvia lakeja ja sääntelyä
ei ole noudatettu. Ohjeissa todetaan, että Kalmar ei
rankaise ketään sellaista henkilöä tai salli kostotoimia
sellaista henkilöä vastaan, joka tekee ilmoituksen
vilpittömästi. Kostotoimet kieltävä periaate koskee
myös niitä, jotka ovat kieltäytyneet toimimasta
epäeettisesti, vaikka se on johtanut menetyksiin
liiketoiminnassa. Ohjeet on laadittu EU-direktiivin
2019/1937 mukaisesti, ja ne koskevat kaikkia Kalmarin
työntekijöitä, liiketoimintayksiköitä ja tytäryhtiöitä
maailmanlaajuisesti. Lisätietoja Kalmarin
raportointimekanismeista on kohdassa Prosessit
haitallisten vaikutusten korjaamiseksi ja omien
työntekijöiden kanavat huolenaiheiden esiin
nostamiseksi (S1-3).
Reagointi
Eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
tiimi käy läpi ja käsittelee kaikki epäillyt vakavat
väärinkäytöstapaukset luottamuksellisesti tai valvoo
niiden käsittelyä riippumatta ilmoituskanavasta tai siitä,
onko niistä ilmoittanut Kalmarin vai arvoketjun

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 67 |

työntekijä. Eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta
vastaava tiimi voi suorittaa tutkinnan itse ja/tai antaa
sen muiden valtuutettujen työntekijöiden tai
toimintojen, kuten henkilöstöhallinnon, tiedonhallinnan
tai työterveyden ja -turvallisuuden, tehtäväksi. Kaikki
tutkinnat suoritetaan objektiivisesti ja neutraalisti sekä
sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti.
Tutkinnasta vastaavalla henkilöllä tai työryhmällä on
pääsy kaikkiin tarvittaviin asiakirjoihin, järjestelmiin ja
tiloihin, ja heillä on oikeus suorittaa tarvittavat
haastattelut. Kaikkien työntekijöiden odotetaan
tekevän yhteistyötä tutkinnassa. Jos työntekijää
epäillään väärinkäytöksestä, hänelle annetaan tilaisuus
vastata syytöksiin.
Vahvistetuissa vakavissa väärinkäytöstapauksissa
eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
tiimi ja asianomaiset johtajat sekä henkilöstöhallinnon
kollegat sopivat tarvittavista korjaavista
toimenpiteistä, kuten tehokkaammasta valvonnasta,
koulutuksesta, kurinpitotoimista tai ulkopuolisten
tahojen kanssa tehtyjen sopimusten irtisanomisesta.
Asianmukaiset ja riittävät korjaustoimet määritetään
tapauksen yksityiskohtien, asianomaisen henkilön tai
asianomaisten henkilöiden tarpeiden ja paikallisen
lainsäädännön pohjalta. Kalmarin johtoryhmä käy läpi
vaatimustenmukaisuutta koskevat aiheet ja tarkastelee
korjaavien toimien tarvetta eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan
johtamissa eettisiä toimintaohjeita koskevissa
paneelikeskusteluissa kahden kuukauden välein.
Suhteet toimittajiin (G1-2)
Kalmarin vastuullisen hankinnan ohjelma keskittyy
vastuullisuuteen liittyvien vaikutusten ja riskien
tunnistamiseen ja käsittelyyn yhtiön koko
toimitusketjussa. Kalmar työskentelee noin 1 000
suoran ja yli 7 000 epäsuoran toimittajan kanssa.
Tämän ohjelman avulla Kalmar voi vaikuttaa toimittajiin
ja auttaa niitä parantamaan esimerkiksi ihmisoikeuksiin
ja ympäristöön liittyvää toimintaansa.
Kalmarin vastuullisen hankinnan ohjelmassa
keskitytään neljään keskeiseen alueeseen:
• toimittajavuorovaikutus (hiilidioksidipäästöjen
vähentäminen)
• vaarallisten aineiden hallinta
• vastuullinen mineraalien hallinta
• toimittajien vastuullisuuden arviointi (ympäristö ja
ihmisoikeudet)
Kalmar on sitoutunut edistämään hiilidioksidipäästöjen
vähentämistä koko toimitusketjussaan ja parantamaan
toimittajien hallintaprosesseja. Tätä sitoumusta tukee
yhteistyöhön perustuva lähestymistapa, jossa Kalmar
jakaa aktiivisesti tärkeitä tietoja, käytännön työkaluja ja
huippuluokan parhaita käytäntöjä toimittajiensa kanssa.
Tavoitteena on tukea toimittajien kykyä edistää omaa
toiminnallista kestävyyttään ja tehokkuuttaan.
Keskeinen osa Kalmarin strategiaa on ennakoiva
vuorovaikutus toimittajien kanssa. Tämä vuorovaikutus
on tärkeää, jotta Kalmarin laajan toimitusketjun
kasvihuonekaasupäästöistä saadaan kattavat ja
yksityiskohtaiset tiedot. Tekemällä tiivistä yhteistyötä
toimittajiensa kanssa Kalmar pyrkii parantamaan
merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjen raportoinnin
tarkkuutta ja luotettavuutta, mikä on olennaista
Kalmarin laajempien vastuullisuustavoitteiden
kannalta.
Kalmar on asettanut kunnianhimoisen tavoitteen
vähentää arvoketjunsa kokonaispäästöjä 40 prosenttia
vuoteen 2030 mennessä. Toimitusketjun päästöt
muodostavat tällä hetkellä noin 19 prosenttia
arvoketjun kokonaispäästöistä, minkä takia tavoitteen
saavuttaminen edellyttää toimitusketjulta merkittäviä
ja yhteisiä ponnisteluja päästöjen vähentämiseksi.
Helpottaakseen näiden kriittisten vähennysten
tekemistä Kalmarilla on toimittajilleen erilaisia
tukitoimia. Näihin kuuluu muun muassa ilmastoon
liittyvien odotusten ja vaatimusten selkeä viestintä.
Erinomainen esimerkki tästä ovat Kalmarin
liikekumppaneiden eettiset toimintaohjeet. Ne toimivat
perusasiakirjana, jossa käydään läpi eettiset ja
ympäristövaatimukset, joiden noudattamista Kalmar
odottaa kaikilta liikekumppaneiltaan, myös
toimittajiltaan. Eettiset toimintaohjeet toimivat
ohjaavina periaatteina, joilla varmistetaan, että
toimittajat yhdenmukaistavat toimintansa Kalmarin
yleisten vastuullisuustavoitteiden kanssa.
Vaarallisten aineiden hallinnalla Kalmar pyrkii lisäämään
avoimuutta keräämällä tietoja toimittajiensa
käyttämistä vaarallisista aineista. Nämä aineet
muodostavat useita riskejä ihmisten terveydelle ja
luonnolle aiheuttaen esimerkiksi syöpää ja geneettisiä
mutaatioita sekä järvien ja jokien saastumista ja luonnon
monimuotoisuuden vähenemistä. REACH- ja RoHS-
asetukset sekä muu sääntely velvoittavat ilmoittamaan
tietyistä tuotteissa olevista aineista ja noudattamaan
tiettyjä raja-arvoja. Tämän vuoksi toimittajilta tarvitaan
ajantasaiset ilmoitukset vaarallisista aineista.
Avoimuuden lisäksi yhtiön pitkän aikavälin tavoitteena
on vähentää vaarallisten aineiden käyttöä tuotteissa ja
lopulta lopettaa niiden käyttö kokonaan.
Kalmarin vastuullisten mineraalien hallinta keskittyy
erityisesti lisäämään niin sanottujen konflikti-
mineraalien läpinäkyvyyttä. Konfliktimineraaleja ovat
tina, volframi, tantaali ja kulta (joista käytetään
yhteisesti nimitystä 3TG), ja ne ovat yleisiä
elektroniikkakomponenteissa. Kyseisten mineraalien
louhinta kuluttaa paljon resursseja, ja siihen liittyy usein
sosiaalisia ja ympäristöriskejä. Näiden riskien
riittämätön hallinta voi johtaa vakaviin ja pitkäaikaisiin
haittavaikutuksiin yhteisöissä ja ekosysteemeissä. Siksi
Kalmar on sitoutunut suorittamaan valvontaa ja

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 68 |

tarkistusprosesseja. Kalmar lisää tarkkailtaviin
mineraaleihin myös koboltin ja litiumin, jotka ovat
nykyaikaisen akkuteknologian keskeisiä ainesosia.
Kalmar on tunnistanut ne hankintakategoriat ja
toimittajat, joiden tuotteilla on suurin riski sisältää
konfliktimineraaleja, jotka puolestaan voivat merkitä
suurempiin sosiaalisia ja ympäristöriskejä. Vaikka
Kalmar ei hanki mineraaleja suoraan kaivoksista,
sulattamoista tai jalostamoista, yhtiö seuloo korkean
riskin toimittajia saadakseen selville, kuinka suuri osa
mineraaleista on peräisin Responsible Minerals
Initiative (RMI) -auditoiduista sulattamoista ja
jalostamoista. RMI:n tehtävänä on edistää mineraalien
vastuullista hankintaa maailmanlaajuisesti kehittämällä
liiketoimintakäytäntöjä ja tarjoamalla välineitä, joilla
lisätään konfliktimineraalien alkuperää koskevaa
avoimuutta toimitusketjussa. Kalmarin pitkän aikavälin
tavoitteena on varmistaa, että sen tuotteet sisältävät
vain RMI:n auditoimista sulattamoista ja jalostamoista
peräisin olevia mineraaleja.
Kalmarin toimittajien vastuullisuusarvioinneilla pyritään
saamaan parempi käsitys Kalmarin ympäristö- ja
sosiaalisista vaikutuksista toimitusketjussa.
Tärkeimmät käytäntöä tukevat ohjesäännöt ja
prosessit ovat Kalmarin liikekumppaneiden eettiset
toimintaohjeet, toimittajien itsearvioinnit ja kolmannen
osapuolen suorittamat auditoinnit paikan päällä.
Lisätietoja arvioinneista ja siitä, miten Kalmar ottaa
sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät kriteerit huomioon
toimittajien valinnassa, on kohdassa Arvoketjun
työntekijöihin liittyvät toimet (S2-4).
Kalmarilla ei tällä hetkellä ole käytäntöä, joka estäisi
maksujen myöhästymisen.
Korruption ja lahjonnan ehkäisy ja
havaitseminen (G1-3)
Korruption ja lahjonnan havaitseminen ja ehkäiseminen
ovat keskeinen osa Kalmarin
vaatimustenmukaisuusohjelmaa. Ohjelman
tarkoituksena on varmistaa, että kaikkia asiaan liittyviä
riskejä hallitaan mahdollisimman tehokkaasti ja
yhdenmukaisesti koko organisaatiossa. Kalmar on
sitoutunut edistämään lahjomattomuuden ja eettisen
toiminnan kulttuuria, jossa jokainen työntekijä
ymmärtää oman roolinsa liiketoimintakäytäntöjen
korkeimpien normien noudattamisessa. Säännölliset
koulutukset, selkeät ohjesäännöt ja tehokas
ilmiantajajärjestelmä ovat olennainen osa laajaa
keinovalikoimaa, jonka avulla henkilöstö pystyy
tunnistamaan mahdollisia väärinkäytöksiä,
ilmoittamaan niistä ja lieventämään niitä ennakoivasti.
Kalmar kouluttaa työntekijöitään eettisyyteen ja
vaatimustenmukaisuuteen liittyvissä asioissa eettisiä
toimintaohjeita koskevien pakollisten verkkokurssien
avulla sekä tarjoaa harjoituksia ja esimerkkejä, jotka
auttavat työntekijöitä eettisissä ongelmissa. Vuonna
2025 ei järjestetty omaa sisäistä koulutusta korruption
torjunnasta, mutta Kalmar otti käyttöön uuden eettisiä
toimintaohjeita koskevan koulutuksen, jossa käsitellään
paljon korruption ja lahjonnan torjuntaa.
Vaatimustenmukaisuusohjelmasta ja siihen liittyvästä
koulutuksesta voi lukea lisää kohdasta Liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyvät ohjesäännöt ja yrityskulttuuri
(G1-1).
Eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
tiimi tekee tiivistä yhteistyötä Kalmarin jälleenmyyjien
hallintatoiminnon kanssa, jotta jälleenmyyjien ja
edustajien käyttöön liittyviä mahdollisia eettisiä
ongelmia voidaan ehkäistä ja havaita ja jotta niihin
voidaan reagoida. Eettisyydestä ja
vaatimustenmukaisuudesta vastaava tiimi vastaa
Business Partner -vaatimustenmukaisuusohjelmasta,
jolla varmistetaan, että kaikki uudet myyntikumppanit –
ensisijaisesti jälleenmyyjät ja edustajat – seulotaan ja
koulutetaan asianmukaisesti, jotta he tuntevat Kalmarin
korruption vastaisen ohjesäännön ja siihen liittyvän
vaatimustenmukaisuutta koskevan ohjesäännön.
Seulontaprosessi on tärkeä, koska sillä varmistetaan,
että kaikki liikekumppanit toimivat laillisesti, ovat
tarkoituksenmukaisia ja sitoutuvat noudattamaan
Kalmarin eettisiä periaatteita. Tämä turvaa Kalmarin
maineen ja edistää avoimuuden ja rehellisyyden
kulttuuria koko Kalmarin maailmanlaajuisessa
toiminnassa. Korkean riskin alueilla toimiville
jälleenmyyjille ja edustajille tarjotaan eettisiä
toimintaohjeita käsittelevää koulutusta osana Business
Partner -vaatimustenmukaisuusohjelmaa.
Eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava
johtaja antaa korruptionvastaista toimintaa sekä muita
eettisyyteen ja vaatimustenmukaisuuteen liittyviä
aiheita koskevia tilannepäivityksiä hallituksen
tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnalle, Kalmarin
johtoryhmälle ja alemmille johtoryhmille koko
organisaatiossa.

Korruption ja lahjonnan ehkäisy (%) | 2025 | 2024
Eettisiä toimintaohjeita koskevan koulutuksen suorittaminen* | 100 % | 93 %
* Kaikki työntekijät

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 69 |

Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet

2025 tavoitteet | 2025 saavutukset | 2026 tavoitteet | 2030 tavoitteet
Vastuullisen hankinnan ohjelman kehittäminen laajentamalla kattavuutta > 78 % (perustuen hankintakustannuksiin) ja parantamalla kestävyyssuorituskykyä > 3. | Vastuullisen hankinnan ohjelman kattavuus 83 % (perustuen hankintakustannuksiin) ja kestävyyssuorituskykyä mittaavien arviointien tulos oli 3,4. | Toimittajien kestävyyssuorituksen parantaminen neljällä keskeisellä osa-alueella: toimittajien sitouttaminen, vaarallisten aineiden hallinta, toimittajien kestävyyden arvioinnit ja vastuullisten mineraalien hallinta. | Läpinäkyvä ja vastuullinen arvoketju: • Toimittajat ja jälleenmyyjät noudattavat kaikkia Kalmarin vastuullisuusvaatimuksia • Vastuullinen myyntiprosessi toteutettu
Kaikki jälleenmyyjät ja agentit perehdytetty liikekumppanien vaatimustenmukaisuus- ohjelman mukaisesti. Korkean riskin alueilla toimiville on tarjottu lisäkoulutusta. | Kaikki jälleenmyyjät ja agentit perehdytetty liikekumppanien vaatimustenmukaisuus- ohjelman mukaisesti. Korkean riskin alueilla toimiville on tarjottu lisäkoulutusta. | Kaikki jälleenmyyjät ja agentit perehdytetty liikekumppanien vaatimustenmukaisuus- ohjelman mukaisesti. Korkean riskin alueilla toimiville on tarjottu lisäkoulutusta.

Kalmarin vastuullisen hankinnan tavoitteen
saavuttamista seurataan erilaisten mittareiden avulla
seuraavilla keskeisillä alueilla:
• Vuorovaikutus toimittajien kanssa: Suoritusta
seurataan tietojen täydellisyyden avulla ja päästöjen
vähennystoimet tunnistetaan. Kalmar pyytää
ohjelman kautta tarkat tiedot toimittajiensa
energiankäytöstä sekä materiaalitiedot päästöjen
vähentämismahdollisuuksien kartoittamiseksi.
• Vaarallisten aineiden hallinta: Suoritusta seurataan
asiaankuuluvien säännösten mukaisilla ilmoituksilla.
Kalmar varmistaa ohjelman avulla, että sen
toimittajien osat ovat kaikkien voimassa olevien
säädösten, kuten REACH, RoHS, POP ja TSCA, sekä
tulevien säädösten mukaisia.
• Vastuullisten mineraalien hallinta: Suoritusta
seurataan konfliktimineraalien raportointimallien
(CMRT) ja mineraalien laajennettujen
raportointimallien (EMRT) avulla. Mineraalien
toimitusketjun huolellisuusvelvoitteella
varmistetaan, että Kalmarin tuotteissa käytetyt
mineraalit eivät ole peräisin sulattamoista, joihin
liittyy ihmisoikeusloukkauksia.
• Toimittajien vastuullisuusarvioinnit: suoritusta
seurataan toimittajien vastuullisuus itsearvioinneilla
ja kolmannen osapuolen paikan päällä tekemillä
auditoinneilla.
Vuoden 2025 aikana Kalmar pyrki lisäämään vastuullisen
hankinnan ohjelmansa kattavuutta ja samalla
parantamaan keskeisten alueiden yhteenlaskettua
vastuullisuustulosta. Vuoden lopussa vastuullisen
ohjelman kattavuus, perustuen hankintakustannuksiin
oli 83 (78) prosenttia ja vastuullisuustulos 3,4 (3), mikä
tarkoittaa, että tavoite saavutettiin. Vuonna 2026
Kalmar pyrkii edelleen parantamaan toimittajiensa
vastuullisuustulosta edelliseen vuoteen verrattuna
kaikilla neljällä keskeisellä alueella. Kalmarin
vastuullisuustiimi vastaa näiden tavoitteiden
asettamisesta ja niistä tiedottamisesta.
Osana hallintotavoitteitaan Kalmar on asettanut
vuotuisen tavoitteen perehdyttää kaikki uudet
jälleenmyyjät ja edustajat Business Partner -
vaatimustenmukaisuusohjelman avulla. Tämä tukee
yhtiön pitkän aikavälin tavoitetta saavuttaa läpinäkyvä
arvoketju. Vuonna 2025, tämä tavoite saavutettiin.
Kalmarin eettisyydestä ja vaatimustenmukaisuudesta
vastaava tiimi vastaa näiden tavoitteiden asettamisesta
ja niistä tiedottamisesta.
Kalmar aikoo tehostaa arvoketjunsa seulontaa vuoteen
2030 mennessä ottamalla käyttöön vastuullisen
myynnin arvioinnin ja varmistamalla, että kaikki sen
liikekumppanit täyttävät yhtiön
vastuullisuusvaatimukset.
Liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvät mittarit
Korruptio- ja lahjontatapaukset (G1-4)
Kalmar ei saanut vuoden 2025 aikana tuomioita tai
sakkoja korruption ja lahjonnan vastaisten lakien
rikkomisesta. Näin ollen yhtiöllä ei ollut tarvetta
toimenpiteille, joilla olisi korjattu korruption ja
lahjonnan torjuntaa koskevien käytäntöjen ja normien
rikkomuksia.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 70 |

CSRD-sisältöhakemisto
Kalmarin kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset ja niihin liittyvät datapisteet (IRO-2).
⬤ Olennainen ⬤ Ei olennainen

Tila | Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä datapiste | Sivu
| ESRS2 Yleiste tiedot |
⬤ | BP-1 | Kestävyysraportin yleiset laatimisperusteet | 15
⬤ | BP-2 | Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 15
⬤ | GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 16
⬤ |  | – kohdat 21 (d) ja (e) | 16
⬤ | GOV-2 | Yhtiön hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 16
⬤ | GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 17
⬤ | GOV-4 | Selvitys huolellisuusvelvoitteesta | 18
⬤ |  | – kohta 30 | 18
⬤ | GOV-5 | Riskienhallinta ja kestävyysraportoinnin sisäinen valvonta | 18
⬤ | SBM-1 | Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 19
⬤ |  | – kohdat 40 (d) i, ii, iii ja iv | ei olennainen
⬤ | SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 20
⬤ | SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 22
⬤ | IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 23
⬤ | IRO-2 | Yrityksen kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset | 70

Tila | Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä datapiste | Sivu
| ESRS E1 Ilmastonmuutos |
⬤ | E1-1 | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 30
⬤ |  | – kohta 14 | 30
⬤ |  | – kohta 16 (g) | 31
⬤ | E1-2 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 32
⬤ | E1-3 | Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 32
⬤ | E1-4 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 33
⬤ |  | – kohta 34 | 33
⬤ | E1-5 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 34
⬤ |  | – kohdat 37 ja 38 | 34
⬤ |  | – kohdat 40 - 43 | 34
⬤ | E1-6 | Kasvihuonekaasujen scope 1, 2 ja 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | 35
⬤ |  | – kohta 44 | 35
⬤ |  | – kohdat 53 - 55 | 35
⬤ | E1-7 | – kohta 56 | ei olennainen
⬤ | E1-9 | – kohdat 66, 66 (a), (c), 67 (c) ja 69 | ei olennainen
| ESRS E2 Pilaantuminen |
⬤ | E2-4 | – kohta 28 (c) | ei olennainen
| ESRS E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat |
⬤ | E3-1 | – kohdat 9, 13, 14 | ei olennainen
⬤ | E3-4 | – kohdat 28 (c) ja 29 | ei olennainen

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 71 |

Tila | Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä datapiste | Sivu
| ESRS E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit |
⬤ | ESRS2 IRO1-E4 | – kohdat 16 (a) i ja 16 (b), (c) | ei olennainen
⬤ | E4-2 | – kohdat 24 (b), (c) ja (d) | ei olennainen
| ESRS E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |
⬤ | E5-1 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 38
⬤ | E5-2 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 38
⬤ | E5-3 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 39
⬤ | E5-4 | Resurssien sisäänvirtaukset | 39
⬤ | E5-5 | Resurssien ulosvirtaukset | 39
⬤ |  | – kohdat 37 (d) ja 39 | 40
| ESRS S1 Oma työvoima |
⬤ | ESRS2 SBM3-S1 | – kohdat 14 (f) ja (g) | 49
⬤ | S1-1 | Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 49
⬤ |  | – kohdat 20, 21, 22 ja 23 | 49
⬤ | S1-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista oman työvoiman ja työntekijöiden edustajien kanssa | 50
⬤ | S1-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omalle työvoimalle huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 52
⬤ |  | – kohta 32 (c) | 52
⬤ | S1-4 | Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 53
⬤ | S1-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 56
⬤ | S1-6 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 57

Tila | Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä datapiste | Sivu
⬤ | S1-7 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 57
⬤ | S1-9 | Monimuotoisuusmittarit | 58
⬤ | S1-13 | Koulutuksen ja osaamisen kehittämisen mittarit | 58
⬤ | S1-14 | Työterveys- ja työturvallisuusmittarit | 58
⬤ |  | – kohdat 88 (b), (c) ja (e) | 58
⬤ | S1-16 | Palkitsemismittarit | 58
⬤ |  | – kohdat 97 (a) ja (b) | 58
⬤ | S1-17 | Väärinkäytökset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 59
⬤ |  | – kohdat 103 (a) ja 104 (a) | 59
| ESRS S2 Arvoketjun työntekijät |
⬤ | ESRS2 SBM3-S2 | – kohta 11 (b) | 61
⬤ | S2-1 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 61
⬤ |  | – kohdat 17,18 ja 19 | 61
⬤ | S2-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa | 61
⬤ | S2-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 62
⬤ | S2-4 | Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 63
⬤ |  | – kohta 36 | 63
⬤ | S2-5 | Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet | 64
| ESRS S3 Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt |
⬤ | S3-1 | – kohdat 16 ja 17 | ei olennainen
⬤ | S3-4 | – kohta 36 | ei olennainen

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 72 |

Tila | Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä datapiste | Sivu
| ESRS S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät |
⬤ | S4-1 | – kohdat 16 ja 17 | ei olennainen
⬤ | S4-4 | – kohta 35 | ei olennainen
| ESRS G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |
⬤ | G1-1 | Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri | 66
⬤ |  | – kohdat 10 (b) ja (d) | 66
⬤ | G1-2 | Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin | 67
⬤ | G1-3 | Korruption ja lahjonnan ehkäisy ja havaitseminen | 68
⬤ | G1-4 | Korruptio- ja lahjontatapaukset | 69
⬤ |  | – kohdat 24 (a) ja (b) | 69

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 73 |

Selvitys hallinto- ja
ohjausjärjestelmästä

Johdanto | 74
Hallinnointi Kalmarissa | 75
Sisäinen valvonta ja riskienhallinta | 88
Muut tiedot | 90

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 74 |

Johdanto
Kalmar Oyj ("Kalmar" tai "Yhtiö") on suomalainen
julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Helsinki.
Kalmarin B-sarjan osakkeet on listattu Nasdaq Helsinki
Oy:ssä.
Kalmar noudattaa suomalaista osakeyhtiölakia,
julkisesti noteerattuja yhtiöitä koskevia suomalaisia
lakeja ja määräyksiä, Kalmarin yhtiöjärjestystä,
Kalmarin hallituksen ja sen valiokuntien työjärjestyksiä,
Nasdaq Helsingin sääntöjä sekä Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomaisen sekä
Finanssivalvonnan sääntöjä ja määräyksiä.
Kalmar noudattaa lisäksi Arvopaperimarkkinayhdistys
ry:n julkaiseman hallinnointikoodin 2025
(“Hallinnointikoodi”) suosituksia, jonka pohjalta myös
tämä selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
(“Selvitys”) on laadittu. Hallinnointikoodi on julkaistu
Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n verkkosivuilla
www.cgfinland.fi. Kalmar julkaisee tämän Selvityksen
osana vuoden 2025 vuosikertomustaan, joka on
saatavilla yhtiön verkkosivuilla osoitteessa
www.kalmar.fi/sijoittajat/.
Hallitus on hyväksynyt tämän Selvityksen 12.2.2026.
Yhtiön tilintarkastaja varmistaa, että tämä Selvitys ja
siihen liittyvät kuvaukset sisäisen raportoinnin
valvonnasta ja riskienhallinnasta vastaavat taloudellista
raportointiprosessia. Tätä Selvitystä ei päivitetä
tilikauden aikana, mutta yhtiön verkkosivuilla
www.kalmar.fi/sijoittajat/ on ajan tasalla olevaa tietoa
mm. Kalmarin hallinnosta ja palkitsemisesta.
Tämä Selvitys on julkaistu suomeksi ja englanniksi. Jos
kieliversioiden välillä on eroavaisuuksia,
suomenkielinen versio on ensisijainen.
Kalmarin hallintorakenne

Ulkoinen viitekehys | Sisäinen viitekehys
• Suomalainen osakeyhtiölaki • Julkisesti noteerattuja yhtiöitä koskevat suomalaiset lait ja määräykset • Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n julkaisema listayhtiöiden hallinnointikoodi 2025 • Nasdaq Helsingin, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen ja Finanssivalvonnan säännöt ja määräykset | • Yhtiöjärjestys • Eettiset toimintaohjeet • Hallituksen ja sen valiokuntien työjärjestykset • Kalmarin toimintapolitiikat, menettelyt ja käytännöt

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 75 |

Hallinnointi Kalmarissa
Kalmarin hallintorakenne
Yhtiön lakisääteiset toimielimet ovat yhtiökokous,
hallitus ja toimitusjohtaja, joiden tehtävät ja vastuut
määräytyvät Suomen osakeyhtiölain mukaisesti.
Toimitusjohtajan tukena toimiva johtoryhmä vastaa
konsernin ja liiketoiminnan kehittämisestä ja
operatiivisesta toiminnasta hallituksen ja
toimitusjohtajan antamien tavoitteiden mukaisesti.
Johtoryhmän jäsenet (toimitusjohtaja mukaan lukien)
eivät ole hallituksen jäseniä.
Kalmarin osakkeenomistajat käyttävät
päätösvaltaansa yhtiökokouksessa. Kalmarin
yhtiökokous valitsee hallituksen jäsenet
osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotuksesta,
ja hallitus nimittää yhtiön toimitusjohtajan.
Yhtiökokous
Kalmarin ylintä päätösvaltaa käyttää yhtiökokous,
jonka tehtävät ja menettelytavat on määritelty
osakeyhtiölaissa ja Kalmarin yhtiöjärjestyksessä.
Yhtiökokous kutsutaan koolle hallituksen kutsusta.
Jokaisella osakkeenomistajalla on oikeus osallistua
yhtiökokoukseen noudattamalla yhtiökokouskutsussa
kuvattua menettelyä. Osallistumalla yhtiökokoukseen
osakkeenomistajat voivat käyttää äänioikeuttaan,
pyytää tietoja ja osallistua yhtiön päätöksentekoon
joko henkilökohtaisesti tai asiamiehen välityksellä.
Kalmarilla on kaksi osakesarjaa, joilla on erilaiset
äänioikeudet. Yhtiökokouksessa jokainen A-sarjan
osake oikeuttaa yhteen ääneen ja jokainen täysi
kymmenen B-sarjan osakkeen erä yhteen ääneen,
kuitenkin siten, että jokaisella osakkeenomistajalla on
vähintään yksi ääni.
Tilintarkastaja
ja Kestävyys-
raportoinnin
varmentaja
Osakkeenomistaja
Yhtiökokous
Osakkeen-
omistajien
nimitys-
toimikunta
Hallitus
Teknologia-
valiokunta*
Henkilöstö- ja
palkitsemis-
valiokunta
Tarkastus- ja
riskienhallinta-
valiokunta
Sisäinen
tarkastus
Toimitusjohtaja
Johtoryhmä
*Määräaikainen valiokunta

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 76 |

Yhtiökokous päättää asioista, jotka kuuluvat
yhtiökokouksen toimivaltaan, kuten:
• tilinpäätöksen vahvistaminen;
• voitonjako;
• vastuuvapauden myöntäminen hallituksen jäsenille
ja toimitusjohtajalle;
• hallituksen jäsenten, tilintarkastajan ja
kestävyysraportoinnin varmentajan valinta sekä
heille maksettavat palkkiot;
• tarvittaessa neuvoa-antava päätös
palkitsemispolitiikasta;
• neuvoa-antava päätös palkitsemisraportista; ja
• muut yhtiökokoukselle esitetyt asiat.
Palkitsemispolitiikka esitellään yhtiökokoukselle
vähintään joka neljäs vuosi ja palkitsemisraportti
vuosittain. Yhtiökokouksen päätökset
palkitsemispolitiikasta ja palkitsemisraportista ovat
neuvoa-antavia.
Yhtiökokouksella on myös oikeus muuttaa
yhtiöjärjestystä sekä tehdä päätöksiä ja valtuuttaa
hallitus tekemään päätöksiä mm. omien osakkeiden
hankinnasta, osakeanneista ja optio-ohjelmista.
Yhtiökokouskutsu julkaistaan pörssitiedotteena ja
Kalmarin verkkosivuilla osoitteessa www.kalmar.fi/
sijoittajat/. Kutsu sisältää kokouksen asialistan sekä
ohjeet ilmoittautumista ja osallistumista varten.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan ehdotus
hallituksen kokoonpanoksi sisältyy
yhtiökokouskutsuun. Sama pätee vähintään 10 %
osakkeiden tuottamasta äänimäärästä edustavien
osakkeenomistajien tekemään ehdotukseen
hallituksen kokoonpanosta, edellyttäen että
ehdokkaat ovat antaneet suostumuksensa valintaan ja
yhtiö on saanut tiedon ehdotuksesta riittävän ajoissa,
jotta se voidaan sisällyttää yhtiökokouskutsuun.
Hallituksen ehdotus yhtiön tilintarkastajaksi ja
kestävyysraportoinnin varmentajaksi julkaistaan myös
yhtiökokouskutsun yhteydessä.
Varsinainen yhtiökokous pidetään vuosittain kuuden
kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä
hallituksen määräämänä päivänä. Ylimääräinen
yhtiökokous tiettyjen asioiden käsittelemiseksi on
pidettävä, kun hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai kun
yhtiön tilintarkastaja tai osakkeenomistajat, jotka
edustavat vähintään 10 % yhtiön kaikista liikkeeseen
lasketuista osakkeista, sitä kirjallisesti vaativat.
Vuonna 2025 Kalmar Oyj:n varsinainen yhtiökokous
pidettiin 27.3.2025 Pikku-Finlandiassa Helsingissä.
Kokouksessa oli edustettuna 8 820 201 A-sarjan ja
35 151 385 B-sarjan osaketta, eli yhteensä 43 971 586
osaketta, joka vastaa noin 68,4 % yhtiön kaikista
osakkeista, ja yhteensä 12 335 167 ääntä, joka vastaa
noin 82,2 % yhtiön koko äänimäärästä.
Palkitsemispolitiikka hyväksyttiin vuoden 2025
varsinaisessa yhtiökokouksessa.
Hallituksen puheenjohtajan, kaikkien hallituksen
jäsenten ja toimitusjohtajan on oltava läsnä
yhtiökokouksessa. Tilintarkastajan ja
kestävyysraportoinnin varmentajan on oltava läsnä
varsinaisessa yhtiökokouksessa. Hallituksen jäseneksi
ehdolla olevien henkilöiden on oltava läsnä heidän
valinnastaan päättävässä yhtiökokouksessa.
Osakkeenomistajien
nimitystoimikunta
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta
("Nimitystoimikunta") on Kalmar Oyj:n
osakkeenomistajien toimielin, jonka tehtävänä on
valmistella vuosittain hallituksen jäsenten valintaa ja
palkitsemista sekä hallituksen valiokuntien
palkitsemista koskevat ehdotukset varsinaiselle
yhtiökokoukselle. Nimitystoimikunnan tehtävänä on
myös varmistaa, että hallituksella ja sen jäsenillä on
riittävä asiantuntemus, tiedot ja osaaminen sekä
mahdollisuus käyttää riittävästi aikaa tehtäviensä
hoitamiseen. Lisäksi Nimitystoimikunnan tehtäviin
kuuluu hallituksen jäsenten seuraajaehdokkaiden
etsiminen.
Nimitystoimikunnan työjärjestyksen mukaan
Nimitystoimikuntaan kuuluu neljä jäsentä.
Nimitystoimikunnan jäsenet nimitetään siten, että
kahdella suurimmalla A-sarjan osakkeiden omistajalla
on kullakin oikeus nimetä yksi jäsen ja kahdella
suurimmalla B-sarjan osakkeiden omistajalla, jotka
eivät samalla omista A-sarjan osakkeita, on kullakin
oikeus nimetä yksi jäsen. Osakkeenomistajien
omistusosuus Yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamista
äänistä määräytyy Kalmarin osakasluettelon
perusteella kunkin vuoden kesäkuun ensimmäisen
pankkipäivän tilanteen mukaisesti. Kalmarin hallituksen
puheenjohtaja pyytää jokaista neljää suurinta
osakkeenomistajaa nimeämään yhden jäsenen
Nimitystoimikuntaan kunkin vuoden kesäkuun
viimeiseen päivään mennessä.
Nimitystoimikunta on perustettu toistaiseksi, kunnes
yhtiökokous toisin päättää. Nimitystoimikunnan
jäsenten toimikausi päättyy vuosittain, kun
Nimitystoimikunnan uudet jäsenet on nimitetty
Nimitystoimikunnan työjärjestyksen mukaisesti.
Nimitystoimikunnan jäsenille ei makseta palkkiota
Nimitystoimikunnan jäsenyydestä. Jäsenten
matkakulut korvataan Yhtiön matkustusohjeen
mukaisesti.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 77 |

Vuonna 2025 Nimitystoimikuntaan nimettiin:
• Ville Herlin, Wipunen varainhallinta oy:n nimeämänä;
• Heikki Herlin, Nimitystoimikunnan puheenjohtaja,
Mariatorp Oy:n nimeämänä;
• Timo Sallinen (sijoitusjohtaja, Keskinäinen
työeläkevakuutusyhtiö Varma), Keskinäinen
työeläkevakuutusyhtiö Varman nimeämänä; ja
• Mikko Mursula (toimitusjohtaja, Keskinäinen
Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen), Keskinäinen
Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen nimeämänä.
Vuonna 2025 nimitystoimikunta kokoontui kolme
kertaa, ja kaikki jäsenet osallistuivat kaikkiin kokouksiin.
Kalmarin hallituksen puheenjohtaja osallistui
Nimitystoimikunnan työskentelyyn asiantuntijana ilman
oikeutta osallistua Nimitystoimikunnan
päätöksentekoon. Lakiasiainjohtaja toimi
Nimitystoimikunnan sihteerinä.
Nimitystoimikunnan ehdotukset Kalmarin varsinaiselle
yhtiökokoukselle 2026 julkaistiin 23.1.2026.
Nimitystoimikunnan työjärjestys on saatavilla
englanniksi Kalmarin verkkosivuilla www.kalmar.fi/
sijoittajat/.
Osakkeenomistajat ja näiden nimeämät edustajat Nimitystoimikunnassa

Osakkeenomistaja | Osakkeet 3.6.2025 | Osakkeet 31.12.2025 | Edustaja
Wipunen varainhallinta oy | 2 940 067 A-sarjan osakkeita | 2 940 067 A-sarjan osakkeita | Ville Herlin
Mariatorp Oy | 2 940 067 A-sarjan osakkeita | 2 940 067 A-sarjan osakkeita | Heikki Herlin
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | 2 206 777 B-sarjan osakkeita | 2 010 777 B-sarjan osakkeita | Timo Sallinen, sijoitusjohtaja, Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 1 655 000 B-sarjan osakkeita | 1 736 000 B-sarjan osakkeita | Mikko Mursula, toimitusjohtaja, Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 78 |

Hallitus
Tehtävät
Hallitus hyväksy Kalmarin strategian ja seuraa sen
toteutumista. Osakeyhtiölain ja Yhtiön
yhtiöjärjestyksen mukaan hallitus vastaa Yhtiön
hallinnosta ja toiminnan asianmukaisesta
järjestämisestä sekä Yhtiön edustamisesta.
Hallituksen toimintaperiaatteet ja hallituksen keskeiset
tehtävät on määritelty hallituksen työjärjestyksessä.
Hallitus päättää koko Yhtiön toimintaa koskevista
merkittävistä asioista, kuten strategiasta, keskeisistä
investoinneista, organisaatiosta ja taloudellisista
asioista. Lisäksi hallitus nimittää ja erottaa
toimitusjohtajan, valvoo tämän toimintaa sekä päättää
tämän palkitsemisesta ja muista työ- ja/tai
toimisuhteen ehdoista. Myös Kalmarin toimintaohjeen
(Code of Conduct) rikkomukset raportoidaan
hallitukselle. Hallitus hyväksyy myös pitkän ja lyhyen
aikavälin kannustinjärjestelmät ja niiden toteutumat.
Hallitus kokoontuu etukäteen sovitun
kokousaikataulun mukaisesti ja tarvittaessa. Hallitus on
päätösvaltainen, kun paikalla on enemmän kuin puolet
sen jäsenistä. Päätösvaltaisuutta laskettaessa
huomioon ei oteta esteellisiä jäseniä. Kaikista
hallituksen kokouksista pidetään pöytäkirjaa.
Kokoonpano
Kalmarin yhtiöjärjestyksen mukaan hallitukseen kuuluu
vähintään viisi ja enintään kymmenen jäsentä.
Yhtiökokous valitsee hallituksen jäsenet. Hallitus
valitsee keskuudestaan hallituksen puheenjohtajan ja
varapuheenjohtajan. Hallituksen jäsenten toimikausi
päättyy valintaa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen
päättyessä.
Nimitystoimikunnan ehdotuksen mukaisesti 27.3.2025
pidetty varsinainen yhtiökokous päätti kasvattaa
hallituksen jäsenten lukumäärää kahdeksaan jäseneen.
Hallitukseen valittiin uudelleen Jaakko Eskola, Lars
Engström, Marcus Hedblom, Teresa Kemppi-Vasama,
Vesa Laisi, Sari Pohjonen ja Emilia Torttila-Miettinen.
Lisäksi Casimir Lindholm valittiin uudeksi hallituksen
jäseneksi 1.4.2025 alkaen. Yhtiökokousta seurannut
hallituksen järjestäytymiskokous valitsi keskuudestaan
Jaakko Eskolan hallituksen puheenjohtajaksi ja Casimir
Lindholmin varapuheenjohtajaksi. Hallituksen
sihteeriksi nimitettiin Kalmarin lakiasiainjohtaja Ulla
Bono.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 79 |

Kalmarin hallitus

Jaakko Eskola Hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2024 Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan puheenjohtaja vuodesta 2024 s. 1958, mies, Suomen kansalainen Vuorineuvos, diplomi-insinööri Päätoimi: Hallitusammattilainen Keskeisimmät luottamustoimet: • Meyer Turku Oy, hallituksen puheenjohtaja • Oy HIFK-Hockey Ab, hallituksen puheenjohtaja • Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma, hallituksen puheenjohtaja • Oy Pörssitalo-Börshuset Ab, hallituksen jäsen • Pörssisäätiö, hallituksen jäsen |  | Lars Engström Hallituksen jäsen vuodesta 2024 Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan jäsen vuodesta 2024 Teknologiavaliokunnan jäsen vuodesta 2025 s. 1963, mies, Ruotsin kansalainen Diplomi-insinööri Päätoimi: Hallitusammattilainen Keskeisimmät luottamustoimet: • FL Smidth & Co. A/S, hallituksen jäsen • Boart Longyear Group Ltd, hallituksen neuvonantaja • Normet Group Oyj, hallituksen jäsen • Alcadon Group AB, hallituksen jäsen |  | Marcus Hedblom Hallituksen jäsen vuodesta 2024 Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan jäsen vuodesta 2024 s. 1970, mies, Ruotsin kansalainen Diplomi-insinööri Päätoimi: Ovako AB, toimitusjohtaja Keskeisimmät luottamustoimet: • Lindab International AB, hallituksen jäsen • Jernkontoret (Ruotsin raudan- ja teräksentuottajien yhdistys), hallituksen jäsen |  | Teresa Kemppi-Vasama Hallituksen jäsen vuodesta 2024 Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan jäsen vuodesta 2024 s. 1970, nainen, Suomen kansalainen Valtiotieteiden maisteri (sosiaalipsykologia), MBA Päätoimi: Kemppi Group, omistaja-yrittäjä Keskeisimmät luottamustoimet: • Kemppi Oy, hallituksen jäsen • Kempower Oyj, hallituksen jäsen • Kemptron Oy, hallituksen varapuheenjohtaja • Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto LUT, hallituksen puheenjohtaja • Montia Oy, hallituksen puheenjohtaja • Bellator Oy, hallituksen puheenjohtaja • Viipurin Taloudellinen Korkeakouluseura ry, hallituksen varapuheenjohtaja

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 80 |

Vesa Laisi Hallituksen jäsen vuodesta 2024 Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan jäsen vuodesta 2024 Teknologiavaliokunnan puheenjohtaja vuodesta 2025 s. 1957, mies, Suomen kansalainen Diplomi-insinööri, kauppatieteiden maisteri Päätoimi: Hallitusammattilainen Keskeisimmät luottamustoimet: • Kempower Oyj, hallituksen puheenjohtaja • Axopar Boats Oy, hallituksen puheenjohtaja • Axopar Holdings Oy, hallituksen puheenjohtaja • Wirepas Oy, hallituksen jäsen |  | Casimir Lindholm Hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2025 Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan jäsen vuodesta 2025 s. 1971, mies, Suomen kansalainen Kauppatieteiden maisteri, MBA Päätoimi: Meyer Turku Oy, toimitusjohtaja Keskeisimmät luottamustoimet: • Hiab Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja • YIT Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja, investointi- ja hankevaliokunnan puheenjohtaja |  | Sari Pohjonen Hallituksen jäsen vuodesta 2024 Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan puheenjohtaja vuodesta 2024 s. 1966, nainen, Suomen kansalainen Kauppatieteiden maisteri Päätoimi: Hallitusammattilainen Keskeisimmät luottamustoimet: • OP Osuuskunta (OP Pohjola), hallituksen jäsen • Lindex Group Oyj, hallituksen puheenjohtaja • Jane ja Aatos Erkon säätiö, hallituksen jäsen |  | Emilia Torttila-Miettinen Hallituksen jäsen vuodesta 2024 Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan jäsen vuodesta 2024 Teknologiavaliokunnan jäsen vuodesta 2025 s. 1979, nainen, Suomen kansalainen Diplomi-insinööri Päätoimi: Valmet Oyj, johtaja, Automaatioratkaisut-liiketoiminta-alue Keskeisimmät luottamustoimet: • Hissi ja Kuormaustila M & M Oy, hallituksen varajäsen
Hallituksen jäsenten ansioluettelot ovat nähtävillä kokonaisuudessaan Kalmarin verkkosivuilla www.kalmar.fi/ sijoittajat/.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 81 |

Hallituksen monimuotoisuus
Kalmar pitää hallituksen monimuotoisuutta tekijänä,
joka mahdollistaa yhtiön strategisten tavoitteiden
saavuttamisen. Hallituksen
monimuotoisuusperiaatteiden mukaan hallituksen
monimuotoisuuden tulee kehittyä ajan kuluessa ja
heijastaa yhtiön liiketoimintastrategiaa sekä
tulevaisuuden tarpeita. Monimuotoisuuden kriteereitä
ovat jäsenten työkokemus Kalmarin strategisilta
liiketoiminta-alueilta ja niistä kulttuureista, joiden
parissa Kalmar toimii, sekä koulutus, ikä ja sukupuoli.
Molempien sukupuolten tulee olla edustettuina
hallituksessa. Edellä mainitun lisäksi
Nimitystoimikunnan tulee ottaa huomioon hallituksen
monimuotoisuutta koskevat periaatteet,
Hallinnointikoodin riippumattomuusvaatimukset sekä
Yhtiöön sovellettavat Nasdaq Helsingin säännöt.
Vuoden 2025 varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka
hallituksen sukupuolijakauma oli 42,9 % (naisia) ja 57,1
% (miehiä). Varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen ja
yhden uuden hallituksen jäsenen valinnan myötä
sukupuolijakauma oli 37,5 % (naisia) ja 62,5 % (miehiä).
Riippumattomuus
Hallituksen jäsenten enemmistön tulee olla
riippumattomia yhtiöstä, ja riippumattomista jäsenistä
vähintään kahden tulee olla riippumattomia
merkittävistä osakkeenomistajista. Hallitus arvioi
Hallinnointikoodin kriteerien mukaisesti jäsenten
riippumattomuuden yhtiöstä ja merkittävistä
osakkeenomistajista vuosittain ja tarvittaessa.
Hallituksen jäsenten on arvioitu olevan riippumattomia
yhtiöstä ja sen merkittävistä osakkeenomistajista.
Sukupuolinen jakauma 2024
Sukupuolinen jakauma 2025
Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet
31.12.2025*

Hallituksen jäsen | Osakkeet
Jaakko Eskola (puheenjohtaja) | 9 938
Lars Engström | 3 104
Marcus Hedblom | 3 032
Teresa Kemppi-Vasama | 7 468
Vesa Laisi | 3 248
Casimir Lindholm (varapuheenjohtaja 1.4.2025 alkaen) | 1 512
Sari Pohjonen | 3 369
Emilia Torttila-Miettinen | 3 008
Yhteensä | 34 679
*Suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus

Hallitus kokoontui yhdeksän kertaa vuoden 2025
aikana. Toimitusjohtaja ja talous- ja rahoitusjohtaja
osallistuivat kokouksiin hallitusten jäsenten lisäksi.
Lakiasiainjohtaja toimi hallituksen sihteerinä.
Hallituksen jäsenten osallistuminen
kokouksiin / päätöksentekoon
kokoontumatta (per capsulam) vuonna 2025

Hallituksen jäsen | Läsnäolo (%) | Kokoukset
Jaakko Eskola (puheenjohtaja) | 100 % | 9/9
Lars Engström | 100 % | 9/9
Marcus Hedblom | 100 % | 9/9
Teresa Kemppi-Vasama | 100 % | 9/9
Vesa Laisi | 100 % | 9/9
Casimir Lindholm (varapuheenjohtaja 1.4.2025 alkaen) | 100 % | 7/7
Sari Pohjonen | 100 % | 9/9
Emilia Torttila-Miettinen | 100 % | 9/9

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 82 |

Itsearviointi
Hallitus arvioi toimintaansa ja työskentelytapojaan
vuosittain sisäisenä itsearviointina, jonka tarkoituksena
on kehittää ja tehostaa hallituksen toimintaa sekä
tunnistaa hallituksen tulevat painopistealueet. Vuonna
2025 itsearviointi toteutettiin kirjallisena kyselynä,
josta hallitus keskusteli keskenään.
Hallituksen valiokunnat
Hallitus on perustanut tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunnan ja henkilöstö- ja
palkitsemisvaliokunnan pysyviksi valiokunniksi, sekä
teknologiavaliokunnan määräaikaiseksi valiokunnaksi
avustamaan hallitusta sen tehtävien ja velvollisuuksien
valmistelussa ja hoitamisessa. Hallitus on vahvistanut
kirjalliset työjärjestykset, joissa määritellään
valiokuntien tarkoitus, kokoonpano, toiminta ja
tehtävät. Hallitus valitsee keskuudestaan jäsenet ja
puheenjohtajat valiokuntiin vuosittain hallituksen
järjestäytymiskokouksessa. Jäsenet nimitetään
toimikaudeksi, joka päättyy valintaa seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä.
Pysyvien ja määräaikaisten valiokuntien lisäksi hallitus
voi yksittäistapauksissa asettaa tilapäisiä valiokuntia
erityisten asioiden valmistelua varten. Tällaisilla
tilapäisillä valiokunnilla ei ole hallituksen hyväksymiä
työjärjestyksiä, eikä Yhtiö julkaise tietoja niiden
toimikaudesta, kokoonpanosta, kokousten
lukumääristä tai jäsenten osallistumisista.
Hallituksen valiokunnat raportoivat työstään
säännöllisesti hallitukselle. Jokaisesta kokouksesta
pidetään pöytäkirjaa.
Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunta
Hallitus päättää tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan
kokoonpanosta. Hallitus myös nimittää valiokunnan
puheenjohtajan. Valiokunnassa tulee olla vähintään
kolme jäsentä.
Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunta vastaa Suomen
osakeyhtiölain mukaisista tarkastusvaliokunnan
lakisääteisistä tehtävistä sekä muista sen
työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. Valiokunnan
tehtävänä on, yksityiskohtaisemmin kuin koko
hallituksen on mahdollista, tarkastella
tilintarkastustyötä, kestävyysraportointia,
tilintarkastajan ja kestävyysraportoinnin varmentajan
palkkioita, sisäisiä käytäntöjä, sisäisen ja ulkoisen
tarkastuksen laajuutta, Kalmarin talousperiaatteita ja
muita Kalmarin riskinhallintamenetelmiä. Tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunnan erityisenä tarkoituksena on
avustaa hallitusta täyttämään velvollisuutensa valvoa
johdon taloudellisen ja kestävyysraportointiprosessien
toteuttamista. Lisäksi valiokunta valvoo
tilintarkastajilta ja heidän lähipiiriltään ostettavien
tilintarkastukseen liittymättömien palvelujen tasoa
tilintarkastusyhteisön riippumattomuuden
varmistamiseksi. Valiokunta myös valmistelee
varsinaiselle yhtiökokoukselle tehtävän ehdotuksen
tilintarkastajan ja kestävyysraportoinnin varmentajan
valinnasta ja palkkioista.
Valiokunnalla ei ole itsenäistä päätösvaltaa, mutta
hallitus tekee päätöksiä valiokunnan suositusten
perusteella. Hoitaessaan valvontatehtäväänsä,
tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnalla on valtuudet
tutkia kaikkia sen toimivaltaan kuuluvia asioita, mukaan
lukien pääsy kaikkiin Yhtiön asiakirjoihin ja
henkilöstöön, jonka lisäksi sillä on valtuudet käyttää
ulkopuolisia asiantuntijoita tähän tarkoitukseen.
Valiokunnan puheenjohtajalla on velvollisuus johtaa
valiokunnan työtä ja varmistaa, että valiokunta hoitaa
sen toimivaltaan kuuluvat tehtävät.
Hallitus valitsi Sari Pohjosen, Lars Engströmin, Marcus
Hedblomin ja Vesa Laisin uudelleen tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunnan jäseniksi
järjestäytymiskokouksessaan 27.3.2025, ja Sari
Pohjosen valiokunnan puheenjohtajaksi. Valiokunnan
jäsenet olivat riippumattomia yhtiöstä ja merkittävistä
osakkeenomistajista.
Vuonna 2025 tarkastus- ja riskienhallintavaliokunta
kokoontui viisi kertaa. Jäsenten lisäksi kokouksiin
osallistuivat päävastuullinen tilintarkastaja,
toimitusjohtaja, talous- ja rahoitusjohtaja, SVP Business
Control ja VP Group Financial Control. Lakiasiainjohtaja
toimi valiokunnan sihteerinä.
Tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan
jäsenten osallistuminen kokouksiin vuonna
2025

Valiokunnan jäsen | Läsnäolo (%) | Kokoukset
Sari Pohjonen (puheenjohtaja) | 100 % | 5/5
Lars Engström | 80 % | 4/5
Marcus Hedblom | 100 % | 5/5
Vesa Laisi | 100 % | 5/5

Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta
Hallitus päättää henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan
kokoonpanosta. Hallitus myös nimittää valiokunnan
puheenjohtajan. Valiokunnassa tulee olla vähintään
kolme jäsentä.
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta avustaa hallitusta
ja valmistelee ehdotuksia yhtiön yleisten
palkitsemisperiaatteiden sekä pitkän ja lyhyen aikavälin
kannustinohjelmien ja osakepohjaisten
kannustinohjelmien määrittämiseksi. Valiokunta
valmistelee hallitukselle ehdotuksen yhtiön
toimitusjohtajan sekä johtoryhmän suoritusarvioista
sekä palkitsemisesta ja on vastuussa toimitusjohtajan
virkaan pätevien henkilöiden tunnistamisesta.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 83 |

Valiokunnan tehtävänä on myös arvioida muun ylimmän
johdon seuraajasuunnittelua, henkilöstön vaihtuvuutta
ja yhtiön parhaiten kykyjen johtamista, kuten myös
yhtiön henkilöstöstrategiaa, -politiikkaa ja suunnittelua
verrattuna yhtiön liiketoimintastrategiaan ja
suunnitelmiin. Valiokunta valmistelee yhtiön
toimielinten palkitsemispolitiikan sekä
palkitsemisraportin. Lisäksi valiokunta arvioi ja päättää
yhtiön johtoryhmän jäsenten (poislukien
toimitusjohtaja) palvelusuhteiden ehdoista ja
palkitsemisesta.
Valiokunnalla ei ole itsenäistä päätösvaltaa, ellei
hallitus ole erikseen antanut
päätöksentekovaltuutusta, mutta hallitus tekee
päätöksiä valiokunnan suositusten perusteella.
Hoitaessaan valvontatehtäväänsä, henkilöstö- ja
palkitsemisvaliokunnalla on valtuudet tutkia kaikkia sen
toimivaltaan kuuluvia asioita, mukaan lukien pääsy
kaikkiin Yhtiön asiakirjoihin ja henkilöstöön, jonka lisäksi
sillä on valtuudet käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita
tähän tarkoitukseen.
Hallitus valitsi Jaakko Eskolan, Teresa Kemppi-
Vasaman ja Emilia Torttila-Miettisen uudelleen
henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan jäseniksi
järjestäytymiskokouksessaan 27.3.2025, ja Jaakko
Eskolan valiokunnan puheenjohtajaksi. Hallitus valitsi
myös Casimir Lindholmin valiokunnan jäseneksi
1.4.2025 alkaen. Valiokunnan jäsenet olivat
riippumattomia yhtiöstä ja merkittävistä
osakkeenomistajista.
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunta kokoontui vuoden
2025 aikana viisi kertaa. Jäsenten lisäksi kokouksiin
osallistuivat toimitusjohtaja ja henkilöstöjohtaja. VP
Performance & Rewards toimi valiokunnan sihteerinä.
Henkilöstö- ja palkitsemisvaliokunnan
jäsenten osallistuminen kokouksiin vuonna
2025

Valiokunnan jäsen | Läsnäolo (%) | Kokoukset
Jaakko Eskola (puheenjohtaja) | 100 % | 5/5
Casimir Lindholm (valiokunnan jäsen 1.4.2025 alkaen) | 100 % | 4/4
Teresa Kemppi-Vasama | 100 % | 5/5
Emilia Torttila-Miettinen | 100 % | 5/5

Teknologiavaliokunta
Hallitus päättää teknologiavaliokunnan
kokoonpanosta. Hallitus myös nimittää valiokunnan
puheenjohtajan. Valiokunnassa tulee olla vähintään
kaksi jäsentä.
Teknologiavaliokunnan pääasiallisena tarkoituksena on
avustaa hallitusta sekä antaa sille ohjeistusta ja
suosituksia sen tehtävien täyttämisessä. Tämä
tapahtuu tarkastelemalla ja valvomalla yhtiön
teknologisten ja tieteellisten aloitteiden yleistä
strategista suuntaa ja investointeja sekä auttamalla
sellaisten teknologia- ja innovaatiokysymysten
tunnistamisessa ja arvioinnissa, joilla voi olla merkittävä
vaikutus yhtiön tulevaan kilpailukykyyn.
Teknologiavaliokunnalla ei ole itsenäistä päätösvaltaa,
mutta hallitus tekee päätöksiä valiokunnan suositusten
perusteella. Valiokunta raportoi työstään ja tekee
suosituksia hallitukselle.
Hallitus perusti teknologiavaliokunnan määräaikaiseksi
valiokunnaksi järjestäytymiskokouksessaan 27.3.2025.
Hallitus valitsi Vesa Laisin valiokunnan puheenjohtajaksi
sekä Lars Engströmin ja Emilia Torttila-Miettisen
jäseniksi.
Teknologiavaliokunta kokoontui vuoden 2025 aikana
kolme kertaa. Jäsenten lisäksi toimitusjohtaja osallistui
kokouksiin. Valiokunnan sihteerinä toimi strategiasta,
kestävästä kehityksestä ja teknologiasta vastaava
johtaja.
Teknologiavaliokunnan jäsenten
osallistuminen kokouksiin vuonna 2025

Valiokunnan jäsen | Läsnäolo (%) | Kokoukset
Vesa Laisi (puheenjohtaja) | 100 % | 3/3
Lars Engström | 100 % | 3/3
Emilia Torttila-Miettinen | 100 % | 3/3

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 84 |

Toimitusjohtaja
Toimitusjohtaja johtaa Kalmarin liiketoimintaa ja
hallinnoi Yhtiön toimintaa osakeyhtiölain ja hallituksen
antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti.
Toimitusjohtajan tehtävänä on tiedottaa hallitusta
Yhtiön liiketoiminnan kehityksestä ja taloudellisesta
tilanteesta. Toimitusjohtaja valmistelee Yhtiön
strategian ja tavoitteet hallituksen hyväksyttäväksi, ja
vastaa hyväksytyn strategian ja suunnitelmien
täytäntöönpanosta. Toimitusjohtajan vastuulla on
varmistaa Yhtiön taloudellisen raportoinnin
lainmukaisuus ja varainhoidon luotettava järjestäminen.
Hallitus nimittää toimitusjohtajan. Hallitus myös arvioi
toimitusjohtajan suoriutumista ja hänelle asetettujen
tavoitteiden saavuttamista. Toimitusjohtajan
palkitseminen on kuvattu vuoden 2025
palkitsemisraportissa.
Kalmarin toimitusjohtajana toimii Sami Niiranen,
diplomi-insinööri. Toimitusjohtajan ansioluettelo on
nähtävillä Kalmarin verkkosivuilla www.kalmar.fi/
sijoittajat/.
Johtoryhmä
Toimitusjohtajan tukena toimiva johtoryhmä vastaa
konsernin ja liiketoiminnan kehittämisestä ja
operatiivisesta toiminnasta hallituksen ja
toimitusjohtajan antamien tavoitteiden mukaisesti.
Johtoryhmä myös määrittelee toimintaperiaatteet ja
menettelytavat hallituksen antamien suuntaviivojen
mukaisesti.
Johtoryhmä kokoontuu säännöllisesti noin 11 kertaa
vuodessa. Johtoryhmä keskittyy konsernin ja
liiketoimintojen strategisiin kysymyksiin ja kokousten
agendalla on säännöllisesti taloudelliseen kehitykseen,
hallintoon, henkilöstöasioihin, turvallisuuteen,
vastuullisuuteen ja kehitysprojekteihin liittyviä
kysymyksiä ja katsauksia.
Hallitus nimittää johtoryhmän jäsenet toimitusjohtajan
ehdotuksen perusteella. Johtoryhmän jäsenet
raportoivat Yhtiön toimitusjohtajalle. Toimitusjohtaja
myös toimii johtoryhmän puheenjohtajana.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 85 |

Johtoryhmä

Sami Niiranen Toimitusjohtaja Syntynyt 1972, mies, Suomen ja Ruotsin kansalainen Diplomi-insinööri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 5 000 |  | Sakari Ahdekivi Talous- ja rahoitusjohtaja Syntynyt 1963, mies, Suomen kansalainen Kauppatieteiden maisteri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 1 000 |  | Ulla Bono Lakiasiainjohtaja Syntynyt 1970, nainen, Suomen kansalainen Oikeustieteen lisensiaatti, Executive MBA Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 1 000 |  | Thor Brenden Johtaja, Terminal Tractors -liiketoiminta Syntynyt 1968, mies, Norjan kansalainen Diplomi-insinööri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: –

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 86 |

Carina Geber-Teir Sijoittajasuhde-, markkinointi- ja viestintäjohtaja Syntynyt 1972, nainen, Suomen kansalainen Valtiotieteiden maisteri (valtio-oppi) Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 11 545 |  | Alf-Gunnar Karlgren Johtaja, Counter Balanced -liiketoiminta Syntynyt 1981, mies, Ruotsin kansalainen Diplomi-insinööri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 8 018 |  | Arto Keskinen Johtaja, Horizontal Transportation - liiketoiminta Syntynyt 1974, mies, Suomen kansalainen Tuotantotalouden kandidaatti Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 6 376 |  | Thomas Malmborg Palveluliiketoiminnan johtaja Syntynyt 1964, mies, Ruotsin kansalainen Teknillisen lukion (autoala) tutkinto Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 13 049

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 87 |

|  |  |  |  |  | Johtoryhmän jäsenten ansioluettelot ovat nähtävillä kokonaisuudessaan Kalmarin verkkosivuilla www.kalmar.fi/ sijoittajat/. Mathias Höglund, henkilöstöjohtaja, toimi johtoryhmän jäsenenä 8.4.2025 saakka.
Tommi Pettersson Johtaja, strategia, kestävä kehitys ja teknologia Syntynyt 1968, mies, Suomen kansalainen Diplomi-insinööri ja kauppatieteiden maisteri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 3 013 |  | Hanna Reijonen Henkilöstöjohtaja Syntynyt 1973, nainen, Suomen kansalainen Kauppatieteiden maisteri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: – |  | Shushu Zhang Johtaja, Bromma-liiketoiminta Syntynyt 1980, nainen, Kiinan kansalainen Yhteiskuntatieteiden maisteri Omistuksessa olevat Kalmarin osakkeet (suora ja määräysvaltayhteisöjen omistus) 31.12.2025: 3 965 |  |

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 88 |

Sisäinen valvonta ja riskienhallinta
Sisäinen valvonta
Sisäisen valvonnan tavoitteena on varmistaa, että
Yhtiön toiminta on sovellettavien lakien ja määräysten
mukaista, tehokasta ja kannattavaa, riskienhallinta on
riittävää ja asianmukaista sekä tuotettu taloudellinen ja
muu tieto luotettavaa.
Hallituksen hyväksymä Kalmarin sisäisen valvonnan
politiikka määrittelee sovellettavat
valvontaperiaatteet, -menettelyt ja -vastuut. Kalmarin
sisäinen valvonta perustuu Yhtiön toimintaohjeisiin ja
sisäisen valvonnan viitekehykseen, joka pohjautuu The
Committee of Sponsoring Organisations -
viitekehykseen ("COSO framework", 2013).
Yhtiön sisäisen valvonnan vastuu on jaoteltu kolmen
linjan mallin mukaisesti. Ensimmäinen linjan muodostaa
toimiva johto, joka omistaa ja on vastuussa
kontrolleista osana päivittäisjohtamista. Toisen linjan
muodostavat toiminnot, jotka ovat vastuussa
yhtiötason ohjeistuksista ja valvovat riskejä ja sisäisen
valvonnan toimivuutta. Kolmas linja, sisäisen
tarkastuksen toiminto, on vastuutettu arvioimaan
riippumattomana ja objektiivisena toimijana
ensimmäisen ja toisen linjan toimintaa ja tehokkuutta.
Riskienhallinta
Kalmarin riskienhallintaa ohjaa Yhtiön hallituksen
hyväksymä Riskienhallintapolitiikka. Siinä määritellään
riskienhallinnan tavoitteet ja periaatteet sekä siihen
liittyvät prosessit ja vastuut. Keskeisenä periaatteena
on jatkuvasti, systemaattisesti ja ennakoivasti
tunnistaa, arvioida ja hallita riskejä Yhtiön
määrittelemän riskinottohalukkuuden mukaisesti sekä
vastata tehokkaasti korkealla todennäköisyydellä
toteutuviin riskeihin. Hallitus määrittelee Yhtiön yleisen
riskinottohalukkuuden ja varmistaa, että organisaatiolla
on riittävä riskienhallinta ja valvonta. Toimitusjohtaja ja
johtoryhmä vastaavat riskienhallinnan menetelmistä,
toteutuksesta ja valvonnasta, ja raportoivat niistä
hallitukselle.
Riskienhallinta sisältyy kaikkiin liiketoimintapäätöksiin
ja suunnitelmiin, ja se on osa sisäisen valvonnan
toimintaa. Kukin divisioona vastaa omasta
riskienhallinnastaan, tunnistaen, arvioiden ja
hallinnoiden niitä olennaisia riskejä, jotka voivat
vaikuttaa sen liiketoimintatavoitteiden saavuttamiseen.
Ympäristöön, sosiaaliseen vastuuseen ja hyvään
hallintotapaan (”ESG”) liittyvät riskit ja mahdollisuudet
tunnistetaan ja arvioidaan osana konsernin
riskienhallintaprosessia. Kukin divisioona tunnistaa ja
arvioi keskeiset ESG-näkökulmiin liittyvät riskit.
Tunnistetuille avainriskeille luodaan lieventäviä
toimenpiteitä. Lue lisää ESG-riskienhallinnasta ja
kestävyysraportin sisäisestä valvonnasta
Kestävyysraportista.
Taloudellisia riskejä, vastuullisuusriskejä, etiikkaan ja
säännösten noudattamiseen liittyviä riskejä sekä
kyberturvallisuusriskejä hallitaan keskitetysti, ja niistä
raportoidaan säännöllisesti Yhtiön johdolle ja
hallituksen tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnalle.
Sisäinen valvonta ja taloudellinen
raportointi
Kalmar noudattaa taloudellisessa raportoinnissa
kansainvälisiä IFRS-tilinpäätösstandardeja,
arvopaperimarkkinalakia, suomalaista kirjanpitolakia,
suomalaisen kirjanpitolautakunnan ohjeita ja lausuntoja,
Finanssivalvonnan standardeja sekä Nasdaq Helsinki
Oy:n sääntöjä.
Taloudellisen tiedon julkaisemista ja ulkoista viestintää
koskevat ohjeistukset sisältyvät Kalmarin
tiedonantopolitiikkaan, joka on julkaistu Yhtiön
verkkosivuilla www.kalmar.fi/sijoittajat/. Kalmarin
viestintä vastaa yhdessä sijoittajasuhteiden kanssa
politiikan oikeellisuudesta ja noudattamisesta.
Kalmarin taloudellinen raportointi perustuu
kuukausittaiseen tulosseurantaan keskitetyssä
raportointijärjestelmässä. Osana tätä raportointia
toteutuneita tuloksia verrataan ennusteisiin,
suunnitelmiin ja aiempien vuosien lukuihin ja
poikkeamat analysoidaan sekä selitetään. Taloudelliset
raportit käydään läpi liiketoimintayksikkö- ja
divisioonatasoilla liiketoiminnan rakenteiden
mukaisesti. Divisioonat raportoivat kuukausittain
Yhtiön johdolle ja talouden raportit käsitellään myös
Kalmarin johtoryhmän kokouksessa. Taloudelliset
tiedot raportoidaan myös hallitukselle kuukausittain.
Yhtiön taloudelliseen raportointiprosessiin liittyvät
sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan periaatteet,
ohjeet, käytännöt ja vastuut on suunniteltu

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 89 |

varmistamaan, että Kalmarin julkistamat taloudelliset
raportit ovat luotettavia ja täyttävät lain, määräysten ja
Yhtiön periaatteiden vaatimukset.
Kalmar on riskiperusteisesti tunnistanut ja
dokumentoinut taloudellisen raportoinnin
keskeisimmät kontrollit (Internal Controls Over
Financial Reporting, ICFR). Taloudellisen raportoinnin
kontrollit on suunniteltu havaitsemaan, ehkäisemään ja
korjaamaan mahdollisia virheitä ja poikkeamia
raportoinnissa. Sisäisen valvonnan käytäntöjen
tehokkaan toiminnan varmistamiseksi Kalmar on
keskittänyt talous- ja henkilöstöhallinnon sekä perus-
ja ydintiedon hallinnan palveluita ja epäsuoria
hankintoja. Näiden yhtenäisten prosessien, kontrollien
ja työkalujen piiriin kuuluu tällä hetkellä valtaosa
Kalmarin yksiköistä.
Kalmarin merkittävimmät yksiköt suorittavat
taloudellisen raportointiprosessin keskeisimpien
kontrollien (ICFR) itsearvioinnin, jonka jälkeen sisäisen
valvonnan toiminto testaa kyseisten kontrollien
toimivuutta. Itsearvioinnin ja testauksen kohteena
olevat kontrollit koostuvat hyväksymiskontrolleista,
erilaisia täsmäytyksistä, katselmoinneista ja
analyyseista, joita suoritetaan yhtiön eri tasoilla.
Kontrollien itsearvioinnin ja testauksen tulokset
raportoidaan hallituksen tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunnalle sekä Yhtiön johdolle.
Vuonna 2024 taloudellisen raportoinnin kontrollien
itsearvioinnin suorittaneet yksiköt kattoivat yli 90 %
Kalmarin ulkoisesta liikevaihdosta ja omaisuuseristä.
Sisäisen valvonnan toiminnon vuonna 2024 suorittama
kontrollien testaus kattoi yli 75 % liikevaihdosta ja
omaisuuseristä. Vuonna 2025 taloudellisen
raportoinnin kontrollien itsearviointeja jatkettiin siten,
että itsearvioinnin suorittaneet yksiköt kattoivat
vuoden loppuun mennessä 100 % Kalmarin ulkoisesta
liikevaihdosta ja omaisuuseristä. Vastaavasti sisäisen
valvonnan toiminnon suorittama kontrollien testaus
saavutti 90 % kattavuuden vuoden 2025 lopussa.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 90 |

Muut tiedot
Sisäinen tarkastus
Sisäinen tarkastus on riippumaton ja objektiivinen
toiminto, jonka tehtävänä on vahvistaa Kalmarin kykyä
luoda, suojella ja ylläpitää arvoa tarjoamalla hallituksen
riskienhallinta- ja tarkastusvaliokunnalle ja johdolle
riskiperusteista varmennusta ja neuvontaa.
Riippumattomuuden varmistamiseksi sisäisen
tarkastuksen johtaja vastaa toiminnastaan hallituksen
tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnalle sekä raportoi
hallinnollisesti talous- ja rahoitusjohtajalle.
Sisäisen tarkastuksen toiminta koostuu tarkastuksista,
jotka kohdistuvat Yhtiön hallinto-, riskienhallinta- ja
valvontaprosessien riittävyyteen ja tehokkuuteen.
Sisäisen tarkastuksen toiminta perustuu jatkuvasti
päivitettävään suunnitelmaan, joka huomioi Kalmarin
strategiset prioriteetit, riskit sekä riskienhallinta- ja
tarkastusvaliokunnalta ja johdolta tulevat
erityispyynnöt tarkastukselle. Riskienhallinta- ja
tarkastusvaliokunta hyväksyy sisäisen tarkastuksen
suunnitelman. Sisäisen tarkastuksen tulokset ja
keskeisimmät havainnot samoin kun
kehittämissuositusten toteutuminen raportoidaan
säännönmukaisesti sekä riskienhallinta- ja
tarkastusvaliokunnalle että Yhtiön johdolle.
Lähipiirin liiketoimet
Kalmar määrittää ja valvoo lähipiiriä kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (IAS 24) ja muiden
sovellettavien säännösten mukaisesti. Kalmar Oyj:n
hallitus on hyväksynyt Kalmar-konsernin sisäiset
lähipiiriohjeet, joiden tavoitteena on varmistaa, että
Yhtiöllä on käytössään tehokkaat menettelyt
lähipiiritoimien tunnistamiseksi ja määrittelemiseksi.
Lisäksi ohjeilla varmistetaan lähipiiritoimien arviointi ja
valvonta, jotta kaikki eturistiriidat ja Yhtiön
päätöksentekoprosessi otetaan asianmukaisesti
huomioon.
Yhtiö ylläpitää luetteloa lähipiiristään. Liiketoimia
osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten kanssa seurataan
taloudellisessa raportointijärjestelmässä, ja niistä
raportoidaan tilinpäätöksen liitetiedoissa. Lähipiiriin
kuuluvat tahot ovat velvollisia ilmoittamaan Kalmarin
talousjohtajalle etukäteen suunnitelluista sopimuksista
tai muista oikeustoimista minkä tahansa konserniyhtiön
kanssa. Lisäksi heitä pyydetään vuosittain
vahvistamaan, onko lähipiiriliiketoimia tapahtunut.
Kalmarin talous- ja rahoitusjohtaja arvioi lähipiirin
ilmoittamien liiketoimien luonteen ja ehdot, ja
liiketoimen olennaisuus arvioidaan tapauskohtaisesti.
Hallitus käsittelee kaikki lähipiiriliiketoimet, joita ei
toteuteta Yhtiön tavanomaisen liiketoiminnan
puitteissa tai joita ei toteuteta markkinaehtoisesti.
Kalmar ei ole vuonna 2025 tehnyt lähipiirinsä kanssa
liiketoimia, jotka poikkeaisivat yhtiön tavanomaisesta
liiketoiminnasta tai joita ei olisi tehty markkinaehtoisin
tai markkinahintoja vastaavin ehdoin.
Sisäpiirihallinto
Kalmar noudattaa Nasdaq Helsinki Oy:n
sisäpiiriohjeistusta sekä soveltuvaa lainsäädäntöä.
Lisäksi Yhtiöllä on hallituksen hyväksymä oma
sisäpiiriohje, joka täydentää pörssin sääntöjä ja
määrittelevät käytännöt sisäpiiriläisten sekä
sisäpiirihallinnon hallinnointiin. Sisäpiiriohjeistus sitoo
koko Kalmarin henkilöstöä. Kalmarin lakiasiainjohtaja
vastaa Kalmarin yleisestä sisäpiirihallinnosta, mukaan
lukien tarvittavasta koulutuksesta.
Kalmar ei ylläpidä pysyvää sisäpiirirekisteriä. Henkilöt,
jotka työsuhteen tai muun sopimuksen perusteella
työskentelevät Yhtiölle ja saavat tiettyyn hankkeeseen
liittyvää sisäpiirintietoa, merkitään Yhtiön
hankekohtaiseen sisäpiiriluetteloon, joka perustetaan
tarvittaessa. Sisäpiirintietoa hallussaan pitävät henkilöt
eivät saa käydä kauppaa Kalmarin rahoitusvälineillä
ennen kuin sisäpiirihanke on päättynyt tai se on
julkistettu. Hankekohtaiseen sisäpiiriluetteloon
merkityille henkilöille ilmoitetaan luetteloon
merkitsemisestä, siihen liittyvistä velvollisuuksista ja
soveltuvista seuraamuksista sekä sisäpiirihankkeen
päättymisestä.
Kalmar ylläpitää luetteloa johtohenkilöistään ja heidän
lähipiiriinsä kuuluvista henkilöistä markkinoiden
väärinkäyttöasetuksen (MAR) mukaisesti. Kalmarin
johtohenkilöitä ovat Kalmarissa johtotehtävissä olevat
henkilöt eli hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja muut
johtoryhmän jäsenet. Kalmarin johtohenkilöillä ja
heidän lähipiiriinsä kuuluvilla henkilöillä on
henkilökohtainen velvollisuus ilmoittaa Kalmarille ja
Finanssivalvonnalle jokaisesta omaan lukuunsa
tehdystä Kalmarin rahoitusvälineisiin liittyvästä
liiketoimesta riippumatta liiketoimen arvosta.
Kalmarilla on velvollisuus julkistaa johtohenkilön tai
hänen lähipiiriinsä kuuluvan henkilön tekemä ilmoitus
pörssitiedotteena viipymättä ja viimeistään kahden
arkipäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 91 |

Kalmar pitää toivottavana, että sen työntekijät ja
luottamushenkilöt hankkivat Kalmarin rahoitusvälineitä
pitkäaikaisina sijoituksina. Kaupankäynti Kalmarin
rahoitusvälineillä suositellaan ajoitettavan
mahdollisimman pitkälle hetkeen, jolloin markkinoilla
on mahdollisimman tarkka tieto arvopaperin arvoon
vaikuttavista seikoista (esim. taloudellisen raportin
julkistamisen jälkeen). Kaupankäynti Kalmarin
rahoitusvälineillä omaan tai kolmannen osapuolen
lukuun on kielletty: a) jos henkilöllä on hallussaan
sisäpiirintietoa, b) hankekohtaisten sisäpiiriläisten
osalta hankkeen keston ajan, kunnes hanke julkistetaan
tai se muutoin päättyy, c) johtohenkilöiden osalta 30
päivän ajan ennen Kalmarin vuosi- tai
osavuosikatsauksen julkistamista sekä kyseisen
raportin julkistamispäivänä (suljettu ikkuna), ja d)
sellaisten henkilöiden osalta, joilla on pääsy Kalmarin
taloustietoihin, erityisesti henkilöt, jotka osallistuvat
Kalmarin vuosi- tai osavuosikatsausten ja/tai muun
olennaisen tiedon valmisteluun, 30 päivän ajan ennen
tällaisen raportin julkistamista sekä raportin
julkistamispäivänä (laajennettu suljettu ikkuna).
Vaatimustenmukaisuus
Kalmarilla vaatimustenmukaisuus (Compliance) on
kaiken toiminnan ytimessä ja jokaisen Kalmarin
työntekijän vastuulla. Hallituksen hyväksymä
toimintaohje (Code of Conduct) sisältää periaatteet,
jotka ohjaavat Yhtiötä ja sen työntekijöitä toimimaan
laillisesti, eettisesti ja kestävästi.
Talousrikollisuuden ja muiden väärinkäytösten
ehkäisemiseksi Kalmarilla on ohjeistus periaatteista ja
prosesseista epäkohtien esille tuomiseksi. SpeakUp
Line -ilmoituskanava tarjoaa mahdollisuuden ilmoittaa
nimettömästi mahdollisista väärinkäytösepäilyistä tai
muista asioista, jotka saattavat olla ristiriidassa Yhtiön
arvojen ja toimintatapojen kanssa. Raportointikanavan
tarjoaa ulkopuolinen kumppani anonymiteetin
varmistamiseksi. Kalmarin Ethics & Compliance -
toiminto tutkii ja käsittelee kaikki ilmoitukset
luottamuksellisesti. Korjaavista ja kurinpidollisista
toimista keskustellaan johtoryhmässä.
Ulkoinen tarkastus
Yhtiöjärjestyksen mukaan Kalmarilla tulee olla yksi
tilintarkastaja, jonka on oltava Patentti- ja
rekisterihallituksen hyväksymä tilintarkastusyhteisö, ja
päävastuullisen tilintarkastajan on oltava KHT-
tilintarkastaja. Varsinainen yhtiökokous valitsee
tilintarkastajan vuosittain toimikaudeksi, joka päättyy
valintaa seuraavan ensimmäisen varsinaisen
yhtiökokouksen päättyessä. Tilikauden lakisääteinen
ulkoinen tilintarkastus sisältää kirjanpidon,
tilinpäätöksen ja hallinnon tarkastuksen. Vuosittain
annettavan tilintarkastuskertomuksen lisäksi
tilintarkastaja raportoi hallitukselle säännöllisesti
tarkastushavainnoistaan ja osallistuu tarkastus- ja
riskienhallintavaliokunnan kokouksiin.
27.3.2025 pidetty varsinainen yhtiökokous valitsi Ernst
& Young Oy:n uudelleen Kalmarin tilintarkastajaksi ja
kestävyysraportoinnin varmentajaksi. Ernst & Young
Oy nimesi päävastuulliseksi tilintarkastajaksi ja
vastuulliseksi kestävyysraportoinnin varmentajaksi
Kristina Sandinin (KHT, KRT).
Tilintarkastajan ja kestävyysraportoinnin varmentajan
palkkiot maksetaan Yhtiön hyväksymän laskun
mukaan. Seuraavassa taulukossa on esitetty
tilintarkastus- ja kestävyystarkastusyhteisö Ernst &
Young Oy:lle vuonna 2025 maksetut palkkiot
tyypeittäin.

Palkkiot lajeittain, MEUR | 2025
Tilintarkastus | 1,9
Varmennuspalvelut | 0,1
Veroneuvonta | 0,0
Muut palvelut | 0,0

| Kalmar Oyj, Y-tunnus 3424222-7 | Osa tilinpäätöstä | 92 |

Tilinpäätös

Konsernitilinpäätös (IFRS) | 93
Konsernin tuloslaskelma | 93
Konsernin laaja tuloslaskelma | 93
Konsernitase | 94
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista | 95
Konsernin rahavirtalaskelma | 97
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot | 98
1.Laatimisperusteet | 99
1.1 Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet | 99
1.2 Johdon harkintaa edellyttävät keskeiset arviot ja oletukset | 105
2.Taloudellinen kehitys | 106
2.1 Segmenttikohtaiset tiedot | 106
2.2 Myyntituotot | 110
2.3 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut | 114
2.4 Vertailtavuuteen vaikuttavat erät | 115
2.5 Rahoitustuotot ja -kulut | 115
2.6 Osakekohtainen tulos | 116
3.Työsuhde-etuudet | 117
3.1 Henkilöstökulut | 117
3.2 Osakeperusteiset maksut | 117
3.3 Johdon palkitseminen | 122
3.4 Eläkevelvoitteet | 124

4.Tuloverot | 128
4.1 Tuloverojen täsmäytyslaskelma | 129
4.2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat | 130
5.Nettokäyttöpääoma | 131
5.1 Nettokäyttöpääoma | 131
5.2 Vaihto-omaisuus | 132
5.3 Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset | 133
5.4 Ostovelat ja muut korottomat velat | 135
5.5 Varaukset | 136
6.Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 138
6.1 Liikearvo | 138
6.2 Aineettomat hyödykkeet | 140
6.3 Aineelliset hyödykkeet | 142
6.4 Poistot ja arvonalentumiset | 145
7.Konsernin rakenne | 146
7.1 Yrityshankinnat ja -myynnit | 148
7.2 Osakkuusyhtiöt | 149
7.3 Tytäryhtiöt | 151
8.Pääomarakenne ja rahoitusinstrumentit | 153
8.1 Rahoitusriskien hallinta | 153
8.2 Rahoitusinstrumentit arvostusryhmittäin | 159
8.3 Rahavarat | 162
8.4 Korolliset velat | 162
8.5 Johdannaissopimukset ja keskeisimmät valuuttakurssit | 164
8.6 Oma pääoma | 166

9.Muut liitetiedot | 167
9.1 Vuokrasopimukset | 167
9.2 Ehdolliset velat ja sitoumukset | 171
9.3 Lähipiiritapahtumat | 171
9.4 Tilikauden jälkeiset tapahtumat | 172
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS) | 180
Emoyhtiön tuloslaskelma | 180
Emoyhtiön tase | 181
Emoyhtiön rahavirtalaskelma | 182
Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot | 183

Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset | 196
Luettelo kirjanpidoista ja aineistoista sekä säilytystavoista | 197

|  | Osa tilinpäätöstä | 93 |

Konsernitilinpäätös (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma

MEUR | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024*
Liikevaihto | 2.1, 2.2 | 1 741,4 | 1 720,5
Myytyjä suoritteita vastaavat kulut*** |  | -1 285,7 | -1 268,0
Bruttokate*** |  | 455,7 | 452,5
Bruttokate, % |  | 26,2 % | 26,3 %
Myynnin ja markkinoinnin kulut |  | -91,9 | -88,1
Tutkimus- ja kehitystoiminnan kulut |  | -53,8 | -54,0
Hallinnon kulut |  | -93,5 | -110,0
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.3 | 35,5 | 36,7
Liiketoiminnan muut kulut | 2.3 | -28,5 | -67,3
Osuus osakkuusyritysten tuloksesta | 7.2 | -3,1 | 4,6
Liikevoitto | 2.1, 2.3, 2.4, 3.1, 6.4 | 220,4 | 174,4
Liikevoitto, % |  | 12,7 % | 10,1 %
Rahoitustuotot | 2.5 | 7,4 | 17,0
Rahoituskulut | 2.5 | -16,7 | -19,0
Tulos ennen veroja |  | 211,2 | 172,5
Tulos ennen veroja, % |  | 12,1 % | 10,0 %
Tuloverot | 4.1 | -47,8 | -44,6
Kauden tulos |  | 163,3 | 127,9
Kauden tulos, % |  | 9,4 % | 7,4 %
Kauden tuloksen jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 163,3 | 127,9
Määräysvallattomille omistajille |  | – | –
Yhteensä |  | 163,3 | 127,9
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos: |  |  |
Laimentamaton osakekohtainen tulos, EUR** | 2.6 | 2,55 | 1,99
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos, EUR** | 2.6 | 2,54 | 1,99
* Tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
** Kalmar Oyj:n listautumista 1.7.2024 edeltävät kaudet lasketaan listautumishetken osakemäärän perusteella.
*** Vertailuvuoden 2024 myytyjä suoritteita vastaavat kulut ja bruttokate on muuttunut 0,0 miljoonaa euroa vuonna 2024 johtuen uudelleenjärjestelykulujen esittämistavan muutoksesta tuloslaskelmassa vuonna 2025.

Konsernin laaja tuloslaskelma

MEUR | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024*
Kauden tulos |  | 163,3 | 127,9
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, joita ei voida siirtää tulosvaikutteisiksi: |  |  |
Vakuutusmatemaattiset voitot (+) / tappiot (-) etuuspohjaisista järjestelyistä | 3.4 | 3,6 | -4,1
Verot laajan tuloksen eristä, joita ei voida siirtää tulosvaikutteisiksi | 4.1 | -0,7 | 0,9
Erät, jotka voidaan siirtää tulosvaikutteisiksi: |  |  |
Voitot (+) / tappiot (-) rahavirran suojauksista |  | 9,4 | -7,4
Tulokseen siirretyt voitot (+) / tappiot (-) rahavirran suojauksista |  | -7,5 | 2,3
Muuntoerot |  | -25,3 | 8,0
Verot laajan tuloksen eristä, jotka voidaan siirtää tulosvaikutteisiksi | 4.1 | -0,4 | 1,0
Osakkuusyritysten muiden laajan tuloksen erien osuus verojen jälkeen |  | – | 0,7
Muut laajan tuloksen erät, verojen jälkeen |  | -20,9 | 1,3
Kauden laaja tulos |  | 142,5 | 129,2
Kauden laajan tuloksen jakautuminen: |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 142,5 | 129,2
Määräysvallattomille omistajille |  | – | –
Yhteensä |  | 142,5 | 129,2
* Laajan tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.

Liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 94 |

Konsernitase

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Liikearvo | 6.1 | 256,3 | 261,9
Aineettomat hyödykkeet | 6.2 | 5,8 | 6,5
Aineelliset hyödykkeet | 6.3 | 278,1 | 265,2
Osuudet osakkuusyrityksissä | 7.2 | 49,1 | 53,1
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset* | 8.2 | 1,6 | 2,2
Laskennalliset verosaamiset | 4.2 | 45,9 | 50,4
Muut korottomat saamiset | 5.3, 8.2 | 1,4 | 2,6
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 638,2 | 642,0
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 5.2 | 460,6 | 437,3
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset* | 8.2 | 1,2 | 1,9
Tuloverosaamiset |  | 15,0 | 17,0
Johdannaisvarat | 8.2, 8.5 | 1,3 | 10,0
Myyntisaamiset | 5.3, 8.2 | 280,9 | 263,9
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 2.2, 5.3 | 6,6 | 5,5
Muut korottomat saamiset | 5.3 | 66,2 | 57,5
Rahavarat* | 8.2, 8.3 | 278,4 | 260,6
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 1 110,2 | 1 053,9
Varat yhteensä |  | 1 748,5 | 1 695,9
* Sisältyvät korolliseen nettovelkaan.

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |
Osakepääoma |  | 20,0 | 20,0
Muuntoerot |  | -124,1 | -98,8
Arvonmuutosrahasto |  | 0,2 | -1,3
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 156,8 | 156,8
Kertyneet voittovarat |  | 664,9 | 561,5
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä | 8.6 | 717,8 | 638,2
Määräysvallattomien omistajien osuus |  | – | –
Oma pääoma yhteensä |  | 717,8 | 638,2
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Korolliset velat* | 8.2, 8.4, 9.1 | 262,3 | 315,7
Laskennalliset verovelat | 4.2 | 7,6 | 4,7
Eläkevelvoitteet | 3.4 | 39,7 | 43,0
Varaukset | 5.5 | 1,2 | 2,2
Muut korottomat velat | 5.4, 8.2 | 74,8 | 71,5
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 385,6 | 437,1
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Pitkäaikaisten lainojen seuraavan vuoden lyhennykset* | 8.2, 8.4, 9.1 | 18,4 | 16,9
Muut korolliset velat* | 8.2, 8.4 | 5,8 | 8,3
Varaukset | 5.5 | 71,4 | 89,7
Tuloverovelat |  | 14,4 | 11,4
Johdannaisvelat | 8.2, 8.5 | 2,1 | 11,1
Ostovelat | 5.4, 8.2 | 181,3 | 163,4
Sopimuksiin perustuvat velat | 2.2 | 136,4 | 110,9
Muut korottomat velat | 5.4, 8.2 | 215,3 | 209,0
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 645,0 | 620,6
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 1 748,5 | 1 695,9
* Sisältyvät korolliseen nettovelkaan.

Liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 95 |

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

|  | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
MEUR | Liite | Sijoitettu oma pääoma ja kertyneet voittovarat | Osake- pääoma | Arvon- muutos- rahasto | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muuntoerot | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys vallattomien omistajien osuus | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2025 |  | – | 20,0 | -1,3 | 156,8 | -98,8 | 561,5 | 638,2 | – | 638,2
Kauden tulos |  | – | – | – | – | – | 163,3 | 163,3 | – | 163,3
Rahavirran suojaukset |  | – | – | 1,6 | – | – | – | 1,6 | – | 1,6
Muuntoerot |  | – | – | – | – | -25,3 | – | -25,3 | – | -25,3
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisista järjestelyistä | 3.4, 4.1 | – | – | – | – | – | 2,9 | 2,9 | – | 2,9
Kauden laaja tulos* |  | – | – | 1,6 | – | -25,3 | 166,2 | 142,5 | – | 142,5
Voitonjako |  | – | – | – | – | – | -64,1 | -64,1 | – | -64,1
Osakeperusteiset palkkiot | 3.2 | – | – | – | – | – | 1,3 | 1,3 | – | 1,3
Liiketoimet omistajien kanssa |  | – | – | – | – | – | -62,8 | -62,8 | – | -62,8
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa |  | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Oma pääoma 31.12.2025 |  | – | 20,0 | 0,2 | 156,8 | -124,1 | 664,9 | 717,8 | – | 717,8
*Netto verojen jälkeen

Liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 96 |

|  | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |
MEUR | Liite | Sijoitettu oma pääoma ja kertyneet voittovarat | Osake pääoma | Arvon muutos rahasto | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Muuntoerot | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys vallattomien omistajien osuus | Oma pääoma yhteensä
Sijoitettu oma pääoma 1.1.2024, Carve-out |  | 922,9 | – | 2,0 | – | -106,8 | – | 818,2 | – | 818,2
Kauden tulos |  | 64,7 | – | – | – | – | – | 64,7 | – | 64,7
Rahavirran suojaukset |  | – | – | -2,2 | – | – | – | -2,2 | – | -2,2
Muuntoerot |  | – | – | – | – | -3,8 | – | -3,8 | – | -3,8
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisista järjestelyistä | 3.4, 4.1 | -0,1 | – | – | – | – | – | -0,1 | – | -0,1
Kauden laaja tulos* |  | 64,6 | – | -2,2 | – | -3,8 | – | 58,6 | – | 58,6
Oman pääoman ehtoiset liiketoimet Cargotec- konsernin kanssa |  | -302,7 | – | – | – | – | – | -302,7 | – | -302,7
Osakeperusteiset palkkiot | 3.2 | 0,8 | – | – | – | – | – | 0,8 | – | 0,8
Liiketoimet omistajien kanssa |  | -301,9 | – | – | – | – | – | -301,9 | – | -301,9
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa |  | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Sijoitettu oma pääoma 30.6.2024, Carve-out |  | 685,6 | – | -0,2 | – | -110,5 | – | 574,8 | – | 574,8
Jakautuminen 30.6.2024 |  | -685,6 | 20,0 | – | 164,9 | – | 500,7 | – | – | –
Oma pääoma 30.6.2024 |  | – | 20,0 | -0,2 | 164,9 | -110,5 | 500,7 | 574,8 | – | 574,8
Oman pääoman muutokset jakautumisen jälkeen (7-12/2024) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kauden tulos |  | – | – | – | – | – | 63,2 | 63,2 | – | 63,2
Rahavirran suojaukset |  | – | – | -1,1 | – | – | – | -1,1 | – | -1,1
Muuntoerot |  | – | – | – | – | 11,7 | – | 11,7 | – | 11,7
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisista järjestelyistä | 3.4, 4.1 | – | – | – | – | – | -3,1 | -3,1 | – | -3,1
Kauden laaja tulos* |  | – | – | -1,1 | – | 11,7 | 60,1 | 70,7 | – | 70,7
Omien osakkeiden hankinta |  | – | – | – | -8,0 | – | – | -8,0 | – | -8,0
Osakeperusteiset palkkiot | 3.2 | – | – | – | – | – | 0,7 | 0,7 | – | 0,7
Liiketoimet omistajien kanssa |  | – | – | – | -8,0 | – | 0,7 | -7,3 | – | -7,3
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa |  | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Oma pääoma 31.12.2024 |  | – | 20,0 | -1,3 | 156,8 | -98,8 | 561,5 | 638,2 | – | 638,2
* Netto verojen jälkeen

Liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 97 |

Konsernin rahavirtalaskelma

MEUR | Liite | 1.1.−31.12.2025 | 1.1.−31.12.2024*
Liiketoiminnan nettorahavirta |  |  |
Kauden tulos |  | 163,3 | 127,9
Poistot ja arvonalentumiset | 6.4 | 56,5 | 65,8
Rahoitustuotot ja -kulut | 2.5 | 9,3 | 2,0
Verot | 4.1 | 47,8 | 44,6
EBITDA |  | 277,0 | 240,3
Vaihto-omaisuuden muutos |  | -42,3 | 31,7
Korottomien saamisten muutos |  | -36,7 | 6,3
Korottomien velkojen muutos |  | 46,8 | -24,5
Nettokäyttöpääoman muutos |  | -32,2 | 13,6
Muut oikaisut |  | 0,9 | -4,7
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja |  | 245,7 | 249,1
Saadut korot |  | 7,5 | 17,1
Maksetut korot |  | -12,9 | -13,3
Saadut osingot |  | 2,6 | –
Muut rahoituserät |  | 1,9 | -2,3
Maksetut tuloverot |  | -35,4 | -74,4
Liiketoiminnan nettorahavirta |  | 209,3 | 176,2
Investointien nettorahavirta |  |  |
Investoinnit aineettomiin ja aineellisiin hyödykkeisiin | 6.2, 6.3 | -66,3 | -40,5
Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden myynnit | 2.3, 6.2, 6.3 | 21,3 | 12,1
Investointien nettorahavirta, muut erät |  | 1,3 | 0,6
Investointien nettorahavirta |  | -43,7 | -27,9

MEUR | Liite | 1.1.−31.12.2025 | 1.1.−31.12.2024*
Rahoituksen nettorahavirta |  |  |
Omien osakkeiden hankinta |  | – | -8,0
Oman pääoman ehtoinen nettorahoitus Cargotec-konsernin kanssa |  | – | -77,2
Cargotec-konsernin lainojen nostot / takaisinmaksut |  | – | 183,2
Vuokrasopimusvelkojen takaisinmaksut | 8.4 | -19,4 | -17,5
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 8.4 | 99,8 | 49,9
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | 8.4 | -149,5 | -99,8
Lyhytaikaisten lainojen nostot | 8.4 | 3,5 | –
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | 8.4 | -2,5 | -4,7
Maksetut osingot |  | -64,0 | -0,2
Rahoituksen nettorahavirta |  | -132,2 | 25,7
Rahavarojen muutos |  | 33,4 | 174,0
Rahavarat ja käytetyt pankkitililimiitit 1.1. | 8.3 | 257,6 | 78,8
Valuuttakurssien muutosten vaikutus |  | -12,8 | 4,7
Rahavarat ja käytetyt pankkitililimiitit 31.12. |  | 278,2 | 257,6
Käytetyt pankkitililimiitit 31.12. | 8.3 | 0,2 | 3,0
Rahavarat 31.12. |  | 278,4 | 260,6
* Vuoden 2024 avaavat saldot ja tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti, joita rahavirtalaskelmassa on käytetty, ovat carve-out perusteisia.

Liitetiedossa 8.3 Rahavarat esitetään konsernin rahavaroihin liittyvät siirtorajoitukset.
Liitetiedot muodostavat olennaisen osan tilinpäätöstä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 98 |

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot

1.Laatimisperusteet | 99
1.1 Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet | 99
1.2 Johdon harkintaa edellyttävät keskeiset arviot ja oletukset | 105
2.Taloudellinen kehitys | 106
2.1 Segmenttikohtaiset tiedot | 106
2.2 Myyntituotot | 110
2.3 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut | 114
2.4 Vertailtavuuteen vaikuttavat erät | 115
2.5 Rahoitustuotot ja -kulut | 115
2.6 Osakekohtainen tulos | 116
3.Työsuhde-etuudet | 117
3.1 Henkilöstökulut | 117
3.2 Osakeperusteiset maksut | 117
3.3 Johdon palkitseminen | 122
3.4 Eläkevelvoitteet | 124

4.Tuloverot | 128
4.1 Tuloverojen täsmäytyslaskelma | 129
4.2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat | 130
5.Nettokäyttöpääoma | 131
5.1 Nettokäyttöpääoma | 131
5.2 Vaihto-omaisuus | 132
5.3 Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset | 133
5.4 Ostovelat ja muut korottomat velat | 135
5.5 Varaukset | 136
6.Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet | 138
6.1 Liikearvo | 138
6.2 Aineettomat hyödykkeet | 140
6.3 Aineelliset hyödykkeet | 142
6.4 Poistot ja arvonalentumiset | 145

7.Konsernin rakenne | 146
7.1 Yrityshankinnat ja -myynnit | 148
7.2 Osakkuusyhtiöt | 149
7.3 Tytäryhtiöt | 151
8.Pääomarakenne ja rahoitusinstrumentit | 153
8.1 Rahoitusriskien hallinta | 153
8.2 Rahoitusinstrumentit arvostusryhmittäin | 159
8.3 Rahavarat | 162
8.4 Korolliset velat | 162
8.5 Johdannaissopimukset ja keskeisimmät valuuttakurssit | 164
8.6 Oma pääoma | 166
9.Muut liitetiedot | 167
9.1 Vuokrasopimukset | 167
9.2 Ehdolliset velat ja sitoumukset | 171
9.3 Lähipiiritapahtumat | 171
9.4 Tilikauden jälkeiset tapahtumat | 172

|  | Osa tilinpäätöstä | 99 |

1. Laatimisperusteet
1.1 Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Perustiedot
Kalmar Oyj perustettiin Cargotec Oyj:n (jäljempänä Cargotec)
osittaisjakautumisessa, mikä täytäntöönpantiin 30.6.2024. Kaupankäynti Kalmarin B-
sarjan osakkeilla alkoi 1.7.2024 Nasdaq Helsingin pörssilistalla. Kalmar Oyj
(3424222-7 ) on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Helsinki ja
rekisteröity osoite Itämerenkatu 25, 00180 Helsinki, Suomi. Kalmar Oyj ja sen
tytäryhtiöt muodostavat Kalmar-konsernin (jäljempänä Kalmar tai konserni).
Kalmar Oyj:n hallitus on kokouksessaan 12.2.2026 hyväksynyt tämän
konsernitilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen osakeyhtiölain mukaan
osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös sen julkistamisen
jälkeen pidettävässä varsinaisessa yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös
mahdollisuus muuttaa tilinpäätöstä. Jäljennös tilinpäätöksestä on saatavilla
internetosoitteessa www.kalmar.fi tai emoyhtiön rekisteröidystä osoitteesta.
Laatimisperiaatteet konsernitilinpäätöksessä
Kalmar Oyj:n konsernitilinpäätös on laadittu EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti. Sitä laadittaessa on noudatettu 31.12.2025
voimassa olleita IAS- ja IFRS-tilinpäätösstandardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja.
Konsernitilinpäätös on esitetty carve-out-perusteisesti 30.6.2024 asti ja
konsolidoituina konsernin lukuina juridisen konsernin muodostamisen seurauksena
1.7.2024 alkaen. Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out
perusteisia. Konsernin rahavirtalaskelmassa vuoden 2024 avaavat saldot ja
tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti, joita rahavirtalaskelmassa on käytetty, ovat carve-
out perusteisia. Taseluvut ovat konsernin raportoituja lukuja tässä
konsernitilinpäätöksessä.
Konsernitilinpäätös sisältää emoyhtiö Kalmar Oyj:n ja kaikki ne tytäryhtiöt, joissa
emoyhtiöllä on määräysvalta, sekä osakkuusyhtiöt. Määräysvalta saavutetaan, kun
Kalmar altistuu tai on oikeutettu sijoituskohteen muuttuvalle tuotolle ja pystyy
vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä sijoituskohdetta koskevaa valtaansa, ja
määräysvalta menetetään kun nämä kriteerit eivät enää täyty. Tytäryhtiöt on lueteltu
liitetiedossa 7.3, Tytäryhtiöt. Tytäryhtiöihin, osakkuusyhtiöihin ja yrityshankintoihin-
ja myynteihin liittyvät konsolidointiperiaatteet on esitetty liitetieto-osiossa 7.
Konsernin rakenne.
Konsernitilinpäätös perustuu alkuperäisen hankintamenon käyttämiseen lukuun
ottamatta tiettyjä rahoitusinstrumenttiluokkia, osakeperusteisiin etuuksiin liittyviä
rahana maksettavia osuuksia sekä etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin sijoitettuja
varoja, jotka arvostetaan käypään arvoon.
Konsernitilinpäätös esitetään euroina, joka on konsernin emoyhtiön toiminta- ja
esittämisvaluutta. Tilinpäätöstiedot esitetään miljoonina euroina, ja ne perustuvat
liiketapahtumien alkuperäisiin hankintamenoihin, ellei laatimisperiaatteissa ole
erikseen toisin mainittu. Kaikki esitetyt luvut ovat pyöristettyjä, minkä vuoksi
esimerkiksi yksittäisten lukujen yhteenlaskettu summa saattaa poiketa esitetystä
summaluvusta.
Kalmar on muuttanut uudelleenjärjestelykulujen esitystapaa tuloslaskelmassa
tammikuusta 2025 lähtien. Uudelleenjärjestelykuluja ei esitetä omana rivinä, vaan ne
ovat jaettu asiaankuuluville toiminnoille. Vuosi 2024 on uudelleenesitetty vastaavasti
vaikuttaen 0,0 miljoonaa euroa tuloslaskelman riviin "Myytyjä suoritteita vastaavat
kulut".

|  | Osa tilinpäätöstä | 100 |

Laatimisperiaatteet (1.7.2024 alkaen)
Kalmar kuvaa laatimisperiaatteet siihen liittyvän liitetiedon tai liitetieto-osion
yhteydessä. Seuraavassa taulukossa on listattu laatimisperiaatteet ja tilinpäätöksen
liitetieto tai liitetieto-osio, jonka yhteydessä laatimisperiaate on esitetty.

Laatimisperiaate | Liitetieto tai liitetieto-osio
Segmenttiraportointi | 2.1 Segmentti-informaatio
Tuottojen kirjaaminen ja sopimukseen perustuvat omaisuuserät ja velat | 2.2 Myyntituotot
Julkiset avustukset | 2.3 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut
Korkotuotot ja -kulut | 2.5 Rahoitustuotot ja -kulut
Osakekohtainen tulos | 2.6 Osakekohtainen tulos
Osakeperusteiset maksut | 3.2 Osakeperusteiset maksut
Eläkevelvoitteet | 3.4 Eläkevelvoitteet
Tuloverot | 4. Tuloverot
Vaihto-omaisuus | 5.2 Vaihto-omaisuus
Myyntisaamiset | 5.3 Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset
Varaukset | 5.5 Varaukset
Liikearvo | 6.1 Liikearvo
Aineettomat hyödykkeet ja tutkimus- ja tuotekehitysmenot | 6.2 Aineettomat hyödykkeet
Aineelliset hyödykkeet | 6.3 Aineelliset hyödykkeet
Arvonalentumiset | 6.4 Poistot ja arvonalentumiset
Konsolidointiperiaatteet, ulkomaanrahan määräiset tapahtumat, ulkomaiset konserniyritykset, yrityshankinnat ja -myynnit, yhteisyritykset ja osakkuusyhtiöt, ja myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät | 7. Konsernin rakenne
Rahoitusvarat, rahavarat, rahoitusvelat, rahoitusvarojen ja -velkojen esittäminen nettomääräisesti, johdannaisinstrumentit ja suojauslaskenta, voitonjako ja omat osakkeet | 8. Pääomarakenne ja rahoitusinstrumentit
Vuokrasopimukset | 9.1 Vuokrasopimukset
Ehdolliset velat ja sitoumukset | 9.2 Ehdolliset velat ja sitoumukset

Uudet tai muutetut IFRS-tilinpäätösstandardit ja -tulkinnat vuonna
2025
Muutokset tilinpäätösstandardiin IAS 21, Vaihdettavuuden vähäisyys
Muutoksia sovelletaan tilikausiin, jotka alkavat 1.1.2025 tai sen jälkeen. Muutokset
auttavat tunnistamaan tilanteen, joissa valuuttaa ei voida pitää vapaasti
vaihdettavana, ja ohjeistavat ottamaan tämän huomioon raportoinnissa käytetyssä
valuuttakurssissa sekä antamaan asiasta lisätietoja. Muutoksilla ei ollut vaikutusta
Kalmarin tilinpäätökseen.
Uudet tai muutetut IFRS-tilinpäätösstandardit ja -tulkinnat vuodesta
2026 alkaen
Uudet ja muutetut tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka on julkaistu, mutta jotka
eivät ole vielä voimassa Kalmarin tilinpäätöksen julkistamispäivään mennessä, on
esitetty alla. Kalmar aikoo ottaa nämä uudet ja muutetut tilinpäätösstandardit ja
tulkinnat käyttöön soveltuvin osin, kun ne tulevat voimaan.
Muutokset tilinpäätösstandardeihin IFRS 9 ja IFRS 7, muutokset
rahoitusinstrumenttien luokitteluun ja arvostamiseen
Muutokset selventävät joidenkin rahoitusvarojen ja -velkojen kirjaamispäiviä mukaan
lukien poiskirjaamiset, ja sisältävät uuden poikkeuksen eräille sähköisen
rahansiirtojärjestelmän kautta suoritettaville rahoitusveloille. Ne selventävät ja
lisäävät ohjeistusta sen arvioimiseksi, täyttääkö rahoitusvara ehdon, jonka mukaan
rahavirrat ovat pelkkiä pääoman ja koron maksuja (SPPI-ehto). Lisäksi ne lisäävät
uusia liitetietovaatimuksia tietyille instrumenteille, joiden sopimusehdot voivat
muuttaa rahavirtoja (kuten instrumentit, joissa on ympäristö-, yhteiskuntavastuu- ja
hallintotapatavoitteiden (ESG) saavuttamiseen sidottuja ominaisuuksia), ja
päivittävät liitetietovaatimuksia käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta
kirjattaville oman pääoman ehtoisille instrumenteille (FVOCI). Muutokset tulevat
voimaan 1.1.2026. Muutoksilla ei odoteta olevan merkittävää vaikutusta Kalmarin
raportointiin.
Muutokset tilinpäätösstandardeihin IFRS 9 ja IFRS 7, luonnonolosuhteista
riippuvaiseen sähköön viittaavat sopimukset
Muutokset selventävät "omaan käyttöön" -määrittelyä ja suojauslaskentaa
sopimuksissa, jotka altistavat yhteisön sähkömäärän vaihteluille, koska sähkön
tuotantolähde riippuu hallitsemattomista luonnonolosuhteista (esimerkiksi säästä),
ja lisäävät näitä sopimuksia koskevia erityisiä liitetietovaatimuksia. Muutosten
tavoitteena on helpottaa omaan käyttöön -poikkeuksen ja suojauslaskennan

|  | Osa tilinpäätöstä | 101 |

soveltamista luonnonolosuhteista riippuvaisiin sopimuksiin. Muutokset tulevat
voimaan 1.1.2026, eikä niillä odoteta olevan vaikutusta Kalmarin raportointiin.
IFRS 18 Tilinpäätöksen esittäminen ja liitetiedot
IFRS 18 korvaa standardin IAS 1 ”Tilinpäätöksen esittäminen”. IFRS 18 tuo uusia
vaatimuksia tuloslaskelman esittämistapaan, mukaan lukien tietyt välisummat, joista
Kalmar ei ole aiemmin esittänyt erää ”Tulos ennen rahoitusta ja tuloveroja”.
Tuloslaskelman erät tulee luokitella johonkin seuraavista viidestä luokasta:
liiketoiminta, investoinnit, rahoitus, tuloverot ja lopetetut toiminnot. Lisäksi standardi
edellyttää esimerkiksi johdon määrittelemien suorituskykymittareiden esittämistä
sekä sisältää uusia vaatimuksia taloudellisten tietojen yhdistämisestä ja erittelystä.
Standardi tulee voimaan 1.1.2027 ja se muuttaa Kalmarin tilinpäätöksen
esittämistapaa.
Kalmar aikoo ottaa IFRS 18 -standardin käyttöön 1.1.2027 alkaen ja oikaisee vuoden
2026 taloudelliset tiedot vastaavasti. Kalmar arvioi nykyisten tietojen ja tulkinnan
perusteella, että suurimmat vaikutukset liikevoittoon ovat seuraavat: Osuus
osakkuusyritysten tuloksista siirretään liikevoitosta uuteen investointien luokkaan ja
IAS 19 ”Työsuhde-etuudet” -standardiin liittyvät korot siirretään liikevoitosta
rahoituksen luokkaan. Lisäksi tietyt erät, jotka tällä hetkellä esitetään rahoituserissä,
siirretään liiketoiminnan luokkaan. Näitä ovat muun muassa nostamattomista
luottolimiiteistä aiheutuvat kulut ja tietyt muut pankkikulut sekä termiinikorkopisteet
ja valuuttasuojauksen jäännösvaikutus. Kalmar seuraa liiketoiminnan kannattavuutta
vertailukelpoinen liikevoitto -mittarilla, joka täyttää IFRS 18:n mukaisen johdon
määrittelemän suorituskykymittarin määritelmän.
Kalmar on laatinut alustavan korkean tason IFRS 18 -vaikutusanalyysin edellä
mainituista eristä käyttäen vuoden 2025 lukuja. Vuoden 2025 lukuihin perustuen IFRS
18:n soveltamisella olisi ollut vain vähäinen vaikutus liikevoittoon. Historiallinen
vuoden 2025 vaikutus ei anna viitteitä tulevasta eikä edellä mainittujen erien
suuruudesta tulevaisuudessa.
Tulkinta konsernin sisäisten rahoituserien (esim. konsernitilit, lainat) kurssierojen
luokittelusta on tällä hetkellä vireillä IFRS-tulkintakomiteassa. Edellä esitetyssä
arviossa ja analyysissä niitä on käsitelty samalla tavalla kuin vastaavia ulkoisia eriä.
Uusia seikkoja voi nousta esiin Kalmarin jatkaessa IFRS 18 -standardin soveltamisen
sekä muihin IFRS-tilinpäätösstandardeihin tehtävien liitännäismuutosten
analysointia, ja Kalmarin näkemys voi muuttua prosessin aikana.
IFRS 19 Tytäryhtiöt ilman julkista tiedonantovelvollisuutta: tilinpäätöksessä
esitettävät tiedot
Standardissa määritellään rajatut raportointivaatimukset, joita tytäryhtiön on
mahdollista soveltaa tiettyjen ehtojen täyttyessä omassa IFRS-raportoinnissaan
normaalien IFRS-tilinpäätösstandardien esittämisvaatimusten sijasta. Standardi
tulee voimaan 1.1.2027 eikä sillä ole vaikutusta Kalmarin raportointiin.
Muutokset tilinpäätösstandardiin IAS 21 – Muuntaminen hyperinflatoriseen
esittämisvaluuttaan
Nämä suppeat muutokset selventävät, miten yhteisöjen tulisi muuntaa
tilinpäätöksensä hyperinflatoriseen valuuttaan. Yhteisö soveltaa muutoksia, jos sen
toimintavaluutta ei ole hyperinflatorinen ja se muuntaa tuloslaskelmansa
hyperinflatoriseen valuuttaan, tai jos se muuntaa ulkomaisen toiminnon
tuloslaskelman hyperinflatoriseen valuuttaan toimintavaluutasta, joka ei ole
hyperinflatorinen. Muutokset ovat voimassa 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla
tilikausilla, ja niiden aikaisempi soveltaminen on sallittua. Muutoksilla ei odoteta
olevan olennaista vaikutusta Kalmarin tilinpäätökseen.
Kapean soveltamisalan muutokset
Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB) julkaisi yhdeksän kapean
soveltamisalan muutosta viiteen IFRS-tilinpäätösstandardiin. Muutokset sisältävät
selvennyksiä, yksinkertaistuksia, korjauksia tai muutoksia seuraaviin IFRS-
tilinpäätösstandardeihin; IFRS 1 ”Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto”; IFRS
7 ”Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot”; IFRS 9
”Rahoitusinstrumentit”; IFRS 10 ”Konsernitilinpäätös” ja IAS 7 ”Rahavirtalaskelmat”.
Muutokset tulevat voimaan 1.1.2026, eikä niillä odoteta olevan merkittävää
vaikutusta Kalmarin raportointiin.
Muutokset havainnollistaviin esimerkkeihin seuraavissa tilinpäätösstandardeissa:
IFRS 7, IFRS 18, IAS 1, IAS 8, IAS 36 ja IAS 37 – Esimerkkejä epävarmuustekijöiden
esittämisestä tilinpäätöksessä
Nämä muutokset sisältävät esimerkkejä, jotka havainnollistavat, miten yhteisö
soveltaa IFRS-tilinpäätösstandardien vaatimuksia esittäessään
epävarmuustekijöiden vaikutuksia tilinpäätöksessään. Esimerkit havainnollistavat
epävarmuustekijöiden vaikutusten esittämistä ilmastoon liittyvien skenaarioiden
avulla, mutta periaatteet ja vaatimukset soveltuvat myös muuntyyppisten
epävarmuustekijöiden esittämiseen. Esimerkit eivät lisää tai muuta IFRS-
tilinpäätösstandardien vaatimuksia, eivätkä ne siten sisällä voimaantulopäivää
koskevia vaatimuksia.

|  | Osa tilinpäätöstä | 102 |

Carve-out -laatimisperiaatteet (30.6.2024 asti)
Kalmarin carve-out taloudelliset tiedot 30.6.2024 asti on laadittu yhdistelemällä
Cargotecin konsernitilinpäätöksiin sisältyneet juridisille Kalmar-yhtiöille ja Kalmarin
liiketoimintayksiköille kuuluvat historiallisten tuottojen ja kulujen, varojen ja velkojen
sekä rahavirtojen kirjanpitoarvot. Täten ne varat, velat, tuotot, kulut sekä rahavirrat,
jotka ovat suoraan kohdistettavissa tai jaettavissa tai jotka siirtyvät Kalmarille on
sisällytetty carve-out tilinpäätöksiin. Carve-out taloudelliset tiedot sisältävät myös
tiettyjä jakoja muista Cargotecin yksiköistä ja liiketoiminnoista, mukaan lukien
emoyhtiö Cargotec Oyj:n tuottoja, kuluja, varoja, velkoja ja rahavirtoja, jotka joko
siirretään Kalmarille tai jotka on kohdistettu Kalmarille näiden carve-out
taloudellisten tietojen laatimista varten.
Carve-out taloudellisia tietoja laadittaessa on sovellettu Euroopan unionissa
käyttöön otettuja kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja (“IFRS-tilinpäätösstandardit”)
ja IFRS-tulkintakomitean antamia tulkintoja sellaisina kuin Euroopan yhteisöjen (EU)
komissio on ottanut käyttöön Euroopan unionissa 31.12.2024 mennessä, ja niissä on
otettu huomioon jäljempänä kuvatut periaatteet, joiden mukaisesti Kalmarille
kuuluvat varat ja velat, tuotot ja kulut sekä rahavirrat on määritetty.
Koska IFRS-tilinpäätösstandardit eivät sisällä suoraa ohjeistusta carve-out
taloudellisten tietojen laatimisesta, carve-out taloudellisia tietoja laadittaessa on
sovellettu tiettyjä historiallisten carve-out taloudellisten tietojen tuottamisessa
yleisesti käytettäviä menettelyjä. Näiden menettelyjen soveltamista on kuvattu
tässä osiossa.
Kalmarin carve-out tilinpäätökset sisältävät juridisten Kalmar-yhtiöiden (jäljempänä
Juridiset Kalmar-yhtiöt) ja Cargotecin juridisiin yhtiöihin sisältyvien Kalmar-
liiketoimintayksiköiden toiminnan (jäljempänä Kalmar-liiketoimintayksiköt) (yhdessä
jäljempänä Kalmar-yhtiöt) tuloksen ja taloudellisen aseman.
Nämä carve-out taloudelliset tiedot eivät välttämättä kuvaa Kalmarin tulevaa
taloudellista kehitystä eivätkä ne välttämättä kuvaa sitä, millainen liiketoimintojen
yhdistelty tulos ja taloudellinen asema olisivat olleet, jos Kalmar olisi ollut itsenäinen
juridinen konserni ja olisi siten esittänyt erillisen konsernitilinpäätöksen esitetyiltä
kausilta.
Carve-out laatimisperiaatteiden soveltaminen
Seuraavassa esitetään yhteenveto carve-out-periaatteista, joita on sovellettu carve-
out taloudellisia tietoja laadittaessa ja jotka ovat vertailutietona tässä
konsernitilinpäätöksessä 30.6.2024 asti.
Carve-out taloudelliset tiedot sisältävät kohdistettuja tuottoja, kuluja, varoja, velkoja
ja rahavirtoja, jotka perustuvat johdon harkintaan, oletuksiin ja arvioihin jäljempänä eri
alaosioissa kuvatulla tavalla. Merkittävimmät arviot, harkintaan perustuvat ratkaisut
ja oletukset liittyvät tiettyihin keskitetysti tuotettujen palveluiden kulujen
kohdistamiseen, vuokrasopimusjärjestelyihin, jaettuihin hyödykkeisiin,
kassanhallintaan ja rahoitukseen, kauden verotettavaan tuloon perustuvien verojen ja
laskennallisten verojen määrittämiseen sekä sijoitettuun omaan pääomaan.
Kalmarilla ei ole merkittäviä toistuvia operatiivisia liiketoimintasuhteita muiden
Cargotecin yksiköiden ja liiketoimintojen kanssa.
Kalmarin johto katsoo, että carve-out tilinpäätöksiä laadittaessa tehdyt kohdistukset
on tehty kohtuullisella perusteella, mutta eivät välttämättä kuvaa niitä tuottoja ja
kuluja, jotka olisivat syntyneet, jos Kalmar olisi ollut erillinen konserni ja laatinut oman
konsernitilinpäätöksen esitettäviltä kausilta.
Konsernin sisäiset liiketapahtumat ja liiketoimet lähipiirin kanssa
Sisäiset liiketapahtumat Juridisten Kalmar-yhtiöiden välillä on eliminoitu näistä
carve-out taloudellisista tiedoista. Aiemmin Cargotecin raportoinnissa sisäisiksi
liiketapahtumiksi katsotut liiketoimet Kalmarin ja muiden Cargotecin yksiköiden ja
liiketoimintojenvälillä on käsitelty lähipiiriliiketoimina carve-out taloudellisissa
tiedoissa.
Keskitetysti tuotetut palvelut
Cargotecin emoyhtiö on historiassa vastannut Cargotec-konsernin johtamisesta ja
yleishallinnosta. Lisäksi emoyhtiö on tarjonnut erilaisia keskitetysti tuotettuja
palveluja kaikille tytäryhtiöilleen. Kalmarin carve-out taloudellisia tietoja laadittaessa
suoraan Kalmariin kohdistettavissa olevat tuotot ja kulut tai tietyt Kalmariin liittyvät
historialliset transaktiot on kohdistettu Kalmarille kohdistamisperiaatteen
mukaisesti eli jako seuraa kulujen alkuperää sekä luonnetta.
Historiallisesti tietyt emoyhtiön kulut tai jaettujen toimintojen kulut on veloitettu
tytäryhtiöiltä. Nämä kulut on sisällytetty carve-out taloudellisiin tietoihin niiden
historiallisesti veloitettujen summien perusteella tai käyttämällä samoja jakoavaimia.

|  | Osa tilinpäätöstä | 103 |

Cargotecin emoyhtiölle on historiassa aiheutunut tiettyjä listayhtiönä toimimiseen
liittyviä kuluja. Nämä kulut sisältävät hallituksen kulut sekä osan konsernin
johtamisen, strategian, lakiasiain, konsernin rahoituksen, viestinnän,
sijoittajasuhteiden, yritysvastuullisuuden, konsernin henkilöstöhallinnon ja
tiedonhallinnan kuluista. Carve-out taloudellisissa tiedoissa osa näistä kuluista on
kohdennettu Kalmarille heijastamaan liiketoiminnan kuluja käyttämällä jakoavaimena
pääosin liikevaihtoa, jonka johto katsoo olevan asianmukaisin jakoavain.
Johto katsoo näiden jakojen kuvaavan kohtuullisesti keskitettyjen palveluiden
käyttöä. Näihin kohdistettuihin kuluihin ovat vaikuttaneet Cargotecissa voimassa
olleet järjestelyt, eivätkä ne välttämättä kuvaa itsenäisen Kalmarin tilannetta.
Muiden Cargotecin yksiköiden ja liiketoimintojen kanssa jaetut varat,
velat ja vuokrasopimusjärjestelyt
Kalmar ja muut Cargotecin yksiköt ja liiketoiminnot ovat toimineet historiallisesti
yhteisissä vuokratiloissa ja toimistoissa tietyissä paikoissa. Niiden tilojen osalta,
joissa Kalmar ei ole vuokrasopimuksen laillinen omistaja ja vuokrasopimus ei siirtynyt
Kalmarille Jakautumisen yhteydessä, tilojen käyttöön liittyvä kuluerä on sisällytetty
Kalmarin carve-out taloudellisiin tietoihin jakoavaimien perusteella (neliömetrit tai
henkilöstön määrä).
Kalmar-liiketoimintayksiköiden vuokrasopimukset, jotka liittyvät suoraan Kalmarin
liiketoimintaan ja jotka ovat Jakautumisen yhteydessä siirtymässä Kalmarille, on
esitetty vuokrasopimuksina carve-out taloudellisissa tiedoissa.
Osakeperusteiset maksut
Kalmarin avainhenkilöt ovat historiallisesti osallistuneet Cargotecin osakepohjaisiin
kannustinohjelmiin. Kalmarin henkilöstöön liittyvät kulut on sisällytetty carve-out
taloudellisiin tietoihin todellisen henkilöstömäärän aiheuttaman kulun mukaan.
Carve-out taloudellisiin tietoihin on kohdistettu myös Cargotecin
konsernitoimintoihin osallistuneiden henkilöiden osuus osakepohjaisista
kannustinohjelmista käyttäen samoja jakoperiaatteita kuin keskitetysti tuotettujen
palveluiden osalta, jotka johto katsoo asianmukaisena tapana jakaa osakeperusteisiin
maksuihin liittyvät kulut.
Historiallisten kulujen perusteella tehdyt jaot eivät välttämättä kuvaa kuluja, joita
syntyy itsenäisen Kalmarin avainhenkilöille perustettavista kannustinjärjestelmistä.
Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet
Eläkkeitä ja muita työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia koskevat järjestelyt ja
niitä vastaava osuus järjestelyihin kuuluvista veloista, varoista, koroista ja
työsuoritukseen perustuvista menoista sisältyvät carve-out taloudellisiin tietoihin
kunkin Juridisen Kalmar-yhtiön etuusjärjestelmän mukaisesti. Lisäksi Ruotsissa
Kalmar on historiallisesti ollut osa jaettua etuuspohjaista eläkejärjestelyä muiden
Cargotecin yksiköiden ja liiketoimintojen kanssa. Järjestelystä Kalmarin osuus tulee
jäämään Kalmarille jakautumisen jälkeen, joten Kalmarin järjestelyyn liittyvät velat ja
kulut on esitetty osana carve-out taloudellisia tietoja mukaan lukien jaettu osuus
Cargotecin konsernitoimintojen henkilöstöstä Ruotsissa, jotka kuuluvat jaettuun
etuuspohjaiseen järjestelyyn. Jaettu osuus Cargotecin konsernitoimintojen
henkilöstöön liittyen on tehty käyttäen Kalmarin suhteellista osuutta jaetun
etuuspohjaisen järjestelyn velasta.
Kassanhallinta ja rahoitus
Kalmarin rahavarat koostuvat Juridisissa Kalmar-yhtiöissä olevista kassavaroista ja
lyhytaikaisista talletuksista. Jakautumisen yhteydessä tietty määrä Cargotecin
emoyhtiön rahavaroista siirrettiin Jakautumissuunnitelmassa kuvattujen
periaatteiden mukaisesti Kalmarille.
Korkotulot ja -menot lähipiirin kanssa on määritetty suoraan Juridisten Kalmar-
yhtiöiden kirjaamien korkokulujen perusteella.
Carve-out taloudellisissa tiedoissa esitetty rahoitus ei kuvaa Kalmarin
rahoitustarpeita sen toimiessa erillisenä yhtiönä.
Sijoitettu oma pääoma
Kalmarin oma pääoma muodostui Jakautumisen toteuduttua. Kalmar Oyj:llä on
osakepääoma sekä muita rahastoja Jakautumissuunnitelmassa kuvatulla tavalla.
Kalmarille kohdistetun nettovarallisuuden muutokset esitetään erikseen
yhdistellyssä sijoitetun oman pääoman muutoslaskelmassa rivillä ”Oman pääoman
ehtoiset liiketoimet Cargotec-konsernin kanssa”. Sijoitetun oman pääoman määrään
vaikuttaa Kalmarille kohdistettu nettovarallisuus, joka koostuu Cargotecin
emoyhtiöltä ja muilta Cargotec-konsernin yhtiöiltä Kalmar-liiketoiminnalle
kohdistetuista tuotoista ja kuluista, varoista ja veloista.

|  | Osa tilinpäätöstä | 104 |

Muuntoerot kirjataan sijoitetun oman pääoman yhteismäärään kuuluvaan erilliseen
kertyneiden muuntoerojen erään, ja niiden muutokset esitetään muissa laajan
tuloksen erissä.
Tuloverot
Tietyt Juridiset Kalmar-yhtiöt ovat toimineet näissä carve-out taloudellisissa
tiedoissa esitetyllä vuoden 2024 ensimmäisellä vuosipuoliskolla erillisinä
verovelvollisina. Näiden yhtiöiden osalta carve-out taloudellisiin tietoihin sisältyvät
verokulut perustuvat toteutuneeseen verotukseen.
Jotkin Juridisista Kalmar-yhtiöistä ovat olleet osana veroryhmiä ja jotka on
yhdistelty tuloverotuksessa. Veronmaksajana on täten ollut jokin toinen juridinen
yhtiö muista Cargotecin yksiköistä ja liiketoiminnoista. Kalmar-liiketoimintayksiköt
ovat puolestaan olleet osana Cargotecin juridisia yhtiöitä. Vuoden 2024
ensimmäisen vuosipuoliskon aikana nämä Kalmar-liiketoimintayksiköt tai -yhtiöt
eivät ole tehneet erillisiä veroilmoituksia. Näissä Kalmar-liiketoimintayksiköissä tai
Juridisissa Kalmar-yhtiöissä verokulut on määritetty yhtiökohtaisesti ikään kuin
Kalmarin liiketoiminta edustaisi erillisiä verotuskohteita pääasiallisissa
toimintamaissaan.
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvina veroina esitettävä määrä on kunkin
Kalmar-yhtiön kyseistä tilikautta koskevan hypoteettisen erillisen veroilmoituksen
perusteella maksettava tai takaisin saatava vero, ja se on kirjattu carve-out
taloudellisissa tiedoissa tilikauden verokuluksi ja muiden Cargotecin yksiköiden ja
liiketoimintojen kanssa toteutuneeksi liiketoimeksi, joka on kirjattu sijoitettuun
omaan pääomaan.
Yhdistellyn rahavirtalaskelman erä ”Maksetut tuloverot” kuvastaa kaikkien Juridisten
Kalmar-yhtiöiden kauden verotettavaan tuloon perustuvia veroja, sillä ne katsotaan
asianomaisten veroryhmien maksamiksi. Siltä osin, kun tällaisia veroja ei ole
historiallisesti maksettu rahana, kyseisten verojen katsotaan olevan muiden
Cargotecin yksiköiden ja liiketoimintojen tekemiä sijoituksia ja ne on katsottu
suoritettavan välittömästi sijoitetun oman pääoman kautta.
Yhdistellyssä tuloslaskelmassa esitetyt verokulut eivät välttämättä kuvaa erillisinä
verovelvollisina operoivien Kalmar-yhtiöiden verokuluja.
Valuuttamääräiset tapahtumat
Carve-out taloudelliset tiedot on esitetty euroina, joka on Kalmarin
raportointivaluutta. Juridisilla Kalmar-yhtiöillä ja Kalmar-liiketoimintayksiköillä on
myös muita toimintavaluuttoja. Jokaisena raportointipäivänä ulkomaisten
konserniyhtiöiden ja liiketoimintayksiköiden tuloslaskelmat muutetaan euroiksi
tilikauden keskikurssiin ja taseet käyttäen Euroopan Keskuspankin tilinpäätöspäivänä
julkaisemia kursseja. Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat kirjataan liiketoimen
toteutumispäivän kurssiin. Lisätietoja valuuttakurssivoitoista ja -tappioista on
esitetty liitetiedossa 8. Pääomarakenne ja rahoitusinstrumentit.
Euroiksi muutetut taseen ja tuloslaskelman erät on kohdistettu Kalmarille tai muille
Cargotecin yksiköille ja liiketoiminnoille. Kohdistettuihin eriin liittyvä muuntoero
kirjataan sijoitettuun omaan pääomaan ja sen muutokset esitetään yhdistellyn laajan
tuloslaskelman erissä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 105 |

1.2 Johdon harkintaa edellyttävät keskeiset arviot ja
oletukset
Laadittaessa konsernitilinpäätöstä yhtiön johto joutuu tekemään tulevaisuutta
koskevia arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat taseen varojen ja velkojen määriin,
ehdollisten varojen ja velkojen raportointiin liitetiedoissa sekä tilikaudelta
raportoitujen tuottojen ja kulujen määriin. Lisäksi tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden
soveltamisessa saatetaan joutua käyttämään harkintaa.
Harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset perustuvat johdon aikaisempaan
kokemukseen sekä parhaaseen tietoon tapahtumista ja muista tekijöistä, kuten
tulevaisuuden tapahtumia koskevista odotuksista, joiden katsotaan olevan
olosuhteet huomioon ottaen järkeviä. Siten on mahdollista, että lopulliset toteumat
poikkeavat merkittävästi tilinpäätöksessä käytetyistä arvioista.
Konsernissa seurataan arvioiden ja oletusten toteutumista sekä näiden taustalla
olevien tekijöiden muutoksia käyttämällä useita sekä sisäisiä että ulkoisia
tietolähteitä. Mahdolliset arvioiden ja oletusten muutokset merkitään kirjanpitoon
sillä tilikaudella, jonka aikana arviota tai oletusta korjataan. Konsernitilinpäätöksen
olennaisimmat johdon harkintaa edellyttävät erät, joihin voi liittyä epävarmuutta, on
esitetty seuraavien liitetietojen tai liitetieto-osioiden yhteydessä:

Johdon harkintaa edellyttävät keskeiset arviot ja oletukset | Liitetieto tai liitetieto-osio
Tuloutus | 2.2 Myyntituotot
Etuuspohjaiset eläkevelvoitteet | 3.4 Eläkevelvoitteet
Tuloverot | 4. Tuloverot
Vaihto-omaisuus | 5.2 Vaihto-omaisuus
Varaukset | 5.5 Varaukset
Liikearvon ja aineettomien hyödykkeiden arvonalentumistestaus | 6.1 Liikearvo
Poistoajat | 6.2 Aineettomat hyödykkeet 6.3 Aineelliset hyödykkeet
Arvonalentumistestaus | 6.4 Poistot ja arvonalentumiset
Liiketoimintojen yhdistäminen | 7. Konsernin rakenne
Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvät arvot | 8. Pääomarakenne ja rahoitusinstrumentit
Vuokrasopimukset | 9.1 Vuokrasopimukset

|  | Osa tilinpäätöstä | 106 |

2. Taloudellinen kehitys
2.1 Segmenttikohtaiset tiedot
Laatimisperiaatteet
Segmenttikohtaiset tiedot
Kalmarin raportoitavat segmentit ovat: Laitteet ja Palvelut. Nämä segmentit
koostuvat Kalmarin liiketoiminnoista ja tarjoomasta asiakkaille/markkinoille.
Segmentit on määritelty tavalla, joka on yhdenmukainen ylimmälle
operatiiviselle päätöksentekijälle toimitettavan sisäisen raportoinnin kanssa.
Ylimmäksi operatiiviseksi päätöksentekijäksi, joka vastaa resurssien
kohdistamisesta segmenteille ja niiden tuloksen arvioinnista, on nimetty
Kalmarin hallitus yhdessä toimitusjohtajan kanssa. Segmenttiraportointi on
muodostettu yhtiön operatiivisen johtamisrakenteen mukaisesti ja Laitteet
segmentti on yhdistelty laiteliiketoiminta-alueista muodostetuista
toimintasegmenteistä. Yhdistettyjen toimintasegmenttien taloudellinen
tuloksellisuus, tuotteiden ja tuotantoprosessien luonne, asiakastyyppi ja -
luokka, tuotteiden jakelu ja sääntely-ympäristö ovat keskenään kaikki
samankaltaisia. Palvelut segmentissä toimintasegmenttejä ei ole yhdistelty
raportoitavien segmenttien muodostamiseksi. Sisäiseen raportointiin ja
johdon segmenttien raportointiin käytettävät laatimisperiaatteet ovat
yhdenmukaiset konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteiden kanssa.
Segmenttien taloudellista suorituskykyä seurataan ulkoisen liikevaihdon,
vertailukelpoisen liikevoiton ja liikevoiton avulla. Vertailukelpoista liikevoittoa
käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa, ennustamisessa ja
tavoiteasetannassa. Lisätietoja vertailukelpoisesta liikevoitosta
Tunnuslukujen laskentakaavat-osiossa.
Kalmar tarjoaa laajan valikoiman raskaiden materiaalien käsittelylaitteita ja palveluja
satamille ja terminaaleille, jakelukeskuksille, valmistavalle teollisuudelle ja raskaan
logistiikan tarpeisiin.
Laitteet
Laitteet-segmentti koostuu valikoimasta raskaiden materiaalien käsittelylaitteita
satamille ja terminaaleille, jakelukeskuksille, valmistavalle teollisuudelle ja raskaan
logistiikan tarpeisiin. Yhtiön laitevalikoimaan kuuluu konttikurottajia,
haarukkatrukkeja, tyhjien konttien käsittelylaitteita, terminaalitraktoreita,
konttilukkeja sekä Bromma-konttitarttujia.
Palvelut
Palvelut-segmentti koostuu valikoimasta ratkaisuja, joilla pyritään varmistamaan
Kalmarin laitteiden käyttöaika ja tuottavuus. Valikoimaan kuuluvat keskeisesti
varaosat, päivystys- ja sopimushuoltopalvelut sekä elinkaaripalvelut, mukaan lukien
kunnostukset, kalustonhallinta sekä päivitykset. Data, analytiikka ja tekoäly ovat
keskeisessä asemassa palvelutarjoomassa.
Muut
Muut toiminnot koostuvat Kalmarin johdosta ja pääkonttorin toiminnoista sekä
tiettyjen keskeisten toimintojen kustannuksista, joita ei ole allokoitu
liiketoimintasegmenteille. Lisäksi Muut -toimintoihin kuuluvat toiminnot, jotka eivät
sisälly Laitteet eikä Palvelut segmentteihin. Muut toiminnot sisältävät jäljellä olevat
toiminnot liittyen pääosin raskaiden nosturien liiketoimintaan, jonka divestoinnista ja
alasajosta Kalmar päätti vuonna 2022, sekä Kalmarin osuuden osakkuusyhtiön
tuloksesta.
Toimintasegmentit
Segmenttien tulos
Rahoitustuottoja ja -kuluja, veroja ja osaa konsernihallinnon kuluista ei kohdisteta
segmenteille. Tilikauden ja vertailukauden aikana Kalmarilla ei ole ollut IFRS 8:n
määritelmän mukaisia yksittäisiä merkittäviä asiakkaita.

|  | Osa tilinpäätöstä | 107 |

Segmenttien tuotot ja kulut

1.1.–31.12.2025 MEUR | Laitteet | Palvelut | Segmentit yhteensä | Muut ja sisäisen liikevaihdon eliminointi | Konserni yhteensä
Liikevaihto | 1 137,4 | 601,6 | 1 739,0 | 2,4 | 1 741,4
Sisäinen liikevaihto | 0,5 | – | 0,5 | -0,5 | –
Vertailukelpoinen liikevoitto* | 147,7 | 105,9 | 253,6 | -30,3 | 223,3
% liikevaihdosta | 13,0 % | 17,6 % |  |  | 12,8 %
Vertailtavuuteen vaikuttavat erät | -0,7 | -0,6 | -1,3 | -1,6 | -2,9
Liikevoitto | 147,1 | 105,3 | 252,4 | -31,9 | 220,4
% liikevaihdosta | 12,9 % | 17,5 % |  |  | 12,7 %
Rahoitustuotot ja -kulut | – | – | – | -9,3 | -9,3
Tulos ennen veroja | 147,1 | 105,3 | 252,4 | -41,2 | 211,2
Poistot ja arvonalentumiset | 39,2 | 13,9 | 53,1 | 3,5 | 56,5
EBITDA | 186,2 | 119,2 | 305,4 | -28,4 | 277,0

1.1.–31.12.2024 MEUR | Laitteet | Palvelut | Segmentit yhteensä | Muut ja sisäisen liikevaihdon eliminointi | Konserni yhteensä
Liikevaihto | 1 159,5 | 560,0 | 1 719,6 | 0,9 | 1 720,5
Sisäinen liikevaihto | 1,1 | – | 1,1 | -1,1 | –
Vertailukelpoinen liikevoitto* | 150,1 | 97,8 | 247,9 | -31,1 | 216,8
% liikevaihdosta | 12,9 % | 17,5 % |  |  | 12,6 %
Vertailtavuuteen vaikuttavat erät | -10,7 | – | -10,7 | -31,7 | -42,4
Liikevoitto | 139,4 | 97,8 | 237,2 | -62,7 | 174,4
% liikevaihdosta | 12,0 % | 17,5 % |  |  | 10,1 %
Rahoitustuotot ja -kulut | – | – | – | -2,0 | -2,0
Tulos ennen veroja | 139,4 | 97,8 | 237,2 | -64,7 | 172,5
Poistot ja arvonalentumiset | 48,4 | 12,5 | 60,9 | 5,0 | 65,8
EBITDA | 187,7 | 110,3 | 298,1 | -57,8 | 240,3

* Vertailukelpoinen liikevoitto lasketaan vähentämällä liikevoitosta liitetiedossa 2.4
Vertailtavuuteen vaikuttavat erät esitettävät luvut.
Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Segmenttien varat ja velat
Segmenteille kohdistetut varat ja velat ovat eriä, joita segmentti käyttää
liiketoiminnassaan tai, jotka ovat perustellusti kohdistettavissa segmentille.
Konsernin sisäiset saamiset ja velat eivät sisälly segmentin varoihin ja velkoihin.
Kohdistamattomat varat sisältävät lainasaamiset ja muut korolliset saamiset,
rahavarat, tuloverosaamiset, laskennalliset verosaamiset, korkosaamiset,
yritysmyyntien kauppahintasaamiset ja rahoituksen tulevien kassavirtojen
suojaukseen käytetyt johdannaisvarat. Kohdistamattomat velat sisältävät lainat ja
muut korolliset velat, tuloverovelat, laskennalliset verovelat, korkovelat,
yritysostojen kauppahintavelat, osinkovelat ja rahoituksen tulevien kassavirtojen
suojaukseen käytetyt johdannaisvelat.

|  | Osa tilinpäätöstä | 108 |

31.12.2025 MEUR | Liite | Laitteet | Palvelut | Segmentit yhteensä | Muut | Konserni yhteensä
Liikearvo | 6.1 | 134,3 | 122,0 | 256,3 | – | 256,3
Aineettomat hyödykkeet | 6.2 | 1,1 | 0,0 | 1,1 | 4,7 | 5,8
Aineelliset hyödykkeet | 6.3 | 230,3 | 34,8 | 265,1 | 13,0 | 278,1
Osuudet osakkuusyrityksissä | 7.2 | – | – | – | 49,1 | 49,1
Käyttöpääomavarat | 5.1 | 495,7 | 265,3 | 761,0 | 56,4 | 817,4
Kohdistamattomat varat, korolliset | 8.2 | – | – | – | 281,2 | 281,2
Kohdistamattomat varat, korottomat |  | – | – | – | 60,6 | 60,6
Varat yhteensä |  | 861,3 | 422,2 | 1 283,5 | 465,0 | 1 748,5
Käyttöpääomavelat | 5.1 | 493,0 | 108,2 | 601,2 | 121,6 | 722,8
Kohdistamattomat velat, korolliset | 8.2 | – | – | – | 286,5 | 286,5
Kohdistamattomat velat, korottomat |  | – | – | – | 21,4 | 21,4
Velat yhteensä |  | 493,0 | 108,2 | 601,2 | 429,4 | 1 030,6
Operatiivinen sitoutunut pääoma |  | 368,3 | 314,0 | 682,3 | 1,6 | 683,9
Investoinnit ilman yritysostoja ja asiakasrahoitusta |  | 20,0 | 15,3 | 35,3 | 3,4 | 38,7

31.12.2024 MEUR | Liite | Laitteet | Palvelut | Segmentit yhteensä | Muut | Konserni yhteensä
Liikearvo | 6.1 | 139,7 | 122,3 | 261,9 | – | 261,9
Aineettomat hyödykkeet | 6.2 | 0,4 | 0,1 | 0,4 | 6,1 | 6,5
Aineelliset hyödykkeet | 6.3 | 217,2 | 33,2 | 250,5 | 14,7 | 265,2
Osuudet osakkuusyrityksissä | 7.2 | – | – | – | 53,1 | 53,1
Käyttöpääomavarat | 5.1 | 470,5 | 245,4 | 715,9 | 54,9 | 770,9
Kohdistamattomat varat, korolliset | 8.2 | – | – | – | 264,7 | 264,7
Kohdistamattomat varat, korottomat |  | – | – | – | 73,5 | 73,5
Varat yhteensä |  | 827,8 | 401,0 | 1 228,8 | 467,1 | 1 695,9
Käyttöpääomavelat | 5.1 | 452,1 | 118,7 | 570,8 | 125,2 | 696,0
Kohdistamattomat velat, korolliset | 8.2 | – | – | – | 340,9 | 340,9
Kohdistamattomat velat, korottomat |  | – | – | – | 20,8 | 20,8
Velat yhteensä |  | 452,1 | 118,7 | 570,8 | 487,0 | 1 057,7
Operatiivinen sitoutunut pääoma |  | 375,8 | 282,3 | 658,0 | 3,6 | 661,6
Investoinnit ilman yritysostoja ja asiakasrahoitusta |  | 7,3 | 18,6 | 25,9 | 2,2 | 28,1

|  | Osa tilinpäätöstä | 109 |

Tilaukset

| Saadut tilaukset | Tilauskanta
MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024 | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Laitteet | 1 198,6 | 1 098,8 | 840,3 | 831,0
Palvelut | 618,1 | 580,0 | 134,9 | 119,8
Muut | – | 0,2 | 1,4 | 4,0
Yhteensä | 1 816,7 | 1 679,1 | 976,6 | 954,8

Henkilöstö

| Keskimäärin | Kauden lopussa
| 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024 | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Laitteet | 2 532 | 2 493 | 2 554 | 2 463
Palvelut | 2 194 | 2 184 | 2 187 | 2 212
Muut | 553 | 480 | 559 | 532
Yhteensä | 5 279 | 5 157 | 5 300 | 5 207

Maantieteellisiä alueita koskevat tiedot
Kalmar on muuttanut alueellista raportointirakennettaan vuonna 2025. Uudet
raportoitavat maantieteelliset alueet ovat EMEA (Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka),
Amerikka ja APAC (Aasian ja Tyynenmeren alue). Seuraavissa taulukoissa esitetään
maantieteelliset tiedot uusien alueellisten raportointirakeiden mukaisesti.
Vertailutiedot on oikaistu vastaamaan uutta maajakoa.
Liikevaihto on esitetty asiakkaan sijaintimaan mukaan ja varat sekä investoinnit niiden
sijaintimaan mukaan. Maantieteelliset alueet perustuvat päämarkkina-alueisiin.
Liikevaihto

1.1.–31.12.2025 MEUR | Laitteet | Palvelut | Segmentit yhteensä | Muut | Konserni yhteensä
EMEA (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka) | 522,4 | 357,9 | 880,2 | 0,9 | 881,1
Suomi | 22,5 | 15,2 | 37,7 | 0,7 | 38,4
Muu EMEA | 499,8 | 342,7 | 842,5 | 0,2 | 842,7
Amerikat | 425,6 | 172,3 | 597,9 | 0,0 | 597,9
Yhdysvallat | 260,3 | 128,1 | 388,4 | – | 388,4
Muut Amerikat | 165,3 | 44,2 | 209,5 | 0,0 | 209,5
Aasian ja Tyynenmeren alue | 189,5 | 71,4 | 260,9 | 1,5 | 262,4
Yhteensä | 1 137,4 | 601,6 | 1 739,0 | 2,4 | 1 741,4

1.1.–31.12.2024 MEUR | Laitteet | Palvelut | Segmentit yhteensä | Muut | Konserni yhteensä
EMEA (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka) | 498,2 | 324,4 | 822,5 | -0,1 | 822,5
Suomi | 25,9 | 12,4 | 38,3 | -0,5 | 37,7
Muu EMEA | 472,3 | 312,0 | 784,3 | 0,5 | 784,8
Amerikat | 498,5 | 159,4 | 657,9 | 0,0 | 657,9
Yhdysvallat | 318,7 | 122,0 | 440,7 | 0,0 | 440,7
Muut Amerikat | 179,8 | 37,4 | 217,2 | 0,0 | 217,2
Aasian ja Tyynenmeren alue | 162,9 | 76,2 | 239,1 | 0,9 | 240,0
Yhteensä | 1 159,5 | 560,0 | 1 719,6 | 0,9 | 1 720,5

|  | Osa tilinpäätöstä | 110 |

Pitkäaikaiset varat ja liikearvo*

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
EMEA (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka) | 282,0 | 271,8
Amerikat | 17,6 | 20,3
Aasian ja Tyynenmeren alue | 33,4 | 32,7
Liikearvo | 256,3 | 261,9
Yhteensä | 589,3 | 586,8
* Lukuun ottamatta rahoitusinstrumentteja ja laskennallisia verosaamisia. Liikearvoa ei ole kohdistettu maantieteellisille alueille.

Investoinnit ilman yritysostoja ja asiakasrahoitusta

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
EMEA (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka) | 25,9 | 20,7
Amerikat | 4,4 | 1,3
Aasian ja Tyynenmeren alue | 8,4 | 6,1
Yhteensä | 38,7 | 28,1

Henkilöstö

| 31.12.2025 | 31.12.2024
EMEA (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka) | 3 367 | 3 217
Amerikat | 503 | 551
Aasian ja Tyynenmeren alue | 1 430 | 1 439
Yhteensä | 5 300 | 5 207

2.2 Myyntituotot
Laatimisperiaatteet
Tuottojen kirjaaminen
Liikevaihto sisältää tuotteiden ja palveluiden myynnistä saadut tuotot
oikaistuna välillisillä veroilla, alennuksilla ja valuuttamääräisen myynnin
kurssieroilla. Tuloutusedellytysten täyttymistä tarkastellaan yleensä kunkin
sopimuksen osalta erikseen, elleivät useat erilliset sopimukset tosiasiallisesti
muodosta yksittäistä liiketoimea, ja tuottojen kirjaaminen määritetään
erikseen jokaisen erillisen sopimusperusteisen tuotteen tai palvelun osalta.
Tuote tai palvelu katsotaan erilliseksi suoritevelvoitteeksi, mikäli se on
erotettavissa muista sopimusperusteisista lupauksista asiakkaalle ja mikäli
asiakas voi hyötyä siitä erikseen tai yhdessä muiden helposti saatavilla
olevien resurssien kanssa. Näin ollen useita toimitettavia eriä sisältävä
sopimus voi sisältää yhden tai useamman erikseen tuloutettavan erän. Kalmar
on päävastuussa suoritevelvoitteidensa täyttämisestä myös käyttäessään
alihankkijoita ja toimii siten yleensä aina päämiehenä asiakassopimuksissaan.
Kauppahinnan allokointi erillisille luvatuille tuotteille ja palveluille perustuu
määrään, jonka Kalmar odottaa saavansa myynnistä ottaen huomioon sovitun
sopimusperusteisen kauppahinnan sekä arvion muuttuvien hintaelementtien,
kuten suoriutumiseen perustuvien bonusten ja myöhästymissakkojen,
vaikutuksesta siihen. Muuttuvien kauppahintaelementtien yleisyydestä
huolimatta projektien lopputulemat ovat pääosin luotettavasti ennakoitavissa
eivätkä muuttuvat kauppahintaelementit ole projektien kokonaistuloutusten
kannalta määrääviä. Tuotot allokoidaan erillisille luvatuille tuotteille ja
palveluille näiden suhteellisten käypien arvojen perusteella, jotka perustuvat
tuotteesta ja palvelusta riippuen joko listahintoihin tai odotettuihin
tuotantokuluihin ja katteisiin.
Myyntituotto kirjataan erikseen kullekin erotettavissa olevalle tuotteelle tai
palvelulle joko tietyllä ajanhetkellä tai ajan kuluessa perustuen
suoritevelvoitteiden täyttymiseen sekä siihen, kuinka määräysvalta
tuotteesta tai palvelusta siirtyy asiakkaalle. Määräysvallan katsotaan siirtyvän
ajan kuluessa, mikäli suoritteesta saatava hyöty kulutetaan samanaikaisesti,
kun sitä tuotetaan, tai mikäli tuotettu suorite parantaa asiakkaan
määräysvallassa olevaa omaisuuserää. Lisäksi määräysvallan katsotaan
siirtyvän ajan kuluessa, kun toimitetaan yksittäisen asiakkaan tarpeisiin

|  | Osa tilinpäätöstä | 111 |

suunniteltuja tuotteita, joiden ei arvioida soveltuvan sellaisenaan tai vähäisin
muutoksin toisen asiakkaan käyttöön, ja mikäli Kalmarilla on
sopimusperusteinen oikeus maksuun tuotettujen suoritteiden osalta. Muissa
tapauksissa myyntituotto kirjataan yhdellä ajanhetkellä määräysvallan
siirtyessä asiakkaalle. Määräysvallan siirtymishetken määrittely perustuu
pääasiallisesti riskien ja etujen siirtymiseen asiakkaalle. Riskien ja etujen
katsotaan siirtyneen asiakkaalle tuotteesta, toimitustavasta ja
sopimusehdoista riippuen joko toimitusehtojen mukaisesti, asennustyön
valmistuttua tai asiakkaan hyväksyttyä tuotteen.
Mikäli asiakassopimuksen odotetaan olevan tappiollinen, sopimuksesta
aiheutuvat kustannukset arvioidaan varauksiin sovellettavin periaattein ja
odotettu tappio kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti.
Myyntituotot koneista ja laitteista, jotka ovat sarjavalmisteisia tai joiden
valmistus ei edellytä merkittävää määrää suunnittelutyötä, kirjataan yhdellä
ajanhetkellä kun tuotteeseen liittyvät merkittävät riskit ja edut ovat siirtyneet
ostajalle eikä konsernilla ole enää tuotteeseen liittyvää valvonta- eikä
määräysvaltaa. Myytäessä näitä tuotteita ilman toimitusta ja asennuspalvelua
myyntituotto kirjataan, kun laite luovutetaan asiakkaalle tai saatetaan muutoin
asiakkaan saataville. Mikäli tuotteita myydään toimitettuna, mutta ilman
vaativaa asennusta, myyntituottojen kirjaamisajankohta määräytyy sovitun
toimituslausekkeen (Incoterm) mukaisesti. Mikäli tuotteita myydään
asennuspalvelulla, tuloutusajankohdan määrittää asennustyön vaativuus.
Vaativa asennuspalvelu katsotaan tuotteeseen läheisesti liittyväksi
suoritevelvoitteeksi, joten tuotteen myyntituotto kirjataan vasta asennuksen
valmistuttua. Sen sijaan yksinkertainen asennuspalvelu, joka on tyypillisesti
kestoltaan lyhyt ja arvoltaan vähäinen, ei määritä laitteen tuloutusajankohtaa.
Myyntituotot koneista ja laitteista, joiden valmistukseen liittyy merkittävä
määrä yksittäisen asiakkaan tarpeisiin suunniteltuja ominaisuuksia, kirjataan
ajan kuluessa tuotteen valmiusasteeseen perustuvalla menetelmällä mikäli
tuotteen ei arvioida soveltuvan sellaisenaan tai vähäisin muutoksin toisen
asiakkaan käyttöön ja mikäli Kalmarilla on sopimusperusteinen oikeus
maksuun tuotettujen suoritteiden osalta. Säännön kaksiportaisuuden
johdosta myyntituottojen kirjausajankohta määräytyy näiden tuotteiden
osalta käytännössä maksua koskevien sopimusehtojen perusteella.
Valmiusaste määritetään tarkasteluhetkeen mennessä toteutuneiden
menojen osuutena hankkeen arvioiduista kokonaismenoista (ns. cost-to-cost-
menetelmä). Mikäli sopimuksen lopputulosta ei voida arvioida luotettavasti,
hankkeesta aiheutuvat menot kirjataan kuluksi samalla kaudella, jolla ne ovat
syntyneet, ja sopimuksesta saatavia tuottoja kirjataan vain toteutuneita
menoja vastaava määrä.
Myyntituotot käyttövalmiista ohjelmistoista kirjataan ohjelmiston ollessa
toimitettu asiakkaalle tai saatettu muutoin asiakkaan saataville. Myyntituotto
kirjataan yhdellä ajanhetkellä, mikäli asiakas saa ohjelmistoon ajallisesti
rajattoman käyttöoikeuden niillä toiminnallisuuksilla, jotka sisältyvät
ohjelmistoon lisenssin luovutushetkellä. Mikäli ajallisesti rajattomalla
käyttöoikeudella myytyyn ohjelmistoon tehdään merkittäviä asiakaskohtaisia
muutostöitä, ohjelmistolisenssi ja muutostyö katsotaan yhdeksi
suoritevelvoitteeksi, jonka myyntituotto kirjataan valmiusasteen mukaisesti
perustuen tehtyyn työmäärään. Mikäli sopimuksen lopputulosta ei voida
arvioida luotettavasti, hankkeesta aiheutuvat menot kirjataan kuluksi samalla
kaudella, jolla ne ovat syntyneet, ja sopimuksesta saatavia tuottoja kirjataan
vain toteutuneita menoja vastaava määrä. Mikäli ohjelmistolisenssi myydään
määräajaksi tai ohjelmistoa myydään palveluna, myyntituotto kirjataan
sovitun lisenssi- tai palvelujakson kuluessa.
Myyntituotot palvelusopimuksista kirjataan valmiusasteen perusteella, kun
hankkeen lopputulos voidaan arvioida luotettavasti. Valmiusaste määritetään
tarkasteluhetkeen mennessä toteutuneiden menojen osuutena hankkeen
arvioiduista kokonaismenoista (ns. cost-to-cost-menetelmä). Tiettyjen
pitkäkestoisten, mutta arvoltaan vähäisten sopimusten osalta valmiusastetta
ei määritetä sopimuskohtaisesti syntyneiden kulujen perusteella, vaan
perustuen arvioon siitä, kuinka vastaavien sopimusten kustannukset yleisesti
jakautuvat sopimusajan kuluessa. Mikäli palvelu on jatkuvaa tai sisältää
määrittämättömän määrän suoritteita, kuten ohjelmistojen ylläpitoja
tukipalveluissa, pilvipohjaisissa datapalveluissa ja jatketuissa takuissa,
sopimus tuloutetaan tasaisesti sopimusajalle. Mikäli sopimuksen lopputulosta
ei voida arvioida luotettavasti, kirjataan työsuoritteista aiheutuvat menot
kuluksi samalla kaudella, jolla ne ovat syntyneet, ja hankkeesta saatavia
tuottoja kirjataan vain toteutuneita menoja vastaava määrä. Odotettavissa
oleva tappio kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti. Myyntituotot
lyhytkestoisista huolto- tai palvelutoimeksiannoista kirjataan, kun työ on
suoritettu.

|  | Osa tilinpäätöstä | 112 |

Kalmar tarjoaa asiakasrahoituspalveluita tietyille asiakassegmenteilleen ja
jakelukanavilleen. Näissä liiketoimissa Kalmar on mukana järjestämässä
rahoitusta asiakkaalle tai jälleenmyyjälle joko suoraan itse tai yhteistyössä
rahoituspalveluntarjoajan kanssa. Näille järjestelyille on tyypillistä, että
Kalmarille jää liiketoimen jälkeen myytyyn tuotteeseen liittyvää
jäännösarvoriskiä tai loppuasiakkaaseen liittyvää luottoriskiä. Riippuen
Kalmarille jäävän riskin luonteesta ja määrästä asiakasrahoitusjärjestelyt
käsitellään normaaleina myynteinä, käyttö- tai rahoitusleasinginä tai
rahoitusjärjestelyinä liiketapahtuman tosiasiallisen luonteen mukaisesti.
Sopimukseen perustuvat omaisuuserät ja velat
Sopimukseen perustuvat omaisuuserät liittyvät laskuttamattomiin saamisiin
asiakassopimuksista, joissa myyntituotto kirjataan ajan kuluessa.
Laskuttamattomat saamiset kuvaavat määrää, jolla suoritettuun työhön
perustuva tuloutus ylittää laskutetun määrän sekä kirjatut tappiot.
Sopimukseen perustuvat velat liittyvät asiakassopimuksista saatuihin
ennakoihin, ja kuvaavat määrää, jolla saadut tai laskutetut ennakot ylittävät
kirjattujen myyntituottojen määrän.
Sopimuksiin perustuvat saamiset ja velat määritetään erikseen jokaiselle
asiakassopimukselle.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Tuloutus
Tuloutus edellyttää monelta osin harkinnan ja arvioiden käyttöä. Harkintaa
käytetään esimerkiksi erikseen tuloutettavien suoritevelvoitteiden
tunnistamiseen tilanteessa, jossa toimitettavien tuotteiden ja palveluiden
käsittely yhdessä tai erikseen ei ole yksiselitteistä. Näin on erityisesti
tilanteissa, joissa toimitettavat tuotteet ja palvelut eivät yksinään muodosta
toimivaa lopputuotetta. Asiakassopimuksille on myös tyypillistä, että ne
sisältävät vaihtuvia hintaelementtejä, joiden huomioiminen tuloutuksessa
edellyttää arviointia erityisesti tilanteessa, jossa toimitettavasta tuotteesta
tai kokonaisuudesta ei ole aiempaa kokemusta. Tuloutuksessa eniten
harkintaa käytetään kuitenkin tuloutusajankohtaa määritettäessä.
Pitkäkestoiset palvelusopimukset sekä erikseen määritellyt
pitkäaikaishankkeet tuloutetaan ajan kuluessa valmiusasteen mukaisesti.
Pitkäaikaishankkeiden tulouttaminen ajan kuluessa on sallittua, mikäli
toimitettavilla laitteilla tai kokonaisuudella ei arvioida olevan vaihtoehtoista
käyttöä Kalmarille ja mikäli Kalmarilla arvioidaan olevan oikeus riittävään
maksuun asiakkaalta jo tehdyn työn osalta koko projektin ajan.
Tilinpäätöshetkellä ajan kuluessa tuloutettu määrä perustuu kertyneiden
kustannusten määrästä suhteessa sopimuksen arvioituihin
kokonaiskustannuksiin. Mikäli arvio hankkeen lopputulemasta muuttuu,
muutetaan tuloutettua myyntiä ja voittoa sillä tilikaudella, jolloin muutos oli
ensi kertaa tiedossa ja arvioitavissa. Pitkäaikaishankkeesta odotettavissa
oleva tappio kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti. Vuonna 2025 noin 11,7
(2024: 12,7) prosenttia liikevaihdosta on tuloutettu ajan kuluessa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 113 |

Liikevaihto

1.1.–31.12.2025 MEUR | Laitteet | Palvelut | Muut | Konserni yhteensä
Kirjattu yhdellä ajanhetkellä | 1 043,9 | 493,5 | 0,9 | 1 538,3
Kirjattu ajan kuluessa | 93,5 | 108,1 | 1,5 | 203,1
Liikevaihto yhteensä | 1 137,4 | 601,6 | 2,4 | 1 741,4

1.1.–31.12.2024 MEUR | Laitteet | Palvelut | Muut | Konserni yhteensä
Kirjattu yhdellä ajanhetkellä | 1 049,8 | 452,1 | 0,1 | 1 501,9
Kirjattu ajan kuluessa | 109,8 | 108,0 | 0,8 | 218,5
Liikevaihto yhteensä | 1 159,5 | 560,0 | 0,9 | 1 720,5

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät ja velat

Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät MEUR | 2025 | 2024
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät 1.1. | 5,5 | 9,3
Kurssierot | -0,3 | 0,0
Siirrot myyntisaamisiin | -83,1 | -88,7
Muutokset luottotappiovarauksissa ja arvonalentumisissa | 0,0 | 0,0
Työn edistymiseen, kustannusestimaatteihin ja myyntihintoihin perustuvat muutokset | 84,5 | 84,9
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät 31.12. | 6,6 | 5,5

Sopimuksiin perustuvat velat MEUR | 2025 | 2024
Sopimuksiin perustuvat velat 1.1. | 110,9 | 109,8
Kurssierot | -2,8 | 1,2
Tuloutus sopimuksiin perustuvasta velasta 1.1 | -89,6 | -82,3
Saatu/maksettu rahamäärä vähennettynä tuloutuksella | 117,9 | 82,3
Sopimuksiin perustuvat velat 31.12. | 136,4 | 110,9

Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät odotetaan laskutettavan ja sopimuksiin
perustuvat velat odotetaan tuloutettavan seuraavan 12 kuukauden kuluessa.
Sopimuskannan jäljellä oleville suoritevelvoitteille kohdistettu transaktiohinta
Jäljellä oleville suoritevelvoitteille kohdistettu transaktiohinta koskien keskeneräisiä
asiakassopimuksia on tilinpäätöshetkellä 976,6 (31.12.2024: 954,8) miljoonaa euroa,
josta 91 % (31.12.2024: 93 %) odotetaan tuloutettavan seuraavan 12 kuukauden
aikana.

|  | Osa tilinpäätöstä | 114 |

2.3 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut
Laatimisperiaatteet
Julkiset avustukset
Julkiset avustukset, joiden saamiseen ei liity ehtoja, kirjataan tuloslaskelmaan,
kun oikeus saatavaan avustukseen syntyy. Muut julkiset avustukset kirjataan
alussa käypään arvoon velaksi taseeseen, kun avustuksen saaminen on
kohtuullisen varmaa ja Kalmar täyttää avustukselle asetetut ehdot, ja
jaksotetaan systemaattisesti tuloksi niille kausille, jolloin avustuksia vastaavat
kulut syntyvät.
Liiketoiminnan muut tuotot

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntivoitot | 2,2 | 0,1
Asiakasrahoitukseen liittyvät muut tuotot | 27,4 | 28,5
Vuokratuotot | 0,6 | 0,7
Julkiset avustukset* | 4,2 | 0,3
Muut tuotot | 1,1 | 0,9
Liiketoiminnan muut tuotot, Cargotec-konserni** | – | 6,2
Yhteensä | 35,5 | 36,7
* Julkiset avustukset muodostuvat valtaosin tutkimus- ja kehitystoimintaa varten saaduista avustuksista. ** Liiketoiminnan muut tuotot Cargotec-konsernilta 1.7.2024 asti.

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Liiketoiminnan muut kulut

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntitappiot | 0,1 | 0,3
Asiakasrahoitukseen liittyvät muut kulut | 27,1 | 28,0
Osittaisjakautumiseen ja listautumiseen liittyvät kulut | -0,3 | 28,4
Muut kulut | 1,6 | 10,6
Yhteensä | 28,5 | 67,3

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Liikevoittoon sisältyy valuuttakurssieroja rahavirran suojauksiksi määritellyistä
johdannaisista yhteensä vuonna 2025 7,5 (2024: -2,3) miljoonaa euroa, joista
liikevaihtoon sisältyy vuonna 2025 13,1 (2024: -4,2) miljoonaa euroa sekä myytyjä
suoritteita vastaaviin kuluihin vuonna 2025 -5,7 (2024: 1,9) miljoonaa euroa.
Liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin kirjattavilla suojausten tehottomaan
osuuteen liittyvillä valuuttakurssieroilla ei ollut vaikutusta liikevoittoon v uonna 2025
tai 2024.
Lisäksi liikevoittoon sisältyy vuonna 2025 -1,5 (2024: -0,4) miljoonaa euroa
kurssieroja suojaamattomista myynneistä ja ostoista sekä suojatuista myynneistä ja
ostoista, joihin ei ole sovellettu suojauslaskentaa.
Tilintarkastajan palkkiot

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Tilintarkastus | 1,9 | 2,0
Varmennuspalvelut | 0,1 | 0,1
Veroneuvonta | 0,0 | 0,0
Muut palvelut | 0,0 | 0,4
Yhteensä | 2,0 | 2,6

Yllä oleva taulukko esittää Kalmarin tilintarkastajan Ernst & Youngin globaalit
palkkiot. Vuonna 2025 Ernst & Young Oy:n palkkiot muista kuin
tilintarkastuspalveluista olivat 0,1 (2024: 0,5) miljoonaa euroa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 115 |

2.4 Vertailtavuuteen vaikuttavat erät
Vertailtavuuteen vaikuttavat erät
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ovat tuotot ja kulut, jotka aiheutuvat
merkittävistä toistuviin liiketoimintoihin kuulumattomista tapahtumista, kuten
osittaisjakautuminen Cargotecista ja Kalmarin listautuminen vuonna 2024,
uudelleenjärjestelyt, liiketoimintojen hankintaan, integrointiin ja myyntiin liittyvät
kulut ja tuotot, omaisuuden arvonalentumiset ja muut merkittävät tapahtumat, joiden
ei katsota kuuluvan osaksi toistuvia liiketoimintoja.

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Vertailtavuuteen vaikuttavat erät |  |
Osittaisjakautumiseen ja listautumiseen liittyvät kulut | 0,3 | 31,7
Muut kulut | 2,6 | 10,7
Vertailtavuuteen vaikuttavat erät, yhteensä | 2,9 | 42,4

Vuonna 2025 muut kulut muodostuvat pääosin Suur-Kiinan markkinareittien
strategiamuutokseen liittyvän kiinteistömyynnin voiton ja uudelleenjärjestelykulujen
nettovaikutuksesta. Vuonna 2024 muut kulut sisälsivät alaskirjauksia liittyen
omaisuuseriin, jotka johtuivat vuonna 2023 toteutetusta Lonestar-hankinnasta.
Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
2.5 Rahoitustuotot ja -kulut
Laatimisperiaatteet
Rahoitustuottojen ja -kulujen kirjaaminen
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettujen rahoitusinstrumenttien
korkotuotot ja -kulut on kirjattu tuloslaskelmaan efektiivisen koron
menetelmää käyttäen. Kun valuuttatermiinisopimukseen sovelletaan
suojauslaskentaa, termiinipisteiden alkuperäisen arvon jaksotus ja
myöhemmät termiinipisteisiin liittyvän arvon muutokset kirjataan erikseen
tuloslaskelmaan. Korollisiin velkoihin liittyvät järjestely- ja sitoumuspalkkiot
kirjataan erikseen kuluiksi, jos niitä ei voida sisällyttää korollisen velan
jaksotettuun hankintamenoon.
Rahoitustuotot

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Korkotuotot jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista rahoitusvaroista | 7,4 | 6,6
Muut rahoitustuotot | 0,0 | 0,0
Valuuttakurssierot, netto | 0,0 | –
Rahoitustuotot | 7,4 | 6,6
Korkotuotot jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista rahoitusvaroista, Cargotec-konserni* | – | 10,5
Rahoitustuotot, Cargotec-konserni* | – | 10,5
Rahoitustuotot yhteensä | 7,4 | 17,0
* Rahoitustuotot Cargotec-konsernin kanssa 1.7.2024 asti.

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Rahoituskulut

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista rahoitusveloista | 9,0 | 8,8
Korkokulut vuokrasopimuksista | 3,7 | 3,6
Valuuttatermiinien korkokomponentti, netto | 1,9 | 1,5
Muut rahoituskulut | 2,1 | 0,6
Valuuttakurssierot, netto | – | 1,3
Rahoituskulut | 16,7 | 15,9
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon arvostettavista rahoitusveloista, Cargotec-konserni* | – | 1,5
Valuuttatermiinien korkokomponentti, netto, Cargotec- konserni* | – | 1,6
Rahoituskulut, Cargotec-konserni* | – | 3,1
Rahoituskulut yhteensä | 16,7 | 19,0
* Rahoituskulut Cargotec-konsernin kanssa 1.7.2024 asti.

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia. Ennen
jakautumista suurin osa Kalmarin rahoitusluvuista käsiteltiin sijoitettuna omana
pääomana Cargotec-konsernilta, eivätkä ne näin ollen ole vertailukelpoisia Kalmarin
toteutuneisiin lukuihin.

|  | Osa tilinpäätöstä | 116 |

2.6 Osakekohtainen tulos
Laatimisperiaatteet
Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön
osakkeenomistajille kuuluva kauden tulos kauden aikana ulkona olleiden
osakkeiden lukumäärän painotetulla keskiarvolla.
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos lasketaan ottamalla
huomioon mahdolliset laimentavat kantaosakkeet liittyen osakkeina
selvitettäviin osakepohjaisiin kannustinjärjestelmiin. Kannustinjärjestelyissä
annettavat osakkeet ovat ehdollisesti liikkeeseenlaskettavia, jolloin ne
huomioidaan laimennettua osakekohtaista tulosta laskettaessa optioiden
tavoin. Osakkeilla ja optioilla on laimentava vaikutus, kun niiden merkintähinta
sisältäen työntekijän vielä suorittamattoman työn käyvän arvon on alempi
kuin osakkeen keskimääräinen markkinahinta tilikaudella.
Laimennusvaikutukseksi tulee liikkeeseen laskettavien osakkeiden
lukumäärän ja niiden osakkeiden lukumäärän välinen erotus, jotka olisi
laskettu liikkeeseen osakkeiden kauden keskimääräiseen markkinahintaan.

| Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos, MEUR |  | 163,3 | 127,9
Osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo tilikaudella, 1 000 kpl* |  | 64 129 | 64 267
Laimentamaton osakekohtainen tulos, EUR |  | 2,55 | 1,99

| Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos, MEUR |  | 163,3 | 127,9
Osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo tilikaudella, 1 000 kpl* |  | 64 129 | 64 267
Osakepohjaisten kannustinohjelmien vaikutus, 1 000 kpl** | 3.2 | 59 | 78
Osakkeiden lukumäärän laimennusvaikutuksella oikaistu painotettu keskiarvo tilikaudella, 1 000 kpl* |  | 64 188 | 64 345
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos, EUR |  | 2,54 | 1,99

* Kalmar Oyj:n listautumista 1.7.2024 edeltävät kaudet on laskettu listautumishetken
osakemäärän perusteella.
** Vuonna 2024 osakepohjaisten kannustinohjelmien vaikutus on laskettu Kalmar Oyj:n
listautumishetkestä 1.7.2024 alkaen.
Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.

|  | Osa tilinpäätöstä | 117 |

3. Työsuhde-etuudet
3.1 Henkilöstökulut

MEUR | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Palkat ja palkkiot |  | 260,8 | 253,0
Osakeperusteiset maksut, osakkeina maksettavat | 3.2 | 1,3 | 1,5
Osakeperusteiset maksut, rahana maksettavat | 3.2 | 1,8 | 2,5
Eläkekulut | 3.4 | 36,1 | 32,7
Muut henkilösivukulut |  | 32,6 | 33,8
Yhteensä |  | 332,6 | 323,5

Tiedot ylimmän johdon työsuhde-etuuksista on esitetty liitetiedossa 3.3, Johdon
palkitseminen. Henkilöstön määrä on esitetty liitetiedossa 2.1, Segmenttikohtaiset
tiedot.
Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
3.2 Osakeperusteiset maksut
Laatimisperiaatteet
Osakeperusteiset maksut
Kalmarilla on osakepohjaisia kannustinjärjestelyjä, joissa maksut suoritetaan
osakkeina tai käteisvaroina. Järjestelyissä myönnettävät etuudet arvostetaan
käypään arvoon niiden myöntämishetkellä ja kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan
tasaerinä oikeuden syntymisajanjakson aikana. Osakkeina maksettavan
etuuden käypä arvo perustuu osakkeen markkinahintaan myöntämishetkellä
vähennettynä arvioiduilla ansaintajakson aikana maksettavilla osingoilla.
Osakkeina maksettava etuus sisältää osakkeina maksettavan palkkion sekä
tuloverojen maksuun käytettävän osan osakepalkkiota, mikäli Kalmarilla on
velvollisuus suorittaa ennakonpidätys. Oman pääoman ehtoisina
instrumentteina maksettavia osakeperusteisia etuuksia ei uudelleenarvosteta
ja niistä kirjataan omaan pääomaan kulua vastaava lisäys. Rahana maksettava
osakeperusteinen etuus arvostetaan käypään arvoon kunkin tilikauden
päättyessä velan suorittamishetkeen asti sekä kirjataan velaksi taseeseen.
Etuuksien kuluksi kirjattava määrä perustuu konsernin arvioon palvelun
suorittamiseen ja tulokseen perustuvien oikeuden syntymisehtojen
mukaisesti maksettavien etuuksien määrästä oikeuden syntymisajanjakson
lopussa. Markkinaperusteiset ehdot sekä muut kuin ansaintaehdot otetaan
huomioon etuuden käypää arvoa määritettäessä. Sen sijaan ei-
markkinaperusteisia ehtoja, jotka perustuvat esimerkiksi kannattavuuteen tai
liikevaihdon kasvuun, ei oteta huomioon määritettäessä etuuden käypää
arvoa, vaan ne vaikuttavat arvioon etuuksien lopullisesta määrästä. Konserni
päivittää oletuksen lopullisesta etuuksien määrästä kunkin tilikauden
päättyessä ja kirjaa arvioiden muutokset tuloslaskelmaan.

|  | Osa tilinpäätöstä | 118 |

Kalmarin pitkän aikavälin kannustinohjelmat ovat yhtiön suoritukseen perustuvia
suoritus perusteisia ja työsuhteen jatkumiseen perustuvia ehdollisia osakepohjaisia
ohjelmia. Ohjelmat koostuvat tyypillisesti kolmen vuoden ansainta- tai
sitouttamisjaksoista. Yhtiön käytäntönä on, että yksi uusi ansainta- ja
sitouttamisjakso alkaa vuosittain.
Suoritusperusteiset osakepalkkio-ohjelmat
Suoritusperusteiset osakepalkkio-ohjelmat koostuvat kolmen vuoden mittaisista
ansaintajaksoista, joiden käynnistymisestä yhtiön hallitus päättää vuosittain.
Kalmarilla on vuoden 2025 lopussa käynnissä kolme suoritusperusteista
osakepalkkio-ohjelmaa, joita on kuvattu seuraavissa taulukoissa.
Suoritusperusteiset osakepalkkio-ohjelmat tarjoavat osallistujille mahdollisuuden
ansaita Kalmarin osakkeita. Palkkiot perustuvat yhtiön hallituksen asettamiin
suorituskriteereihin ja ne maksetaan osallistujille ansaintajakson jälkeen sillä ehdolla,
että osallistujien työsuhde on edelleen voimassa ilman irtisanomista palkkion
maksupäivänä. Osakkeina maksettavien palkkioiden lisäksi palkkiot sisältävät
käteisosuuden joka on tarkoitettu kattamaan palkkiosta osallistujille syntyvät verot
ja veroluonteiset maksut.
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2023–2025

| 2025
Suorituskriteerit: |
Ansaintajakso 2023 | Osakekohtainen tulos (EPS)
Ansaintajakso 2024 | Palvelut segmentin bruttokate
Ansaintajakso 2025 | Ekoratkaisujen tuoteryhmän osuus saaduista tilauksista
Palkkion vaihteluväli perustuen osallistujan tasoon sekä ansaintaehtojen täyttymiseen | 0–154 821 osaketta sekä rahaosuus veroihin
Ohjelman odotettu kokonaiskustannus myöntämishetkellä, MEUR | 3,3
Ohjelman piiriin kuuluneet henkilöt alkamishetkellä | 41
Ohjelman vähimmäistavoitteet täyttävät henkilöt 31.12.2025 | 31
Myönnettyjen B-sarjan osakkeiden määrä alkamishetkellä | 154 821
Kaudella 2025 menetettyjen B-sarjan osakkeiden määrä | 13 100
Kaudella 2025 toteutettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Ansaintaehtoihin sidottujen B-sarjan osakkeiden määrä 31.12.2025 | 108 850
Palkkion maksuajankohta | Vuoden 2026 ensimmäinen vuosineljännes

|  | Osa tilinpäätöstä | 119 |

Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2024–2026

| 2025
Suorituskriteerit: |
Ansaintajakso 2024 | Osakekohtainen tulos (EPS)
Ansaintajakso 2025-2026 | Osakkeen kokonaistuoton kehitys (TSR) (40% painoarvo), Palvelut segmentin liikevaihdon kasvu (40%), hiilidioksidipäästöjen vähentäminen (15%), naisten osuus yrityksen johtavissa tehtävissä (5%)
Palkkion vaihteluväli perustuen osallistujan tasoon sekä ansaintaehtojen täyttymiseen | 0–185 470 osaketta sekä rahaosuus veroihin
Ohjelman odotettu kokonaiskustannus myöntämishetkellä, MEUR | 5,6
Ohjelman piiriin kuuluneet henkilöt alkamishetkellä | 41
Ohjelman vähimmäistavoitteet täyttävät henkilöt 31.12.2025 | 33
Myönnettyjen B-sarjan osakkeiden määrä alkamishetkellä | 185 470
Kaudella 2025 menetettyjen B-sarjan osakkeiden määrä | 18 370
Kaudella 2025 toteutettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Ansaintaehtoihin sidottujen B-sarjan osakkeiden määrä 31.12.2025 | 154 660
Palkkion maksuajankohta | Vuoden 2027 ensimmäinen vuosineljännes

Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2025–2027

| 2025
Suorituskriteerit: |
Ansaintajakso 2025-2027 | Osakkeen kokonaistuoton kehitys (TSR) (40% painoarvo), Palvelut segmentin liikevaihdon kasvu (40%), hiilidioksidipäästöjen vähentäminen (15%), naisten osuus yrityksen johtavissa tehtävissä (5%)
Palkkion vaihteluväli perustuen osallistujan tasoon sekä ansaintaehtojen täyttymiseen | 0 - 256 700 osaketta mukaanlukien rahaosuus veroihin
Ohjelman odotettu kokonaiskustannus myöntämishetkellä, MEUR | 1,5
Ohjelman piiriin kuuluneet henkilöt alkamishetkellä | 62
Ohjelman vähimmäistavoitteet täyttävät henkilöt 31.12.2025 | 61
Myönnettyjen B-sarjan osakkeiden määrä alkamishetkellä | 256 700
Kaudella 2025 menetettyjen B-sarjan osakkeiden määrä | 2 000
Kaudella 2025 toteutettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Ansaintaehtoihin sidottujen B-sarjan osakkeiden määrä 31.12.2025 | 254 700
Palkkion maksuajankohta | Vuoden 2028 ensimmäinen vuosineljännes

Ehdollisten osakkeiden ohjelmat
Ehdollisten osakkeiden ohjelmat koostuvat kolmen vuoden mittaisista
sitouttamisjaksoista, joiden käynnistymisestä yhtiön hallitus päättää vuosittain.
Kalmarilla on vuoden 2025 lopussa käynnissä kolme ehdollisten osakkeiden
ohjelmaa, jotka on kuvattu seuraavissa taulukoissa. Palkkiot maksetaan osallistujille
sillä ehdolla, että heidän työsuhteensa on voimassa ilman irtisanomista palkkion
maksupäivänä. Osakkeina maksettavien palkkioiden lisäksi palkkiot sisältävät
käteisosuuden joka on tarkoitettu kattamaan palkkiosta avainhenkilöille syntyvät
verot ja veroluonteiset maksut.

|  | Osa tilinpäätöstä | 120 |

Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2023–2025

| 2025
Ansaintakriteeri | Työssäoloehto
Ohjelman odotettu kokonaiskustannus myöntämishetkellä, MEUR | 0,4
Ohjelman piiriin kuuluneet henkilöt alkamishetkellä | 4
Ohjelman piiriin kuuluvat henkilöt 31.12.2025 | 2
Myönnettyjen B-sarjan osakkeiden määrä vuonna 2025 | 0
Kaudella 2025 menetettyjen B-sarjan osakkeiden määrä | 1 290
Kaudella 2025 toteutettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 650
Ansaintaehtoihin sidottujen B-sarjan osakkeiden määrä 31.12.2025 | 14 340
Palkkion maksuajankohta | Vuoden 2026 ensimmäinen vuosineljännes

Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2024–2026

| 2025
Ansaintakriteeri | Työssäoloehto
Ohjelman odotettu kokonaiskustannus myöntämishetkellä, MEUR | 0,0
Ohjelman piiriin kuuluneet henkilöt alkamishetkellä | 0
Ohjelman piiriin kuuluvat henkilöt 31.12.2025 | 0
Myönnettyjen B-sarjan osakkeiden määrä vuonna 2025 | 0
Kaudella 2025 menetettyjen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Kaudella 2025 toteutettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Ansaintaehtoihin sidottujen B-sarjan osakkeiden määrä 31.12.2025 | 0
Palkkion maksuajankohta | Vuoden 2027 ensimmäinen vuosineljännes

Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2025–2027

| 2025
Ansaintakriteeri | Työssäoloehto
Ohjelman odotettu kokonaiskustannus myöntämishetkellä, MEUR | 0,0
Ohjelman piiriin kuuluneet henkilöt alkamishetkellä | 0
Ohjelman piiriin kuuluvat henkilöt 31.12.2025 | 0
Myönnettyjen B-sarjan osakkeiden määrä vuonna 2025 | 0
Kaudella 2025 menetettyjen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Kaudella 2025 toteutettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 0
Ansaintaehtoihin sidottujen B-sarjan osakkeiden määrä 31.12.2025 | 0
Palkkion maksuajankohta | Vuoden 2028 ensimmäinen vuosineljännes

|  | Osa tilinpäätöstä | 121 |

Osakeperusteisten palkkiojärjestelyjen vaikutus tuloksessa ja
taseessa

Kirjattu kaudella kuluksi MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.7.−31.12.2024 | 1.1.−30.6.2024 Carve-out
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2023–2025 | -0,1 | 0,2 | 0,8
Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2023– 2025 | 0,5 | 0,3 | 0,1
Sitouttava osakepohjainen kannustinohjelma 2022–2024 | – | – | 0,2
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2022–2024 | 0,5 | 0,0 | 0,8
Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2022– 2024 | 0,1 | 0,1 | 0,1
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2024–2026 | 1,6 | 1,1 | 0,2
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2025–2027 | 0,7 | – | –
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2021–2023 | – | – | 0,5
Bridge Programme 2023-2025 | – | – | -0,5
Yhteensä | 3,3 | 1,8 | 2,3

Osa ohjelmista on nimetty uudelleen vuonna 2025.

Kirjattu varauksena taseeseen 31.12. MEUR | 2025 | 2024
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2022–2024 | – | 2,8
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2023–2025 | 2,0 | 1,8
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2024–2026 | 3,1 | 1,4
Suoritusperusteinen osakepalkkio-ohjelma 2025–2027 | 0,7 | –
Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2022–2024 | – | 0,3
Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2023–2025 | 0,8 | 0,4
Yhteensä | 6,6 | 6,7

|  | Osa tilinpäätöstä | 122 |

3.3 Johdon palkitseminen
Ylin johto koostuu hallituksesta ja johtoryhmästä. Heille työsuorituksesta maksettu
tai maksettava kompensaatio koostuu seuraavista eristä:

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.7.−31.12.2024 | 1.1.−30.6.2024 Carve-out
Palkat, palkkiot ja muut lyhytaikaiset työsuhde-etuudet | 6,0 | 3,4 | 1,4
Osakeperusteiset palkkiot | 1,9 | 1,3 | 3,5
Työsuhteen päättymisen yhteydessä suoritettavat etuudet | 0,2 | 0,0 | –
Yhteensä | 8,2 | 4,7 | 4,9

Johtoryhmän jäsenien etuudet sisältyvät ylimmän johdon työsuhde-etuuksiin siitä
alkaen tai siihen asti, kun he ovat kuuluneet johtoryhmään. Johtoryhmään kuului
31.12.2025 toimitusjohtaja Sami Niiranen ja kymmenen (31.12.2024 : kymmenen)
muuta jäsentä.
Carve-out ajanjakso 1.1.–30.6.2024 koostuu Cargotec-konsernin johtoryhmään
kuuluneiden Kalmarin operatiivisten johtajien kuluista sekä carve-out taloudellisten
tietojen laatimista varten Kalmarille allokoidusta osuudesta Cargotec-konsernin
johtoryhmän ja hallituksen palkkioista kuvastamaan johdon panosta Kalmarin
liiketoimintaan. Carve-out taloudellisissa tiedoissa esitettyjen ajanjaksojen osalta
Kalmarilla ei ole ollut erillistä johtoryhmää. Yllä esitetty carve-out tieto ei siten
välttämättä kuvaa itsenäisen Kalmarin johdon palkitsemiseen liittyviä kuluja.
Toimitusjohtaja ja muut johtoryhmän jäsenet ovat oikeutettuja Kalmarin
osakepohjaisiin kannustinohjelmiin. Seuraavassa taulukossa on esitetty heille
kannustinohjelmien perusteella jaettujen Kalmarin B-sarjan osakkeiden määrä.

| Toimitusjohtaja |  | Muut johtoryhmän jäsenet
Maksettujen B-sarjan osakkeiden määrä | 2025 | 2024 |  | 2025 | 2024
Suoritusperusteinen osakepalkkio- ohjelma 2022–2024 | – | – |  | 24 008 | –
Suoritusperusteinen osakepalkkio- ohjelma 2023–2025 | – | – |  | – | –
Suoritusperusteinen osakepalkkio- ohjelma 2024–2026 | – | – |  | – | –
Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2022–2024 | – | – |  | 2 080 | –
Ehdollinen osakepalkkio-ohjelma 2023–2025 | – | – |  | 450 | –
Yhteensä | – | – |  | 26 538 | –

Vuoden 2025 lopussa toimitusjohtaja on mukana suoritus perusteisissa
osakepalkkio-ohjelmissa PSP 2023–2025, PSP 2024–2026 ja PSP 2025–2027.
Muista johtoryhmän jäsenistä seitsemän henkilöä on mukana suoritusperusteisessa
osakepalkkio-ohjelmassa PSP 2023–2025 ja yhdeksän henkilöä
suoritusperusteisissa osakepalkkio-ohjelmissa PSP 2024–2026 ja PSP 2025–2027.
Lisäksi yksi johtoryhmän jäsen on mukana ehdollisten osakkeiden
kannustinohjelmassa RSP 2023–2025.
Osakeperusteisista kannustinohjelmista on lisätietoa liitetiedossa 3.2,
Osakeperusteiset maksut.
Toimitusjohtaja Sami Niiranen on oikeutettu suomalaisen lakisääteisen työntekijän
eläkelain mukaiseen eläkkeeseen, josta vuonna 2025 kirjattu eläkekulu oli 0,2 (2024:
0,0) m iljoonaa euroa. Myös johtoryhmän muilla jäsenillä on oikeus lakisääteiseen
eläkkeeseen kunkin jäsenen kotimaan lainsäädännön mukaisesti. Johtoryhmän
jäsenten eläkeikä määräytyy lakisääteisen työeläkejärjestelmän puitteissa. Heidän
irtisanomisaikansa on kuusi kuukautta, ja heillä on oikeus 6–12 kuukauden erorahaan.
Kalmarilla ei ollut lainoja, vastuita tai vastuusitoumuksia yhtiön ylimpään johtoo n
kuuluville henkilöille tilikauden 2025 lopussa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 123 |

Maksetut palkat, palkkiot ja luontoisedut jakautumisen 30.6.2024
jälkeen

1 000 EUR |  | 1.1.–31.12.2025 | 1.7.−31.12.2024
Sami Niiranen | Toimitusjohtaja | 1 018,6 | 273,0
Jaakko Eskola | Hallituksen puheenjohtaja | 183,0 | 176,3
Casimir Lindholm* | Hallituksen varapuheenjohtaja | 111,6 | –
Lars Engström | Hallituksen jäsen | 127,3 | 90,7
Marcus Hedblom | Hallituksen jäsen | 120,1 | 90,7
Teresa Kemppi- Vasama** | Hallituksen jäsen | 97,5 | 100,8
Vesa Laisi | Hallituksen jäsen | 114,6 | 90,7
Sari Pohjonen | Hallituksen jäsen | 107,6 | 100,8
Emilia Torttila-Miettinen | Hallituksen jäsen | 104,6 | 85,6

* Toimikausi alkoi 1.4.2025.
** Hallituksen varapuheenjohtaja 1.4.2025 asti.
Lisätietoa hallituksen ja johdon osakeomistuksista on esitetty kohdassa “Osakkeet ja
osakkeenomistajat”.

|  | Osa tilinpäätöstä | 124 |

3.4 Eläkevelvoitteet
Laatimisperiaatteet
Eläkevelvoitteet
Konsernin eläkejärjestelyt noudattavat eri maiden paikallisia säännöstöjä ja
käytäntöjä. Nämä eläkejärjestelyt luokitellaan joko maksu- tai etuuspohjaisiksi
järjestelyiksi.
Maksupohjaiset järjestelyt ovat työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia
koskevia järjestelyjä, joiden mukaisesti konserni suorittaa kiinteitä maksuja
erilliselle yksikölle ilman oikeudellista tai tosiasiallista velvoitetta suorittaa
lisämaksuja, jos rahastolla ei ole riittävästi varoja kaikkien niiden työsuhde-
etuuksien suorittamiseen, jotka perustuvat tarkasteltavana olevan kauden ja
aikaisempien kausien työsuoritukseen. Konsernin suoritukset maksupohjaisiin
järjestelyihin kirjataan kuluksi sille tilikaudelle, jota veloitus koskee.
Etuuspohjaiset järjestelyt ovat eläkejärjestelyitä, joissa konserni itse vastaa
eläkemaksuvelvoitteista ja kantaa riskin vastuuvelan arvon sekä varojen
tuoton muutoksista. Etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä merkitään taseeseen
velaksi velvoitteen raportointikauden päättymispäivän nykyarvo, josta
vähennetään järjestelyyn kuuluvat varat käypään arvoon arvostettuna. Kunkin
merkittävän eläkejärjestelyn osalta etuuspohjaisen järjestelyn eläkevastuun
määrittää vuosittain riippumaton aktuaari käyttäen ennakoituun
etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää (projected unit credit
method). Eläkevelvoitteen nykyarvo saadaan diskonttaamalla arvioidut
vastaiset maksettavat rahavirrat käyttäen diskonttokorkona jäljellä olevilta
laina-ajoiltaan ja valuutoiltaan maksettavia eläke-etuuksia vastaavia yritysten
liikkeelle laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen tai valtion
liikkeelle laskemien joukkovelkakirjalainojen markkinatuottoja. Käytettävät
diskonttokorot määritetään kussakin maassa ulkopuolisen aktuaarin toimesta.
Mikäli järjestelystä kirjataan vara taseeseen, kirjattavan omaisuuserän
enimmäismäärä on palautuksena järjestelystä tai vastaisten järjestelyyn
suoritettavien maksujen vähennyksenä saatavan taloudellisen hyödyn
nykyarvo.
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot liittyen etuuspohjaisen järjestelyn
uudelleen arvostamiseen sekä omaisuuserän enimmäismäärän mahdollinen
vaikutus kirjataan suoraan muuhun laajaan tuloslaskelmaan. Etuuspohjaiseen
eläkejärjestelyyn liittyvät korot ja kaikki muut kulut kirjataan suoraan
tulosvaikutteisesti.
Mikäli etuuspohjaista eläkejärjestelyä muutetaan tai supistetaan, muutos
etuudessa kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan siltä osin kuin se perustuu
etuuden saajan aiempaan työsuoritukseen.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Etuuspohjaiset eläkevelvoitteet
Eläkevelvoitteiden nykyarvo riippuu useista eri tekijöistä, jotka määritetään
vakuutusmatemaattisesti useita rahoituksellisia ja demografisia oletuksia
käyttäen ja muutokset näissä vaikuttavat eläkevelvoitteiden kirjanpitoarvoon.
Eläkkeistä aiheutuvien nettomenojen (tai -tulojen) määrityksessä käytetyistä
rahoituksellisista oletuksista tärkein on diskonttokorko. Asianmukainen
diskonttokorko määritetään jokaisen vuoden lopussa ja sitä käytetään
laskettaessa nykyarvo eläkevelvoitteiden täyttämiseksi edellytettäville
arvioiduille vastaisille rahavirroille. Asianmukaista diskonttokorkoa
määritettäessä otetaan huomioon maasta riippuen yritysten tai valtion
liikkeeseen laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen tuotto
tarkasteluhetkellä. Nämä lainat ovat sen valuutan määräisiä, jossa etuudet
maksetaan, ja niiden juoksuaika on lähellä eläkevelvoitteen voimassaoloajan
pituutta. Muut eläkevelvoitteita koskevat keskeiset oletukset sisältävät
rahoituksellisia oletuksia, kuten odotetut palkkojen ja eläkkeiden korotukset,
sekä väestötilastollisia oletuksia, kuten eliniän odotteen.
Konsernilla on lukuisia työntekijöiden eläketurvan kattamiseksi tehtyjä
eläkejärjestelyjä eri puolilla maailmaa. Eläkejärjestelyt on tehty paikallisten lakien ja
vakiintuneiden käytäntöjen mukaisesti maksu- tai etuuspohjaisten järjestelyjen
puitteissa.
Etuuspohjaisissa järjestelyissä on määritelty maksettava eläke, mahdolliset
työkyvyttömyyskorvaukset ja työsuhteen irtisanomisen yhteydessä suoritettavat

|  | Osa tilinpäätöstä | 125 |

etuudet. Eläke-edut määräytyvät näissä järjestelyissä yleensä perustuen työvuosien
määrään ja loppupalkkaan.
Suurin osa (noin 90 %) konsernin etuuspohjaisista järjestelyistä on Ruotsissa.
Konsernin etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin maksamat ja rahastoidut erät vastaavat
kunkin maan paikallisten viranomaisten vaatimuksia.
Yhteenveto työsuhteen päättymisen jälkeisten etuuksien
vaikutuksesta tilinpäätöksessä

MEUR | 2025 | 2024
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo | 39,2 | 40,8
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo | 2,6 | 2,8
Varojen käypä arvo | 2,1 | 2,2
Nettovelka | 39,7 | 41,4
Nettovelka taseessa | 39,7 | 43,0
Nettovara taseessa | – | 1,6
Kulut maksuperusteisista eläkejärjestelyistä | 33,5 | 30,3
Kulut etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä ja muista työsuhteen päättymisen jälkeisistä etuuksista | 2,6 | 2,4
Kulu tuloslaskelmassa | 36,1 | 32,7
Arvonmuutos etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä ja muista työsuhteen päättymisen jälkeisistä etuuksista | -3,6 | 4,1
Arvonmuutos laajassa tuloslaskelmassa | -3,6 | 4,1

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Odotettavissa olevat suoritukset etuuspohjaisten järjestelyiden varoihin seuraavan
tilikauden aikana ovat 0,4 (31.12.2024: 0,5) miljoonaa euroa. Etuuspohjaisten
velvoitteiden keston painotettu keskiarvo tilinpäätöshetkellä oli 14,7 (31.12.2024:
16,6) vuotta.
Eläkevelan täsmäytyslaskelma

2025 MEUR | Järjestelyyn sisältyvien velvoitteiden nykyarvo | Järjestelyyn sisältyvien varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1. | 43,6 | -2,2 | 41,4
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat menot | 1,3 | – | 1,3
Korkokulu (+) / -tuotto (-) | 1,4 | -0,1 | 1,3
Arvon uudelleenmääritys: |  |  |
Järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto pois lukien tuloslaskelmaan kirjattu korko | – | 0,1 | 0,1
Vakuutusmatemaattiset voitot (-) ja tappiot (+) johtuen muutoksista väestötilastollisissa oletuksissa | 0,0 | – | 0,0
Vakuutusmatemaattiset voitot (-) ja tappiot (+) johtuen muutoksista taloudellisissa oletuksissa | -4,1 | – | -4,1
Kokemusperusteiset voitot (-) ja tappiot (+) | 0,4 | – | 0,4
Valuuttakurssivoitot (-) / tappiot (+) | 1,1 | 0,0 | 1,1
Työnantajan suorittamat maksut | – | -0,1 | -0,1
Maksetut etuudet | -1,8 | 0,1 | -1,7
Velvoitteen täyttäminen | -0,1 | – | -0,1
31.12. | 41,8 | -2,1 | 39,7

|  | Osa tilinpäätöstä | 126 |

2024 MEUR | Järjestelyyn sisältyvien velvoitteiden nykyarvo | Järjestelyyn sisältyvien varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1. | 40,9 | -2,2 | 38,7
Tilikauden työsuoritukseen perustuvat menot | 1,2 | – | 1,2
Korkokulu (+) / -tuotto (-) | 1,3 | -0,1 | 1,3
Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno | 0,0 | – | 0,0
Arvon uudelleenmääritys: |  |  |
Järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto pois lukien tuloslaskelmaan kirjattu korko | – | 0,1 | 0,1
Vakuutusmatemaattiset voitot (-) ja tappiot (+) johtuen muutoksista väestötilastollisissa oletuksissa | 0,0 | – | 0,0
Vakuutusmatemaattiset voitot (-) ja tappiot (+) johtuen muutoksista taloudellisissa oletuksissa | 2,8 | – | 2,8
Kokemusperusteiset voitot (-) ja tappiot (+) | 1,2 | – | 1,2
Valuuttakurssivoitot (-) / tappiot (+) | -0,7 | 0,1 | -0,6
Työnantajan suorittamat maksut | – | -0,1 | -0,1
Maksetut etuudet | -2,1 | 0,1 | -1,9
Velvoitteen täyttäminen | – | – | 0,0
Osittaisjakautumisen vaikutus | -1,1 | – | -1,1
31.12. | 43,6 | -2,2 | 41,4

Varojen ja velkojen jakautuminen maantieteellisesti

| 2025 | 2024
MEUR | Ruotsi | Muut maat | Yhteensä | Ruotsi | Muut maat | Yhteensä
Järjestelyyn sisältyvien velvoitteiden nykyarvot | 36,2 | 5,6 | 41,8 | 37,7 | 5,9 | 43,6
Järjestelyyn sisältyvien varojen käypä arvo | — | 2,1 | 2,1 | – | 2,2 | 2,2

Järjestelyn varat sisältävät pääosin hyväksyttyjä vakuutuksia.
Etuuspohjaiset järjestelyt: käytetyt vakuutusmatemaattiset
olettamukset

| 2025 | 2024
% | Ruotsi | Muut maat* | Ruotsi | Muut maat*
Diskonttokorko | 3,8 % | 3,3 % | 3,1 % | 2,8 %
Tuleva palkankorotusolettama | 2,2 % | 3,2 % | 2,3 % | 3,1 %
Eläkkeiden korotusolettama | 1,7 % | 2,1 % | 1,8 % | 2,2 %
* Painotettu keskiarvo

Diskonttokorko on määritetty erikseen kullekin järjestelylle, ja korko perustuu
mahdollisuuksien mukaan korkean luottoluokituksen omaavien ja valuutaltaan sekä
kestoltaan eläkevelkaa vastaavien yritysvelkakirjojen tuottoon. Ruotsissa käytetty
diskonttokorko perustuu ruotsalaisten asuntovakuudellisten
joukkovelkakirjalainojen tuottoon ja euromaissa käytetty korko perustuu
euromääräisistä yritysvelkakirjalainoista lasketun iBoxx-indeksin tuottoon.
Herkkyysanalyysi keskeisten vakuutusmatemaattisten oletusten
vaikutuksesta etuuspohjaiseen velkaan

MEUR | 2025 | 2024
0,5 %-yksikön lisäys käytetyssä muuttujassa |  |
Diskonttokorko | -2,7 | -3,0
Tuleva palkankorotusolettama | 1,1 | 1,1
Eläkkeiden korotusolettama | 2,4 | 2,7
0,5 %-yksikön vähennys käytetyssä muuttujassa |  |
Diskonttokorko | 3,1 | 3,5
Tuleva palkankorotusolettama | -0,9 | -0,9
Eläkkeiden korotusolettama | -2,2 | -2,5
Elinaikaodotteen muutos |  |
Kasvu yhdellä vuodella | 1,4 | 1,6
Lasku yhdellä vuodella | -1,4 | -1,5

Yllä oleva taulukko sisältää yhteenvedon ulkopuolisten aktuaarien kullekin
järjestelylle suorittamasta herkkyysanalyysistä merkittävien
vakuutusmatemaattisten muuttujien osalta. Herkkyysanalyysi on suoritettu yhdelle

|  | Osa tilinpäätöstä | 127 |

muuttujalle kerrallaan olettaen, että muut muuttujat pysyvät ennallaan, ja
olettamalla muuttujalle taulukon mukainen muutos riippumatta tämän todellisesta
muutoksesta. Näin ollen herkkyysanalyysin tarkoituksena ei ole määrittää
mahdollisia tai odotettavissa olevia muutoksia eläkevelan määrässä, vaan
havainnollistaa velan arvon herkkyyttä näille riskitekijöille, joiden todellinen muutos
voi erota esitetyistä arvoista. Esitetyn herkkyysanalyysin kattavuus on 93
(31.12.2024: 93) prosenttia taseen etuuspohjaisesta velasta.
Yllä esitetty herkkyysanalyysi tarkastelee ainoastaan muuttujien vaikutusta
eläkevelkaan huomioimatta järjestelyn varoja. Vaikka korkomuutoksesta aiheutuukin
merkittävin riski järjestelylle herkkyysanalyysin perusteella, käytännössä järjestelyn
varoihin kuuluvat velkainstrumenttisijoitukset kumoavat osittain korkoherkkyyden
vaikutusta. Järjestelyn varoihin kuuluu myös instrumentteja, kuten osakkeita ja
rahastoja, joiden arvonvaihtelut lyhyellä aikavälillä voivat olla merkittäviä mutta
joista saatavan tuoton odotetaan pitkällä aikavälillä ylittävän yritysvelkakirjoista
saatavan tuoton. Järjestelyn varojen tuottokehitykseen liittyvät riskit ovat
merkittäviä johtuen sekä varojen absoluuttisesta että suhteellisesta määrästä
verrattuna järjestelyn velkaan. Riskiä pyritään vähentämään sopivalla
sijoitusallokaatiolla sekä riskin ja tuoton tasapainolla. Määritetyn eläkevelan suuruus
perustuu tämän hetkiseen parhaaseen arvioon elinajanodotteesta. Mikäli
elinajanodote osoittautuu aliarvioiduksi, myös eläkevelan kirjattu määrä on
riittämätön. Elinajanarvioon liittyvä epävarmuus aiheuttaa näin riskiä järjestelylle.

|  | Osa tilinpäätöstä | 128 |

4. Tuloverot
Laatimisperiaatteet
Tuloverot
Tuloslaskelman tuloverot sisältävät konserniyhtiöiden verotettavaan tuloon
perustuvat verot, laskennallisten verojen muutokset ja aikaisempien kausien
verojen oikaisut. Verotettavaan tuloon perustuvat tuloverot lasketaan
käyttäen paikallisia verokantoja ja -lakeja, jotka on säädetty tai käytännössä
hyväksytty raportointikauden lopussa. Vero kirjataan tuloslaskelmaan paitsi
siltä osin kuin se liittyy muuhun laajaan tulokseen kirjattuihin eriin, jolloin vero
esitetään muussa laajassa tuloksessa. Laskennalliset verot lasketaan
väliaikaisista eroista varojen ja velkojen veroarvojen ja kirjanpitoarvojen välillä
sekä käyttämättömistä verotappioista. Laskennallinen verovelka kirjataan
taseeseen täysimääräisenä ja verosaaminen siihen määrään asti kuin on
todennäköistä, että vähennyskelpoinen väliaikainen ero ja käyttämätön
verotappio voidaan käyttää tulevien vuosien verotettavaa tuloa vastaan.
Laskennalliset verot määritetään niiden verokantojen ja -lakien perusteella,
jotka on säädetty tai käytännössä hyväksytty raportointikauden lopussa, ja
joiden oletetaan olevan voimassa, kun laskennallinen verosaaminen
realisoituu tai verovelka suoritetaan. Tilanteissa, joissa tuloverojen
verokäsittelyyn liittyy epävarmuutta, yhtiö arvioi epävarmoja veropositioita
joko erikseen tai yhtenä kokonaisuutena, perustuen siihen kumpi
menettelytapa parhaiten ennakoi epävarmuuden toteutumista. Kirjattuja
tuloveroja oikaistaan, jos pidetään todennäköisenä, että veroviranomainen tai
toimivaltainen tuomioistuin ei hyväksy Kalmarin tuloveroilmoituksella
soveltamaa epävarmaa verokäsittelyä. Tuloveroja oikaistaan tällöin joko
perustuen arvioituun todennäköisimpään määrään tai odotettavissa olevaan
painotettuun keskimääräiseen arvoon lopullisesta veron määrästä
huomioiden veroviranomaisen odotetun hyväksynnän valitulle
verokäsittelylle.
Pilari 2
Pilari 2 on OECD:n sääntelykokonaisuus, jonka myötä globaalin talouden
digitalisoitumiseen liittyviin verohaasteisiin pyritään vastaamaan ottamalla
käyttöön Global Anti-Base Erosion (GloBE) -säännöt ja siihen liittyvä 15
prosentin maailmanlaajuinen vähimmäisvero. GloBE -säännöt on otettu laajalti
käyttöön tammikuusta 2024 alkaen maissa, joissa Kalmarilla on toimintaa,
mukaanlukien Suomessa, johon Kalmar on rekisteröity.
IASB:n IAS 12:een julkaisemien muutosten mukaan Kalmar on soveltanut IAS
12:n kappaleessa 4A säädettyä poikkeusta, eikä se ole kirjannut eikä esittänyt
tietoja Pilari 2:sta johtuvista laskennallisista verosaamisista tai -veloista. Pilari
2-liitännäiset tuloverot on esitetty erillään muista tuloveroista.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Tuloverot
Verotettavaan tuloon perustuvien verojen ja laskennallisten verosaamisten ja
-velkojen määrittämiseen sekä siihen, mihin määrään asti laskennallisia
verosaamisia voidaan kirjata taseeseen, tarvitaan johdon harkintaa.
Kalmar on tuloverotuksen kohteena useissa eri maissa, joissa tuloverojen
verokäsittelyyn voi liittyä epävarmuutta ja verolainsäädännön tulkinta
edellyttää johdon harkintaa. Yhtiö arvioi säännöllisesti tuloverojen
verokäsittelyyn liittyviä epävarmuuksia ja oikaisee tarvittaessa kirjattuja
määriä vastaamaan joko arvioitua todennäköisintä määrää tai odotettavissa
olevaa painotettua keskimääräistä arvoa lopullisesta veron määrästä ottaen
huomioon veroviranomaisen odotetun hyväksynnän valitulle verokäsittelylle.
Pilari 2:een liittyvien tuloverojen vaikutuksen tilikauden verokuluun sekä
tulevien raportointikausien tuloveroihin arvioidaan olevan epäolennainen.
Edelleen on epävarmuutta siitä, miten ja milloin Pilari 2 -säännöt ja niiden
kehittyvät tulkintaohjeet pannaan täytäntöön ja miten eri viranomaiset
tulkitsevat globaaleja sääntöjä. Kalmar jatkaa Pilari 2:een liittyvän
lainsäädännön kehityksen seuraamista ja sen mahdollista vaikutusta
konsernin tilinpäätökseen.

|  | Osa tilinpäätöstä | 129 |

4.1 Tuloverojen täsmäytyslaskelma
Tuloslaskelman verot

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Kauden verot | 42,4 | 40,2
Kauden laskennallisten verosaamisten ja -velkojen muutos | 7,2 | -1,7
Verot edellisiltä kausilta | -1,7 | 6,1
Yhteensä | 47,8 | 44,6

Efektiivisen veroasteen täsmäytyslaskelma

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Voitto ennen veroja | 211,2 | 172,5
Suomen verokannan mukainen vero (20%) | 42,2 | 34,5
Ulkomaisten tytäryhtiöiden poikkeavien verokantojen vaikutus | 2,6 | -1,3
Verot edellisiltä kausilta | -1,7 | 6,1
Verovapaat tuotot ja vähennyskelvottomat menot | -0,3 | 0,6
Laskennallisten verosaamisten hyödynnettävyys | 3,1 | 3,1
Lähdeverot, hyvityskelvoton osuus | 1,0 | 1,4
Muutos epävarmoissa veropositioissa | 1,2 | –
Täydennysverot Pilari 2-säännösten johdosta | 0,2 | 0,3
Verokantojen muutosten vaikutus laskennallisiin veroihin | -0,4 | 0,0
Muut | -0,1 | 0,0
Tuloslaskelman verot yhteensä | 47,8 | 44,6
Efektiivinen veroaste, % | 22,7 | 25,8

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät verot

| 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
MEUR | Ennen veroja | Verot | Verojen jälkeen | Ennen veroja | Verot | Verojen jälkeen
Rahavirran suojaukset | 2,0 | -0,4 | 1,6 | -4,4 | 1,0 | -3,4
Muuntoerot | -25,3 | – | -25,3 | 8,0 | – | 8,0
Vakuutusmatemaattiset voitot (+) / tappiot (-) etuuspohjaisista järjestelyistä | 3,6 | -0,7 | 2,9 | -4,1 | 0,9 | -3,3
Muut laajan tuloksen erät yhteensä | -19,7 | -1,1 | -20,9 | -0,5 | 1,9 | 1,3

|  | Osa tilinpäätöstä | 130 |

4.2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Laskennalliset verosaamiset ja -velat |  |
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet sekä vaihto- omaisuus | -14,9 | -8,2
Varaukset ja jaksotukset | 26,0 | 27,0
Käyttämättömät verotukselliset tappiot ja veronhyvitykset | 10,3 | 12,3
Muut väliaikaiset erot | 16,9 | 14,7
Laskennalliset verot, nettosaaminen | 38,3 | 45,7
Laskennalliset verosaamiset* | 45,9 | 50,4
Laskennalliset verovelat * | 7,6 | 4,7
* Laskennalliset verosaamiset ja -velat vähennetään konsernitilinpäätöksessä toisistaan IAS 12:n mukaisesti.

Laskennallisten verojen täsmäytys

MEUR | 2025 | 2024
Laskennalliset verot, nettosaaminen 1.1. | 45,7 | 44,5
Kirjattu tuloslaskelmaan | -6,5 | -0,6
Kirjattu laajaan tulokseen | -1,1 | 2,0
Muuntoerot | 0,3 | -0,2
Laskennalliset verot, nettosaaminen 31.12. | 38,3 | 45,7

Käyttämättömistä verotuksellisista tappioista ja veronhyvityksistä kirjataan
laskennallisia verosaamisia siihen määrään asti kuin niihin liittyvän verohyödyn
realisoituminen tulevaisuudessa kertyviä verotettavia tuloja vastaan on
todennäköistä mahdolliset vanhentumisajat huomioiden. Jos tappio on tapahtunut
lähimenneisyydessä, Kalmar arvioi aiheutuiko tappio tekijöistä, jotka todennäköisesti
toistuvat. Laskennallisten verosaamisten kirjaamista tukevat netotus laskennallisia
verovelkoja vastaan sekä tarvittaessa tuottohistorian ja tulosennusteiden arviointi
kyseisissä maissa.
Kirjaamattomat tappiot, veronhyvitykset ja väliaikaiset erot Kalmarissa liittyvät
pääosin Hongkongiin, Malesiaan, Brasiliaan ja Chileen.
Kirjaamattomat tappiot, veronhyvitykset ja väliaikaiset erot

MEUR | 2025 | 2024
Vanhenemisaika on viiden vuoden kuluessa | 0,0 | 1,8
Ei ole vanhenemisaikaa tai se on yli viisi vuotta | 51,2 | 56,9
Kirjaamattomat tappiot, veronhyvitykset ja väliaikaiset erot 31.12. | 51,2 | 58,8

Laskennallinen verovelka kirjataan sellaisissa maissa sijaitsevien tytäryhtiöiden
jakamattomista voittovaroista, joissa osingonjaosta aiheutuu veroseuraamus ja jos
osingonjakoa pidetään todennäköisenä ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa.
Konsernissa oli vuoden 2025 lopussa 55,3 (2024: 46,9) miljoonaa euroa voittovaroja,
joista ei ole kirjattu laskennallista verovelkaa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 131 |

5. Nettokäyttöpääoma
5.1 Nettokäyttöpääoma

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Vaihto-omaisuus | 5.2 | 460,6 | 437,3
Operatiiviset johdannaisvarat |  | 2,5 | 4,7
Myyntisaamiset | 5.3 | 280,9 | 263,9
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 2.2, 5.3 | 6,6 | 5,5
Muut operatiiviset korottomat saamiset |  | 66,9 | 59,4
Käyttöpääomavarat |  | 817,4 | 770,9
Varaukset | 5.5 | -72,6 | -91,9
Operatiiviset johdannaisvelat |  | -3,3 | -7,0
Eläkevelvoitteet | 3.4 | -39,7 | -43,0
Ostovelat | 5.4 | -181,3 | -163,4
Sopimuksiin perustuvat velat | 2.2, 5.4 | -136,4 | -110,9
Muut operatiiviset korottomat velat |  | -289,6 | -279,8
Käyttöpääomavelat |  | -722,8 | -696,0
Yhteensä |  | 94,6 | 74,9

Nettokäyttöpääomaan ei sisällytetä liiketoiminnalle kohdistamattomia varoja ja
velkoja. Kohdistamattomat varat sisältävät lainasaamiset ja muut korolliset saamiset,
rahavarat, tuloverosaamiset, laskennalliset verosaamiset, korkosaamiset,
yritysmyyntien kauppahintasaamiset ja rahoituksen tulevien kassavirtojen
suojaukseen käytetyt johdannaisvarat. Kohdistamattomat velat sisältävät lainat ja
muut korolliset velat, tuloverovelat, laskennalliset verovelat, korkovelat,
yritysostojen kauppahintavelat, osinkovelat ja rahoituksen tulevien kassavirtojen
suojaukseen käytetyt johdannaisvelat.

|  | Osa tilinpäätöstä | 132 |

5.2 Vaihto-omaisuus
Laatimisperiaatteet
Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan arvioituun
nettorealisointiarvoon. Hankintameno määritetään pääasiassa painotetun
keskihinnan menetelmää käyttäen. Varaston hankintamenoon sisällytetään
ostohinta sekä kuljetus- ja valmistuskustannukset. Itse valmistettujen
valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden hankintameno sisältää raaka-aineet,
välittömät valmistuspalkat ja muut välittömät menot sekä suhteellisen
osuuden valmistuksen muuttuvista kustannuksista ja kiinteistä yleismenoista.
Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu
myyntihinta vähennettynä arvioiduilla tuotteen valmiiksi saattamisesta ja
myynnistä johtuvilla menoilla. Jos vaihto-omaisuuden hankintameno ylittää
sen nettorealisointiarvon, vaihto-omaisuuden arvoon kirjataan
epäkuranttiusvaraus. Kirjattu epäkuranttiusvaraus sisältyy vaihto-omaisuuden
kirjanpitoarvoon.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuuden epäkuranttiusvaraus on arvioitu varaston systemaattisen
ja jatkuvan seurannan perusteella. Epäkuranttiuden määrää arvioitaessa
otetaan huomioon vaihto-omaisuuden luonne, kunto ja ikärakenne sekä
arvioituun tarpeeseen perustuvat määrät.
Vaihto-omaisuus ja epäkuranttiusvaraus

31.12.2025 MEUR | Bruttoarvo | Epäkuranttius varaus | Nettoarvo taseella
Aineet ja tarvikkeet | 206,7 | -32,6 | 174,1
Keskeneräiset tuotteet | 139,7 | – | 139,7
Valmiit tuotteet | 178,7 | -33,1 | 145,5
Vaihto-omaisuudesta maksetut ennakkomaksut | 1,3 | – | 1,3
Yhteensä | 526,3 | -65,7 | 460,6

31.12.2024 MEUR | Bruttoarvo | Epäkuranttius varaus | Nettoarvo taseella
Aineet ja tarvikkeet | 207,7 | -32,8 | 174,9
Keskeneräiset tuotteet | 103,7 | – | 103,7
Valmiit tuotteet | 183,9 | -28,3 | 155,6
Vaihto-omaisuudesta maksetut ennakkomaksut | 3,1 | – | 3,1
Yhteensä | 498,4 | -61,1 | 437,3

Raaka-aineet ja tarvikkeet sisältävät tuotannossa tarvittavia raaka-aineita sekä
huoltoliiketoiminnassa tarvittavia varaosia ja komponentteja. Keskeneräiset tuotteet
sisältävät tuotteet, joiden valmistusprosessi on kesken. Valmiit tuotteet sisältävät
valmiina olevat uudet ja vaihtotuotteet varastossa sekä toimituksessa olevat valmiit
tuotteet.
Vaihto-omaisuuden arvon alentumisen johdosta tuloslaskelmaan vuonna 2025
kirjattu kulu on 8,1 (2024: 9,2) miljoonaa euroa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 133 |

5.3 Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset
Laatimisperiaatteet
Myyntisaamiset ja sopimuksiin perustuvat omaisuuserät
Myyntisaamiset ovat laskutettuja asiakassaamisia perustuen Kalmarin
oikeuteen saada vastiketta asiakkaille luovutetuista tavaroista tai palveluista,
kun nämä oikeudet ovat ehdollisia vain ajan kulumisesta. Sopimuksiin
perustuvat omaisuuserät ovat laskuttamattomia asiakassaatavia perustuen
Kalmarin oikeuteen saada vastiketta asiakkaille luovutetuista tavaroista tai
palveluista, kun näiden oikeuksien ehtona on jokin muu kuin pelkkä ajan
kuluminen, kuten sovittu laskutuksen ajoitus tai projektin vaiheet. Sopimuksiin
perustuvat omaisuuserät sisältävät pääosin laskuttamattomia saamisia, jotka
liittyvät asiakassopimuksiin, joissa tuotot kirjataan valmiusasteen perusteella
ajan kuluessa ja tuloutettu määrä ylittää laskutuksen.
Myyntisaamiset ja sopimuksiin perustuvat omaisuuserät kirjataan alun perin
käypään arvoon vähennettynä odotettavissa olevilla luottotappioilla ja
myöhemmin jaksotettuun hankintamenoon vähennettynä odotettavissa
olevilla luottotappioilla. Luottoriskiä arvioidaan saamisten systemaattisella ja
jatkuvalla seurannalla osana luottoriskin hallintaa. Luottotappiovaraus
kirjataan odotettujen luottotappioiden perusteella, jotka mitataan sekä
historiallisen että tulevaisuuden luottotappioarvion perusteella. Historiaan
perustuva luottotappioarviointi määritetään mekaanisesti käyttämällä
varausmatriisia, jossa arvonalentuminen määritetään historiallisista
luottotappioista ja asiakassaamisten ikääntymisestä johdettujen riskipainojen
perusteella. Tulevaisuutta koskeva luottotappioarviointi määritetään
eteenpäin katsovalla analyysillä, jonka mukaisesti saatavalle tai
saamisryhmälle voidaan kirjata luottotappiovarauksen ensimmäisen osan
ylittävä arvonalentuminen. Arvonalentumiset ja varaukset kirjataan
tuloslaskelmaan myytyjen tavaroiden hankintamenoon. Luottotappiot
kirjataan pois virallisen selvitystila- tai konkurssi-ilmoituksen myötä, mikä
vahvistaa sen, ettei saamista peritä.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Odotetut luottotappiot
Luottotappiovarauksen määrittäminen edellyttää johdolta harkintaa ja
arvioita. Luottotappiovarauksen historiallisiin luottotappioihin perustuvan
osaa mitattaessa tarvitaan harkintaa eri saamisryhmien riskitasojen
määrittämisessä niiden ikääntymisen perusteella. Harkintaa ja arvioiden
käyttöä tarvitaan myös luottotappiovarauksen riittävyyden arvioinnissa
historiallisten luottotappioiden perusteella ja luottotappiovarauksen
kasvattamisessa tulevaisuuteen suuntautuvan luottotappioarvioinnin
perusteella.
Asiakassaamiset ja muut korottomat saamiset

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Pitkäaikaiset |  |  |
Muut korottomat saamiset | 8.2 | 1,4 | 2,6
Lyhytaikaiset |  |  |
Myyntisaamiset | 8.2 | 280,9 | 263,9
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 2.2, 8.2 | 6,6 | 5,5
Muut korottomat saamiset |  | 66,2 | 57,5
Lyhytaikaiset yhteensä |  | 353,7 | 327,0
Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset yhteensä |  | 355,1 | 329,7

|  | Osa tilinpäätöstä | 134 |

Muut korottomat saamiset

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Pitkäaikaiset |  |  |
Pitkäaikaiset korottomat saamiset | 8.2 | 1,4 | 2,6
Lyhytaikaiset |  |  |
Arvonlisäverosaamiset |  | 39,2 | 33,3
Korkojaksotukset | 8.2 | 0,1 | 0,1
Julkisiin avustuksiin liittyvät saamiset |  | 1,9 | –
Muut siirtosaamiset |  | 25,0 | 24,1
Lyhytaikaiset yhteensä |  | 66,2 | 57,5
Muut korottomat saamiset yhteensä |  | 67,6 | 60,2

Myyntisaamisten ja sopimuksiin perustuvien omaisuuserien
ikäjakauma ja odotettavissa olevat luottotappiot

|  | Odotettavissa olevat luottotappiot |
31.12.2025 MEUR | Bruttoarvo | Historia tietoon perustuen | Ennakoi vaan riski arviointiin perustuen | Keski määräinen arvonalen tumisaste | Nettoarvo taseella
Erääntymättömät myyntisaamiset ja sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 214,2 | -0,1 | -0,3 | 0 % | 213,7
1−90 päivää erääntyneet | 63,7 | -0,3 | 0,0 | 0 % | 63,4
91−360 päivää erääntyneet | 10,5 | -0,8 | -0,9 | -16 % | 8,9
Yli 360 päivää erääntyneet | 3,2 | -0,9 | -0,7 | -51 % | 1,5
Yhteensä | 291,5 | -2,1 | -2,0 | -1 % | 287,5

|  | Odotettavissa olevat luottotappiot |
31.12.2024 MEUR | Bruttoarvo | Historia tietoon perustuen | Ennakoi vaan riski arviointiin perustuen | Keski määräinen arvonalen tumisaste | Nettoarvo taseella
Erääntymättömät myyntisaamiset ja sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 206,3 | -0,1 | -0,4 | 0 % | 205,9
1−90 päivää erääntyneet | 48,7 | -0,2 | 0,0 | 0 % | 48,5
91−360 päivää erääntyneet | 15,7 | -0,8 | -1,4 | -14 % | 13,4
Yli 360 päivää erääntyneet | 4,4 | -1,2 | -1,4 | -61 % | 1,7
Yhteensä | 275,1 | -2,4 | -3,2 | -2 % | 269,5

Myyntisaamisiin ja sopimuksiin perustuviin omaisuuseriin liittyvien
luottotappiovarausten muutos kauden aikana

Luottotappiovaraus MEUR | 2025 | 2024
Varaus 1.1. | 5,6 | 7,3
Kurssierot | -0,1 | 0,0
Varauksen lisäys | 0,9 | -1,3
Varauksen käyttö | -2,0 | -0,1
Peruttu varaus | -0,3 | -0,4
Varaus 31.12. | 4,0 | 5,6

Tuloslaskelmaan kirjatut arvonalentumiset

Luottotappiovaraus MEUR | 2025 | 2024
Varauksen muutos kauden aikana | 0,5 | -1,6
Kirjattu suoraan arvonalentumisiksi | 0,3 | 0,4
Yhteensä | 0,9 | -1,3

|  | Osa tilinpäätöstä | 135 |

5.4 Ostovelat ja muut korottomat velat
Ostovelat sisältävät avoimet laskut toimittajilta ja sopimuksiin perustuvat velat
sisältävät pääosin asiakkailta saatuja ennakkomaksuja.
Takaisinostovelvoitteet asiakasrahoitussopimuksista sisältävät sen osuuden
saaduista vastikkeista, joihin Kalmarilla ei ole oikeutta, koska sopimusperusteiseen
velvoitteeseen tai muuhun perustuen myyty laite arvioidaan ostettavan myöhemmin
takaisin rahoittajalta sovittuun jäännösarvoon.
Jälkikustannusvaraukset liittyvät oleellisilta osin valmiisiin ja täysimääräisesti
tuloutettuihin asiakasprojekteihin, joista on kuitenkin odotettavissa vielä tiettyjä
kustannuksia.
Ennakkovuokrat asiakasrahoitussopimuksista sisältävät saadut ennakot
asiakasrahoitussopimuksista, joissa jäännösarvo myydystä laitteesta ei ole
olennaisilta osin siirtynyt asiakkaalle ja tämän takia sopimus käsitellään
käyttöleasingsopimuksena.
Ostoveloista 3,3 (31.12.2024: 3,3) miljoonaa euroa liittyy toimittajarahoitusohjelmien
alaisiin ostovelkoihin, jotka pidentävät maksuehtoja normaalista 30–60 päivästä 180
päivään. Kalmarilla on toimittajarahoitusjärjestely useiden rahoituslaitosten kanssa, ja
normaalisti näiden ohjelmien alaiset ostovelat maksetaan välittömästi toimittajille.
Ostovelat ja muut korottomat velat

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Pitkäaikaiset |  |  |
Muut korottomat velat | 8.2 | 74,8 | 71,5
Lyhytaikaiset |  |  |
Ostovelat | 8.2 | 181,3 | 163,4
Sopimuksiin perustuvat velat | 2.2 | 136,4 | 110,9
Muut korottomat velat |  | 215,3 | 209,0
Ostovelat ja muut korottomat velat yhteensä |  | 607,8 | 554,7

Muut korottomat velat

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Pitkäaikaiset |  |  |
Takaisinostovelvoitteet asiakasrahoitussopimuksista | 8.2 | 72,8 | 69,2
Muut velkaerät | 8.2 | 2,0 | 2,2
Pitkäaikaiset muut korottomat velat yhteensä |  | 74,8 | 71,5
Lyhytaikaiset |  |  |
Palkka- ja sosiaalikulujaksotukset |  | 55,8 | 62,1
Jälkikustannusvaraukset |  | 28,3 | 25,6
Ennakkovuokrat asiakasrahoitussopimuksista |  | 78,0 | 69,3
Arvonlisäverovelat |  | 14,1 | 15,3
Korkojaksotukset | 8.2 | 0,5 | 0,8
Muut siirtovelat |  | 38,7 | 35,8
Lyhytaikaiset muut korottomat velat yhteensä |  | 215,3 | 209,0
Muut korottomat velat yhteensä |  | 290,1 | 280,4

|  | Osa tilinpäätöstä | 136 |

5.5 Varaukset
Laatimisperiaatteet
Varaukset
Varaus merkitään taseeseen, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman
seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite ja on
todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista
suoritusta tai aiheuttaa taloudellisen menetyksen. Lisäksi velvoitteen määrän
on oltava luotettavasti arvioitavissa. Varauksena kirjattava määrä vastaa
parasta arviota menoista, joita olemassa olevan velvoitteen täyttäminen
edellyttää tilinpäätöspäivänä. Jos rahan aika-arvon vaikutus on olennainen,
varauksen määränä kirjataan odotettujen menojen nykyarvo.
Takuuvaraukset sisältävät tuotteiden korjaamisesta tai korvaamisesta
aiheutuvat odotetut kustannukset, mikäli takuuaikaa on tilinpäätöspäivänä
jäljellä. Takuuvarausten laskenta perustuu aiempaan kokemukseen korjausten
ja korvausten määristä.
Tuotevastuuvaraukset sisältävät odotetut kustannukset asiakasvaateiden
hyvittämisestä, mikäli vaateen määrä, todennäköisyys ja toteutuminen ovat
arvioitavissa.
Tappiollisista sopimuksista kirjataan varaus, kun velvoitteiden täyttämiseksi
vaadittavat välttämättömät menot ylittävät sopimuksesta saatavat hyödyt.
Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan, kun konserni on laatinut yksityiskohtaisen
uudelleenjärjestelysuunnitelman, aloittanut suunnitelman toimeenpanon tai
asianmukaisesti tiedottanut asiasta. Uudelleenjärjestelyä koskevassa
suunnitelmassa tulee olla yksilöitynä mitä toimintoja ja henkilöstöä se koskee
sekä mikä on sen arvioitu toteuttamisaikataulu ja -kustannukset.
Uudelleenjärjestelyvaraus ja muut toiminnan sopeuttamiseen liittyvät
kustannukset kirjataan sen toiminnon kuluihin, mihin ne luonteensa puolesta
liittyvät. Kun kyseessä on merkittävä Kalmarin tai sen liiketoiminta-alueen
uudelleenjärjestelysuunnitelma, varaus ja muut toiminnan sopeuttamiseen
liittyvät kustannukset esitetään tuloslaskelmassa erillisenä eränä.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Varaukset
Kirjattavan varauksen määrä on tilinpäätöspäivän paras arvio velvoitteen
täyttämiseksi vaadittavasta kustannuksesta. Arvio tapahtuman
taloudellisesta vaikutuksesta edellyttää yhtiön johdon harkintaa, joka
perustuu aiempiin samankaltaisiin tapahtumiin ja joissakin tapauksissa
ulkopuolisen asiantuntijan lausuntoihin. Varauksia tarkastellaan säännöllisesti
ja korjataan tarpeen mukaan vastaamaan tarkasteluhetken parasta arviota.
Toteutuvat menot voivat poiketa arviosta.
Varaukset

2025 MEUR | Tuote takuut | Korvaus vaateet | Toiminnan uudelleen- järjestelyt | Tappiolliset sopimukset | Muut | Yhteensä
Varaukset 1.1. | 59,0 | 1,6 | 14,2 | 0,3 | 16,8 | 91,9
Kurssierot | -0,3 | -0,1 | -0,2 | 0,0 | -0,4 | -0,9
Lisäykset | 4,0 | 0,2 | 2,7 | 0,3 | 5,4 | 12,6
Käytetyt varaukset | -10,1 | -0,5 | -3,7 | -0,2 | -10,4 | -24,9
Varausten peruutukset | -4,8 | -0,4 | -0,1 | -0,1 | -0,7 | -6,0
Uudelleenryhmittelyt | – | 0,1 | – | – | -0,1 | –
Varaukset 31.12. | 47,7 | 1,0 | 12,9 | 0,4 | 10,6 | 72,6

2024 MEUR | Tuote takuut | Korvaus vaateet | Toiminnan uudelleen- järjestelyt | Tappiolliset sopimukset | Muut | Yhteensä
Varaukset 1.1. | 57,6 | 1,6 | 19,3 | 2,8 | 7,2 | 88,5
Kurssierot | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,2
Lisäykset | 16,3 | 0,8 | 0,1 | 0,3 | 13,2 | 30,7
Käytetyt varaukset | -10,1 | -0,2 | -2,6 | -2,4 | -3,2 | -18,4
Varausten peruutukset | -5,2 | -0,6 | -2,4 | -0,3 | -0,4 | -9,0
Uudelleenryhmittelyt | 0,2 | – | -0,2 | – | -0,1 | –
Varaukset 31.12. | 59,0 | 1,6 | 14,2 | 0,3 | 16,8 | 91,9

|  | Osa tilinpäätöstä | 137 |

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Pitkäaikaiset varaukset | 1,2 | 2,2
Lyhytaikaiset varaukset | 71,4 | 89,7
Yhteensä | 72,6 | 91,9

Tuotetakuita koskevat varaukset kattavat takuuvaateisiin liittyvät odotetut
kustannukset tuotteista, jotka on myyty tilikauden aikana tai aiemmin ja joissa
tuotetakuu on voimassa. Takuuajat vaihtelevat tuotteittain, mutta ovat pääosin 1−2
vuotta.
Korvausvaateet sisältävät tuotevastuuvarauksia ja oikeudenkäyntejä koskevia eriä.
Tuotevastuuvarauksia koskeva varaus tehdään, mikäli vaatimuksen määrä,
todennäköisyys ja toteutuminen voidaan arvioida. Varausten odotetaan pääsääntöisesti
realisoituvan 1−2 vuodessa.
Uudelleenjärjestelyvaraukset koskevat johdon hyväksymiä ja toimeenpanemia
suunnitelmia toimintojen uudelleenjärjestelyistä. Uudelleenjärjestelykuluja on
käsitelty tarkemmin liitetiedossa 2.4, Vertailtavuuteen vaikuttavat erät.
Tappiollisista sopimuksista tehdään varaus, kun on todennäköistä, että sopimuksen
kustannukset ylittävät arvioidun sopimuksen kokonaismyyntihinnan. Odotettu
tappio kirjataan kuluksi välittömästi. Tappiollisista sopimuksista tehtyjen varausten
odotetaan realisoituvan pääsääntöisesti 1−2 vuoden aikana.
Muut varaukset sisältävät eriä, jotka liittyvät muun muassa vertailtavuuteen
vaikuttaviin eriin.

|  | Osa tilinpäätöstä | 138 |

6. Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet
6.1 Liikearvo
Laatimisperiaatteet
Liikearvo
Liikearvo kirjataan liiketoimintojen yhdistämisessä maksetun vastikkeen ja
saadun nettovarallisuuden erotuksen perusteella. Se edustaa
tunnistamattomien aineettomien hyödykkeiden arvoa ja odotettavissa olevia
tulevia hyötyjä, jotka eivät täytä hyödykkeen määritelmää, kuten hankitun
työvoiman arvoa, sekä odotettavissa olevia synergiaetuja, joiden katsotaan
olevan vain Kalmarin hyödynnettävissä.
Liikearvo kirjataan alun perin taseeseen määrään, jolla luovutettu vastike,
määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin
omistetun osuuden käypä arvo yhteen laskettuina ylittävät hankitun
nettovarallisuuden käyvän arvon. Jos vastikkeen, määräysvallattomien
omistajien osuuden ja aiemmin omistetun osuuden yhteisarvo on pienempi
kuin tytäryrityksen hankitun nettovarallisuuden käypä arvo eli kyseessä on
edullinen kauppa, erotus kirjataan suoraan tuloslaskelmaan. Liikearvo
arvostetaan hankintamenoon vähennettynä arvonalentumisilla.
Arvonalentumistappiot kirjataan tuloslaskelmaan. Liikearvo kirjataan pois
taseesta, kun tytäryhtiö myydään. Taseesta pois kirjattavan liikearvon määrä
määritellään suhteessa kyseisen raportointisegmentin arvonmuutokseen
ennen ja jälkeen myynnin, käyttöarvoanalyysiin perustuen tai vaihtoehtoisesti
perustuen käypään arvoon myyntikuluilla vähennettynä.
Liikearvosta tai aineettomista hyödykkeistä, joiden taloudellinen vaikutusaika
on rajoittamaton, ei kirjata poistoja, vaan niille tehdään arvonalentumistesti
aina, kun on viitteitä arvonalentumisesta, kuitenkin vähintään vuosittain.
Liikearvon testaus suoritetaan rahavirtaa tuottavan yksikön tasolla (CGU).
Liikearvoa kohdistetaan niille yksiköille tai yksikköjen ryhmille, joiden
odotetaan hyötyvän liiketoimintojen yhdistämisestä toimintasegmenttien
mukaisesti määritettynä. Taloudelliselta vaikutusajaltaan rajoittamattomien
aineettomien hyödykkeiden testaus suoritetaan puolestaan joko osana
rahavirtaa tuottavaa yksikköä tai yksittäisen omaisuuserän tasolla, jos sille
pystytään määrittämään itsenäinen rahavirta. CGU:n kerrytettävissä oleva
rahamäärä määritetään käyttöarvolaskelmaan perustuen. Käyttöarvo
määritetään laskemalla testattavan CGU:n ennustettujen nettokassavirtojen
nykyarvo. Käyttöarvolaskelmien diskonttokorkona käytetään painotettua
keskimääräistä pääoman kustannusta ennen veroja, joka huomioi
markkinoiden näkemyksen rahan aika-arvosta sekä testattavaan yksikköön
liittyvistä erityisriskeistä.
Arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan, mikäli CGU:n kirjanpitoarvo
on suurempi kuin kerrytettävissä oleva rahamäärä. Arvonalentumistappio
kohdistetaan ensin liikearvolle ja tämän jälkeen muille omaisuuserille
tasasuhteisesti.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Liikearvon ja aineettomien hyödykkeiden arvonalentumistestaus
Liikearvo ja muut taloudelliselta vaikutusajaltaan rajoittamattomat
aineettomat hyödykkeet testataan arvonalentumisen varalta vähintään
vuosittain. Arvonalentumistestausta varten liikearvo ja vaikutusajaltaan
rajoittamattomat aineettomat hyödykkeet kohdistetaan rahavirtaa tuottaville
yksiköille. Rahavirtaa tuottavien yksikköjen kerrytettävissä olevat rahamäärät
perustuvat laskelmiin, jotka edellyttävät johdolta arvioiden ja oletusten
tekemistä niin määritettäessä tulevaisuuden rahavirtoja kuin näiden
diskonttaamiseen käytettävää painotettua keskimääräistä
pääomakustannusta (WACC).

|  | Osa tilinpäätöstä | 139 |

Liikearvo

MEUR | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 261,9 | 260,2
Kurssierot | -5,6 | 1,8
Kirjanpitoarvo 31.12. | 256,3 | 261,9

Vuonna 2024 tapahtuneen Cargotecista jakautumisen ja Kalmarin listautumisen
yhteydessä raportoitavat segmentit ja operatiivisten segmenttien sisältö sekä
rahavirtaa tuottavat yksiköt (CGU) määritettiin siten, että ne kuvastavat miten
Kalmarin johto seuraa yhtiön toimintoja. Kalmarilla on viisi divisioonaa, jotka kuvastavat
alinta itsenäisesti rahavirtaa tuottavaa yksikköä (CGU), joille liikearvo on kohdistettu
suhteellisen arvon perusteella ja jotka ovat alimmat tasot, joiden perusteella yhtiön
johto seuraa liikearvoa sisäisesti. Alla olevassa taulukossa on esitetty Kalmarin
CGU:ille kohdistetut liikearvot ja laskennassa käytetyt diskonttokorot (WACC).

| 2025 | 2024
MEUR | Liikearvo | WACC | Liikearvo | WACC
Counterbalanced | 65,5 | 14,8 % | 65,9 | 12,8 %
Terminal Tractors | 26,5 | 13,7 % | 30,0 | 12,5 %
Horizontal Transportation | 20,9 | 13,4 % | 21,9 | 11,5 %
Bromma | 21,3 | 11,7 % | 21,9 | 10,5 %
Palvelut | 122,0 | 13,2 % | 122,3 | 11,4 %
Yhteensä | 256,3 | 13,7 % | 261,9 | 12,0 %

Liikearvoa arvioidaan mahdollisen arvonalentumisen selvittämiseksi aina, kun on
viitteitä siitä, että arvo saattaa olla alentunut, mutta kuitenkin vähintään kerran
vuodessa. Liikearvon testausta varten liikearvo on kohdistettu alimmalle itsenäistä
rahavirtaa tuottavalle tasolle (CGU).
Jokaisen rahavirtaa tuottavan yksikön kerrytettävissä olevan rahamäärän arvo
perustuu laskelmaan sen käyttöarvosta. Kerrytettävissä oleva rahamäärä johdetaan
tulevaisuuden rahavirtaennusteesta ja laskelma perustuu ylimmän johdon ja
hallituksen hyväksymään strategiseen suunnitelmaan markkinaympäristön
vallitsevat riskit ja epävarmuudet huomioiden. Laskelman ennustejakso on viisi
vuotta, jonka päätösvuodesta terminaaliarvo johdetaan. Ennustejakson jälkeiset
rahavirrat on arvioitu käyttäen kasvuvauhtia, joka perustuu arvioon toimialan pitkän
aikavälin kasvuvauhdista, jota määritettäessä huomioidaan OECD:n pitkän ajan
kasvuennusteet pitäen ylärajana laskelmissa käytettyä riskittömän koron tasoa.
Pitkän aikavälin kasvuvauhtina on käytetty 2,0 (2024: 2,0) prosenttia.
Tulevaisuuden rahavirtaennusteiden määrittämisessä eniten johdon harkintaa
vaativat olettamukset liittyvät markkina- ja kannattavuusnäkymiin. Tulevien vuosien
kasvuolettamien pohjana ovat ulkopuolisten markkinatutkimuslaitosten arviot
markkinakehityksestä ja talouden suhdannekäänteiden ajoituksesta. Lisäksi
liikevaihdon kasvun arvioinnissa on otettu huomioon yhtiön markkina-asema ja
kasvupotentiaali markkinoilla sekä uusien laitteiden että huoltopalveluiden osalta.
Keskeiset ennustettuun kannattavuuteen vaikuttavat tekijät ovat myyntivolyymi,
kilpailukyky ja kustannustehokkuus. Huoltoliiketoiminnassa vähäisemmällä
suhdannevaihtelulla ja paremmalla kannattavuudella on myös merkitystä. Lisäksi
tehtaiden ja kokoonpanoyksiköiden käyttöasteella ja kustannuskilpailukyvyllä on
olennainen merkitys kannattavuuteen. Viime vuosien tehostamistoimet ovat
vaikuttaneet myönteisesti tuloskehitykseen, ja meneillään olevien kannattavuuden
parantamiseen tähtäävien ohjelmien odotetaan parantavan kannattavuutta
entisestään lähivuosien aikana.
Arvonalentumistestauksessa käytetään diskonttokorkona yksikölle määritettyä
painotettua keskimääräistä pääomakustannusta (WACC), joka kuvastaa oman pääoman
ja vieraan pääoman kokonaiskustannuksia sekä yksikköön liittyviä markkinariskejä.
WACC:n osatekijät ovat riskitön korko, joka perustuu valtion joukkovelkakirjalainojen
keskimääräiseen tuottoon, joka on painotettu rahavirtaa tuottavan yksikön myynnillä
kussakin maassa, markkinariskipreemiolla, vertailukelpoisella vertaistoimialan
beetalla, velkaantumisasteella ja luottoriskimarginaalilla. Käyttöarvoon
perustuvassa arvonalentumistestauksessa WACC määritetään ennen veroja.
Osana arvonalentumistestausta yhtiö on tehnyt Kalmarin rahavirtaa tuottaville
yksiköille herkkyyslaskelmat keskeisten oletusten osalta perustuen kolmeen eri
skenaarioon. Laskelmissa testatut muutokset ovat ensimmäisessä skenaariossa
diskonttokoron 2 prosenttiyksikön kasvu, toisessa skenaariossa liikevaihdon 10
prosentin lasku ja kolmannessa skenaariossa vertailukelpoisen
liikevoittomarginaalin 2 prosenttiyksikön lasku. Vuonna 2025 suoritetut
herkkyysanalyysit eivät osoittaneet arvonalentumisriskiä.

|  | Osa tilinpäätöstä | 140 |

6.2 Aineettomat hyödykkeet
Laatimisperiaatteet
Aineettomat hyödykkeet
Aineettomia hyödykkeitä ovat patentit, tavaramerkit, lisenssit, ohjelmistot,
aktivoidut kehitysmenot, teknologia sekä hankittu tilauskanta ja
asiakassuhteet. Ne on merkitty taseeseen alkuperäiseen hankintamenoonsa
vähennettynä kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla arvonalentumisilla lukuun
ottamatta liiketoimintojen yhdistymisissä hankittuja aineettomia hyödykkeitä,
jotka arvostetaan hankintahetkellä käypään arvoon.
Rajallisen taloudellisen vaikutusajan omaavat aineettomat hyödykkeet
kirjataan tasapoistoina kuluksi taloudelliselle vaikutusajalleen seuraavasti:
- Ohjelmistot ja IT-kehitys sekä Tuotekehitys 3–10 vuotta
- Asiakassuhteet ja tavaramerkit 3–15 vuotta
- Tilauskanta 1–5 vuotta
- Muut 2–5 vuotta.
Hyödykkeiden taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan ja tarvittaessa
oikaistaan jokaisena tilinpäätöspäivänä. Keskeneräisiä aineettomia
investointeja ei poisteta, vaan niille suoritetaan vähintään vuosittain
arvonalentumistestaus, joka on kuvattu tarkemmin laatimisperiaatteessa
Liikearvo, liitetiedon 6.1 Liikearvo yhteydessä.
Tutkimus- ja tuotekehitysmenot
Tutkimus- ja tuotekehitysmenot kirjataan pääsääntöisesti tulosvaikutteisesti.
Tuotekehitysmenot aktivoidaan kuitenkin tiettyjen kaupalliseen ja tekniseen
toteutettavuuteen liittyvien kriteerien täyttyessä, kun tuotteesta lisäksi
odotetaan saatavan vastaista taloudellista hyötyä. Aktivoidut
tuotekehitysmenot sisältävät pääasiassa materiaaleja, tarvikkeita ja
työvoimakustannuksia. Aiemmin kuluksi kirjattuja tuotekehitysmenoja ei
aktivoida enää myöhemmin. Aineettomiin hyödykkeisiin sisältyvät aktivoidut
tuotekehitysmenot poistetaan tasapoistoin arvioituna vaikutusaikanaan.
Keskeneräiset kehityshankkeet testataan vuosittain arvonalentumisen
varalta.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Aineettomien omaisuuserien poistoajat
Aineettomille omaisuuserille määritetyt poistoajat ja niistä tuloslaskelmaan
kirjatut poistokulut perustuvat johdon arvioihin omaisuuserien taloudellisista
käyttöajoista.

|  | Osa tilinpäätöstä | 141 |

Aineettomat hyödykkeet

2025 MEUR | Ohjelmis tot ja IT- kehitys | Tuote kehitys | Asiakas suhteet ja tavaramerkit | Muut* | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 21,6 | 29,8 | 7,5 | 2,6 | 61,4
Kurssierot | -0,2 | 0,2 | 0,0 | -0,1 | -0,0
Lisäykset | 0,6 | – | – | 0,2 | 0,9
Lisäykset - sisäinen kehittämistyö | – | 0,5 | – | – | 0,5
Vähennykset ja poiskirjaukset | -1,0 | -29,9 | -2,7 | -0,0 | -33,6
Uudelleenryhmittelyt | 0,2 | – | – | -0,2 | 0,0
Hankintameno 31.12. | 21,4 | 0,6 | 4,8 | 2,5 | 29,2
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -15,5 | -29,7 | -7,1 | -2,5 | -54,9
Kurssierot | 0,1 | -0,2 | -0,0 | 0,1 | 0,0
Tilikauden poistot | -2,0 | -0,0 | -0,1 | – | -2,2
Vähennykset ja poiskirjaukset | 1,0 | 29,9 | 2,7 | 0,0 | 33,6
Uudelleenryhmittelyt | – | – | – | – | –
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -16,4 | -0,1 | -4,6 | -2,4 | -23,5
Kirjanpitoarvo 31.12. | 5,0 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | 5,8

* Sisältää keskeneräisiä investointeja 0,1 miljoonaa euroa.

2024 MEUR | Ohjelmis tot ja IT- kehitys | Tuote kehitys | Asiakas suhteet ja tavaramerkit | Muut* | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 28,7 | 39,2 | 9,7 | 2,6 | 80,1
Kurssierot | 0,1 | -0,2 | 0,0 | 0,1 | -0,1
Lisäykset | 0,5 | – | – | 0,2 | 0,7
Vähennykset ja poiskirjaukset | -8,0 | -9,2 | -2,2 | -0,1 | -19,4
Uudelleenryhmittelyt | 0,3 | 0,0 | – | -0,2 | 0,1
Hankintameno 31.12. | 21,6 | 29,8 | 7,5 | 2,6 | 61,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -21,2 | -30,1 | -8,9 | -2,5 | -62,7
Kurssierot | -0,1 | 0,2 | 0,0 | -0,1 | 0,1
Tilikauden poistot | -2,4 | -4,4 | -0,4 | – | -7,1
Arvonalentumiset | – | -4,7 | – | – | -4,7
Vähennykset ja poiskirjaukset | 8,0 | 9,2 | 2,2 | – | 19,4
Uudelleenryhmittelyt | 0,2 | 0,0 | – | – | 0,2
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -15,5 | -29,7 | -7,1 | -2,5 | -54,9
Kirjanpitoarvo 31.12. | 6,1 | 0,0 | 0,3 | 0,0 | 6,5

* Sisältää keskeneräisiä investointeja 0,0 miljoonaa euroa.
Tuotekehitys sisältää kehitettyjä ja hankittuja teknologioita. Vuonna 2025 sisältää
aktivoituja kehityskuluja 0,5 miljoonaa euroa (2024: -).
Aineettomiin hyödykkeisiin ei sisälly eriä, joilla olisi rajoittamaton taloudellinen
vaikutusaika.

|  | Osa tilinpäätöstä | 142 |

6.3 Aineelliset hyödykkeet
Laatimisperiaatteet
Aineelliset hyödykkeet
Aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen alkuperäiseen
hankintamenoonsa vähennettynä kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla
arvonalentumisilla. Arvonalentumiset on kuvattu tarkemmin
laatimisperiaatteessa Arvonalentumiset liitetiedon 6.4 Poistot ja
arvonalentumiset yhteydessä. Hankintameno arvioidulla jäännösarvolla
vähennettynä poistetaan tasasuuruisina erinä arvioituna taloudellisena
vaikutusaikanaan seuraavasti:
- Koneet ja laitteet 2–10 vuotta
- Rakennukset 5–40 vuotta
- Maa- ja vesialueita ei poisteta.
Hyödykkeiden jäännösarvo ja taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan ja
tarvittaessa oikaistaan jokaisena tilinpäätöspäivänä. Merkittävät
perusparannusmenot sisällytetään joko hyödykkeen tasearvoon tai erotetaan
omaksi hyödykkeekseen kun niistä odotetaan tulevaisuudessa taloudellista
hyötyä ja niistä aiheutuneet kustannukset voidaan erottaa tavanomaisista
korjaus- ja kunnossapitokustannuksista. Aineellisten hyödykkeiden
rahoituskulut, kuten pitkää rakennusaikaa edellyttävien hankkeiden korot
aktivoidaan osana asianomaisen omaisuuserän hankintamenoa. Aineellisten
hyödykkeiden myyntivoitot ja -tappiot sisältyvät liikevoittoon.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Aineellisten hyödykkeiden poistoajat
Aineellisille hyödykkeille määritetyt poistoajat ja niistä tuloslaskelmaan
kirjatut poistokulut perustuvat johdon arvioihin omaisuuserien taloudellisista
käyttöajoista.

|  | Osa tilinpäätöstä | 143 |

Aineelliset hyödykkeet

| Omistetut käyttöomaisuuserät | Käyttöoikeusomaisuuserät |
2025 MEUR | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Muille vuokratut koneet | Keskeneräiset investoinnit ja ennakkomaksut | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 93,3 | 104,1 | 196,0 | 1,2 | 106,7 | 32,1 | 533,4
Kurssierot | -3,0 | -3,0 | -1,2 | 0,0 | -0,8 | -0,3 | -8,2
Lisäykset | 0,4 | 3,3 | 46,0 | 15,2 | 4,9 | 13,5 | 83,3
Vähennykset ja poiskirjaukset | -1,7 | -7,0 | -49,5 | -0,9 | -1,9 | -5,9 | -67,0
Uudelleenryhmittelyt | 1,5 | 4,3 | 1,9 | -5,8 | – | – | 1,9
Hankintameno 31.12. | 90,4 | 101,7 | 193,3 | 9,6 | 108,8 | 39,5 | 543,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -44,6 | -81,7 | -77,2 | 0,0 | -47,4 | -17,2 | -268,1
Kurssierot | 2,0 | 2,3 | 0,8 | 0,0 | 0,8 | 0,1 | 6,1
Tilikauden poistot | -3,7 | -6,8 | -24,8 | – | -11,4 | -7,6 | -54,3
Arvonalentumiset | 0,0 | – | – | – | – | – | 0,0
Vähennykset ja poiskirjaukset | 1,6 | 6,8 | 31,5 | – | 1,7 | 5,1 | 46,7
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 4,4 | – | 0,0 | – | 4,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -44,7 | -79,3 | -65,3 | 0,0 | -56,3 | -19,7 | -265,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 45,7 | 22,4 | 128,0 | 9,6 | 52,5 | 19,8 | 278,1

|  | Osa tilinpäätöstä | 144 |

| Omistetut käyttöomaisuuserät | Käyttöoikeusomaisuuserät |
2024 MEUR | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Muille vuokratut koneet | Keskeneräiset investoinnit ja ennakkomaksut | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 89,4 | 103,0 | 209,3 | 3,0 | 100,9 | 24,9 | 530,6
Kurssierot | 3,3 | 2,7 | -1,0 | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 5,3
Lisäykset | 0,9 | 3,5 | 31,7 | 3,8 | 8,3 | 11,0 | 59,2
Jakautumishetken lisäys | – | – | – | 0,7 | 3,4 | 0,2 | 4,3
Vähennykset ja poiskirjaukset | -2,4 | -8,7 | -43,7 | -0,2 | -6,2 | -4,0 | -65,2
Uudelleenryhmittelyt | 2,1 | 3,6 | -0,4 | -6,3 | 0,0 | 0,0 | -0,9
Hankintameno 31.12. | 93,3 | 104,1 | 196,0 | 1,2 | 106,7 | 32,1 | 533,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -41,3 | -81,7 | -80,3 | 0,0 | -40,3 | -14,2 | -257,7
Kurssierot | -1,7 | -2,0 | 0,3 | 0,0 | -0,2 | 0,0 | -3,7
Tilikauden poistot | -3,6 | -6,5 | -26,2 | – | -11,4 | -6,4 | -54,0
Arvonalentumiset | 0,0 | – | – | 0,0 | – | – | 0,0
Vähennykset ja poiskirjaukset | 2,0 | 8,5 | 27,7 | – | 4,6 | 3,3 | 46,1
Uudelleenryhmittelyt | 0,0 | 0,0 | 1,4 | 0,0 | -0,1 | 0,0 | 1,3
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -44,6 | -81,7 | -77,2 | 0,0 | -47,4 | -17,2 | -268,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 48,7 | 22,4 | 118,8 | 1,2 | 59,3 | 14,9 | 265,2

|  | Osa tilinpäätöstä | 145 |

6.4 Poistot ja arvonalentumiset
Laatimisperiaatteet
Arvonalentumiset
Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko jonkin omaisuuserän arvon
alentumisesta viitteitä. Mikäli viitteitä ilmenee, suoritetaan kyseiselle
omaisuuserälle arvonalentumistestaus. Arvonalentumistestissä arvioidaan
kyseisestä omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Aineellisten ja
aineettomien omaisuuserien tai liikearvon osalta kerrytettävissä olevaa
rahamäärää vastaa omaisuuserän käypä arvo vähennettynä myynnistä
aiheutuvilla menoilla tai sitä korkeampi kassavirtaperusteinen käyttöarvo.
Mikäli kerrytettävissä olevaa rahamäärää ei pystytä määrittämään yksittäisen
omaisuuserän tasolla, arvonalentumistarvetta tarkastellaan sillä alimmalla
rahavirtaa tuottavan yksikön (CGU) tasolla, joka on pääosin muista yksiköistä
riippumaton ja jonka rahavirrat ovat erotettavissa muiden vastaavien
yksiköiden rahavirroista.
Liikearvoon liittyvä arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan, kun
rahavirtaa tuottavan yksikön kirjanpitoarvo ylittää sen kerrytettävissä olevan
rahamäärän. Arvonalentumistappio kohdistetaan ensin liikearvoon ja sen
jälkeen suhteellisesti muihin omaisuuseriin. Liikearvosta kirjattuja
arvonalentumistappioita ei voida peruuttaa myöhemmin.
Muihin omaisuuseriin liittyvät arvonalentumistappiot kirjataan
tuloslaskelmaan, mikäli omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä
kerrytettävissä olevan rahamäärän. Aiemmin tuloslaskelmaan kirjattu
arvonalentumistappio peruutetaan vain, mikäli arviot kerrytettävissä olevasta
rahamäärästä muuttuvat olennaisesti. Arvonalentumistappiota voidaan
peruuttaa vain siihen asti, että omaisuuserän kirjanpitoarvo nousee tasolle,
jolla se olisi ollut ilman aikaisempien vuosien arvonalentumistappion
kirjaamista.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Arvonalentumistestaus
Omaisuuserät, joita ei arvosteta käypään arvoon, testataan arvonalentumisen
varalta aina, kun on viitteitä siitä, että niiden arvo saattaa olla alentunut.
Viitteinä huomioidaan sekä ulkoiset lähteet, kuten merkittävä lasku markkina-
arvossa, joka ei johdu ajan kulumisesta, normaalikäytöstä tai korkotasosta,
että sisäiset lähteet, kuten todiste varojen epäkuranttiudesta tai fyysisestä
vauriosta. Jos omaisuuserän tasearvo ylittää sen käytöstä tai myynnistä
kerrytettävissä olevan rahamäärän, kirjataan arvonalentumistappio
välittömästi siten, että kirjanpitoarvo vastaa kerrytettävissä olevaa
rahamäärää.
Poistot ja arvonalentumiset toiminnoittain

MEUR |  | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Myydyt suoritteet |  | 44,7 | 44,0
Myynti ja markkinointi |  | 3,1 | 3,0
Tutkimus- ja kehitystoiminta |  | 1,7 | 5,9
Hallinto |  | 7,1 | 8,4
Muut |  | 0,0 | 4,7
Yhteensä |  | 56,5 | 65,8

Poistot ja arvonalentumiset hyödykeryhmittäin on esitetty liitteissä 6.1, Liikearvo,
6.2, Aineettomat hyödykkeet ja 6.3, Aineelliset hyödykkeet.
Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.

|  | Osa tilinpäätöstä | 146 |

7. Konsernin rakenne
Laatimisperiaatteet
Konsolidointiperiaatteet
Konsernitilinpäätös sisältää Kalmarin emoyhtiön ja sen tytäryhtiöiden
tilinpäätökset, joissa emoyhtiöllä on määräysvalta. Määräysvalta saavutetaan,
kun Kalmar altistuu tai sillä on oikeuksia muuttuvaan tuottoon
osallistumisestaan sijoituskohteeseen ja se pystyy vaikuttamaan tuottoon
äänivaltansa kautta sijoituskohteessa. Yleensä oletetaan, että enemmistö
äänivallasta johtaa määräysvaltaan. Kun sijoituskohteen äänivallasta tai
vastaavista oikeuksista on vähemmän kuin enemmistö, kaikki merkitykselliset
tosiasiat ja olosuhteet otetaan huomioon arvioitaessa, onko Kalmarilla
määräysvaltaa sijoituskohteessa. Kalmar arvioi uudelleen, onko sillä
määräysvalta sijoituskohteessa, jos tosiasiat ja olosuhteet viittaavat siihen, että
määräysvallan olennaisissa osissa tapahtuu muutoksia. Tytäryhtiön
konsolidointi alkaa, kun Kalmar saa määräysvallan tytäryhtiössä, ja päättyy, kun
määräysvalta menetetään. Tilikauden aikana hankitun tai luovutetun tytäryhtiön
varat, velat, tuotot ja kulut sisältyvät konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä
lähtien, kun konserni on saanut määräysvallan siihen päivään asti, jolloin
konserni lakkaa hallitsemasta tytäryhtiötä.
Voitto tai tappio ja kukin muun laajan tuloslaskelman komponentti
kohdistetaan konsernin emoyhtiön osakkeenomistajille ja
määräysvallattomille omistajille, vaikka tämä johtaisi määräysvallattomien
omistajien osuuden alijäämään. Tytäryhtiöiden tilinpäätöksiin tehdään
tarvittaessa oikaisuja niiden laatimisperiaatteiden saattamiseksi konsernin
laatimisperiaatteiden mukaisiksi. Kaikki konsernin sisäiset varat ja velat, oma
pääoma, tuotot, kulut ja kassavirrat, jotka liittyvät konsernin jäsenten välisiin
liiketoimiin, eliminoidaan konsolidoitaessa.
Tytäryhtiön omistusosuuden muutos ilman määräysvallan menetystä
käsitellään oman pääoman ehtoisena liiketoimena. Hankittaessa
määräysvallattomien omistajien osuuksia tytäryhtiöistä mahdollisen
vastikkeen ja tytäryhtiössä hankitun osuuden nettovarallisuudesta erotus
kirjataan omaan pääomaan. Myös myynneistä määräysvallattomille omistajille
realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan omaan pääomaan. Kauden tuloksen
jako emoyhtiön osakkeenomistajille ja määräysvallattomille omistajille
esitetään tuloslaskelmassa. Määräysvallattomille omistajille kuuluva oma
pääoma esitetään taseessa omana eränään.
Jos konserni menettää määräysvallan tytäryrityksessä, siihen liittyvät varat
(mukaan lukien liikearvo), velat, määräysvallattomien omistajien osuus ja
muut oman pääoman osat kirjataan pois taseesta ja syntynyt voitto tai tappio
kirjataan tulosvaikutteisesti. Jäljelle jäävä sijoitus arvostetaan käypään
arvoon.
Konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset, velat ja realisoitumattomat
katteet sekä sisäinen voitonjako eliminoidaan konsernitilinpäätöstä
laadittaessa. Tytäryhtiöiden noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
on tarvittaessa muutettu vastaamaan konsernin noudattamia periaatteita
Ulkomaanrahan määräiset tapahtumat
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat kirjataan tapahtumapäivän kurssiin.
Tilikauden päättyessä avoimina olevat konsernin sisäiset ja ulkoiset
ulkomaanrahan määräiset saamiset ja velat arvostetaan tilinpäätöspäivän
kurssiin ja kurssierot kirjataan tulosvaikutteisesti paitsi suojauslaskettavien
erien osalta. Myynnin ja ostojen varsinaiseen liiketoimintaan liittyvät
kurssivoitot ja -tappiot käsitellään myynnin tai ostojen oikaisuerinä.
Suojauslaskennan piirissä olevien, myyntiin ja ostoihin kohdistettujen
valuuttasuojausten kurssivoitot ja -tappiot kirjataan ensin konsernin laajaan
tuloslaskelmaan ja lopuksi tuloslaskelmaan myynnin ja ostojen oikaisuerinä
samanaikaisesti niihin liittyvien liiketapahtumien kanssa. Muiden varsinaiseen
liiketoimintaan liittyvien suojausten kurssivoitot ja -tappiot kirjataan
liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin. Rahoitukseen liittyvät
valuuttakurssivoitot ja -tappiot kirjataan rahoitustuottoihin ja -kuluihin.

|  | Osa tilinpäätöstä | 147 |

Ulkomaiset konserniyritykset
Konserniyritysten erillistilinpäätökset raportoidaan siinä valuutassa, joka on
kunkin yrityksen pääasiallisen toimintaympäristön valuutta
(”toimintavaluutta”). Tilinpäätöksessä sellaisten konserniyritysten, joiden
toimintavaluutta ei ole euro, tuloslaskelmat ja rahavirrat muunnetaan euroon
käyttäen tilikauden keskikursseja ja taseiden varat ja velat käyttäen
tilinpäätöspäivän kursseja. Eri kurssien käytöstä syntyvät muuntoerot
kirjataan konsernin laajan tuloslaskelman erien kautta konsernin oman
pääoman muuntoeroihin. Konsernin sisäisiä lainasopimuksia voidaan käsitellä
osana nettoinvestointia, jos niiden takaisinmaksua ei ole suunniteltu eikä se
ole todennäköistä ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa. Tällöin myös
näihin investointeihin liittyvät valuuttakurssivoitot ja -tappiot käsitellään oman
pääoman muuntoeroina. Kun suojauslaskentaa sovelletaan ulkomaiseen
tytäryhtiöön tehdyn nettosijoituksen suojaukseen, kirjataan suojaavan
instrumentin kurssivoittojen ja -tappioiden tehokas osuus laajaan
tuloslaskelmaan ja tehoton osuus tuloslaskelmaan.
Ulkomaisen yksikön hankinnasta syntynyttä liikearvoa ja käypiin arvoihin
pääsemiseksi tehtyjä oikaisuja käsitellään ulkomaisen yksikön varoina ja
velkoina, ja ne muunnetaan tilinpäätöspäivän kurssiin. Tästä syntyvät
muuntoerot kirjataan omaan pääomaan.
Euroalueen ulkopuolisten tytär-, osakkuus- ja yhteisyritysten hankintamenon
eliminoinnista ja hankinnan jälkeen kertyneistä oman pääoman eristä syntyvät
muuntoerot kirjataan konsernin laajaan tuloslaskelmaan. Kun ulkomainen
yhtiö myydään kokonaan tai osittain, kumulatiiviset muuntoerot kirjataan
konsernin laajasta tuloslaskelmasta tuloslaskelmaan osana myyntivoittoa tai
-tappiota.
Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät
Pitkäaikaiset omaisuuserät luokitellaan myytävänä oleviksi, mikäli niiden
kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään normaalin käytön sijaan
pääasiallisesti niiden myynnistä ja myyntiä pidetään erittäin todennäköisenä.
Myytävänä olevaksi luokiteltavat pitkäaikaiset omaisuuserät arvostetaan
välittömästi ennen uudelleenluokittelua normaalien arvostusperiaatteiden
mukaisesti, jonka jälkeen erät arvostetaan kirjanpitoarvoon tai tätä
alhaisempaan käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla
sen mukaan kumpi näistä on alhaisempi. Arvonalentumistappiot tai voitot
kirjataan tulosvaikutteisesti. Myytävänä olevaksi luokitellusta pitkäaikaisesta
omaisuuserästä ei kirjata poistoja.

|  | Osa tilinpäätöstä | 148 |

7.1 Yrityshankinnat ja -myynnit
Laatimisperiaatteet
Yrityshankinnat ja myynnit
Hankintamenetelmää sovelletaan kaikkiin liiketoimintojen yhdistämiseen,
joissa Kalmar saa määräysvallan hankitussa liiketoiminnassa riippumatta siitä,
hankitaanko oman pääoman ehtoisia instrumentteja tai muita varoja.
Liiketoiminnan hankinnasta luovutettava vastike on luovutettujen varojen,
syntyneiden velkojen ja konsernin liikkeeseen laskeman oman pääoman
ehtoisen koron käypä arvo. Luovutettu vastike sisältää ehdollisen
vastikejärjestelyn seurauksena syntyvän omaisuuserän tai velan käyvän
arvon. Jos ehdollinen vastike luokitellaan rahoitusvelaksi, se arvostetaan
jokaisena raportointipäivänä käypään arvoon ja käyvän arvon muutokset
kirjataan tuloslaskelmaan. Omaksi pääomaksi luokiteltua ehdollista vastiketta
ei arvosteta uudelleen.
Yksilöitävissä olevat liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut varat ja
vastattaviksi otetut velat arvostetaan alun perin hankinta-ajankohdan käypiin
arvoihin. Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteesta kirjataan
hankintakohtaisesti joko käypään arvoon tai määrään, joka vastaa
määräysvallattomien omistajien suhteellista osuutta hankinnan kohteen
nettovarallisuudesta. Luovutetun vastikkeen ja hankitun nettovarallisuuden
käyvän arvon mahdollinen erotus kirjataan liikearvoksi. Tilikauden aikana
hankitut tytäryhtiöt sisällytetään tilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun
konserni on saanut määräysvallan, ja myydyt tytäryhtiöt siihen hetkeen asti,
jolloin määräysvalta menetetään. Kun määräysvalta on menetetty, kaikki
myytyyn tytäryhtiöön liittyvät varat ja velat kirjataan pois taseesta. Lisäksi
myydyn tytäryhtiön valuuttakurssisuojausten tulos sekä myytyyn
tytäryhtiöön liittyvät muuntoerot kirjataan laajasta tuloslaskelmasta
tuloslaskelmaan.
Vaiheittain toteutetun hankinnan yhteydessä aiempi omistusosuus
arvostetaan käypään arvoon hankintahetkellä ja tästä syntyvä voitto tai
tappio kirjataan tulosvaikutteisesti. Hankintaan liittyvät menot kirjataan
kuluiksi toteutuessaan.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Liiketoimintojen yhdistäminen
Yhdistettäessä liiketoimintoja hankittu nettovarallisuus arvostetaan käypään
arvoonsa. Hankitun nettovarallisuuden ylittävä hankintahinta kirjataan taseelle
liikearvoksi. Hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon määritys perustuu joko
vastaavien hyödykkeiden arvioituihin markkinahintoihin (aineelliset
hyödykkeet) ja arvostustekniikoihin, jotka perustuvat odotettuihin
kassavirtoihin ja tuottoon (aineettomat hyödykkeet). Arvonmääritys, joka
perustuu hyödykkeen senhetkiseen jälleenhankintahintaan, odotettuihin
kassavirtoihin tai arvioituun myyntihintaan, edellyttää johdolta harkintaa,
arvioita ja oletusten käyttöä. Johto uskoo käytettyjen arvioiden ja oletusten
olevan riittävän tarkkoja käyvän arvon määrityksen pohjaksi.
Yrityshankinnat ja -myynnit vuonna 2025
Kalmarilla ei ollut yrityshankintoja tai -myyntejä vuonna 2025.
Yrityshankinnat ja -myynnit vuonna 2024
Kalmarilla ei ollut yrityshankintoja tai -myyntejä vuonna 2024.

|  | Osa tilinpäätöstä | 149 |

7.2 Osakkuusyhtiöt
Laatimisperiaatteet
Osakkuusyhtiöt
Osakkuusyhtiöt ovat yhteisöjä, joissa Kalmarilla on merkittävä vaikutusvalta
perustuen oikeuteen osallistua taloudelliseen ja toiminnalliseen
päätöksentekoon, mutta joissa Kalmarilla ei ole määräysvaltaa tai yhteistä
määräysvaltaa. Sijoitukset osakkuusyrityksiin on käsitelty
konsernitilinpäätöksessä pääomaosuusmenetelmällä. Sijoitukset
osakkuusyrityksiin kirjataan alun perin taseeseen hankintamenoon, joka
sisältää hankinnan yhteydessä tunnistetun liikearvon ja aineettomat
hyödykkeet sekä osakkuusyrityksen hankinnasta tai perustamisesta
aiheutuvat menot. Myöhemmin sijoituksen arvoa tarkistetaan sijoituskohteen
nettovarallisuuden muutosten mukaisesti suhteessa Kalmarin omistukseen
sekä hankinnassa yksilöityjen aineettomien hyödykkeiden poistoihin. Sijoitus
osakkuusyhtiöön kirjataan pois taseesta, kun Kalmarilla ei ole enää
merkittävää vaikutusvaltaa sijoituskohteessa.
Kalmarin osuus osakkuusyhtiön kauden tuloksesta on esitetty omana eränään
ennen liiketulosta konsernin tuloslaskelmassa. Osakkuusyritysten tulokset
käsitellään pääomaosuusmenetelmällä niiden viimeisimmän tilinpäätöksen
perusteella. Mahdolliset muutokset näiden sijoituskohteiden muissa laajan
tuloksen erissä esitetään osana Kalmarin muita laajan tuloksen eriä. Lisäksi,
kun osakkuusyrityksen omaan pääomaan on kirjattu muutos, Kalmar kirjaa
osuutensa mahdollisista muutoksista soveltuvin osin oman pääoman
muutoslaskelmaan.
Konsernin ja osakkuusyritysten väliset liiketoimet kirjataan konsernin
tilinpäätökseen vain osakkuusyrityksen omistusosuuden osalta, joka on
kolmansien osapuolten omistuksessa. Realisoitumattomat tappiot
eliminoidaan, ellei liiketoimi anna näyttöä siirrettyjen omaisuuserien arvon
alentumisesta. Osakkuusyhtiöiden laskentaperiaatteita on muutettu
tarvittaessa johdonmukaisuuden varmistamiseksi Kalmarin hyväksymien
periaatteiden kanssa.
Osakkuusyrityssijoitusten kirjanpitoarvoa tarkastellaan säännöllisesti ja jos
arvon alentumista on tapahtunut, se kirjataan alas sillä kaudella, jonka aikana
nämä olosuhteet havaitaan. Jos Kalmarin osuus osakkuusyhtiön tappioista
ylittää sen osuuden yhtiössä, kirjanpitoarvo kirjataan nollaan. Tämän jälkeen
tappiot raportoidaan vain, jos Kalmar on sitoutunut täyttämään
osakkuusyhtiön velvoitteet.
Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Liiketoimintojen yhdistäminen
Kalmar soveltaa harkintaa määrittäessään soveltuvaa yhdistelytapaa
sijoituskohteelleen. Kalmarin osakkuusyhtiöt sisältävät sijoitukset, joissa
Kalmarin äänivalta on tavallisesti yli 20 prosenttia. Sijoitusten yhdistely
osakkuusyhtiönä perustuu Kalmarin huomattavaan vaikutusvaltaan
sijoituskohteessa. Jos merkittävää vaikutusvaltaa koskevat tunnusluvut eivät
ole yksiselitteisiä, johto käyttää harkintaa määrittäessään sopivaa
konsolidointimenetelmää.

|  | Osa tilinpäätöstä | 150 |

Osakkuusyhtiöiden kirjanpitoarvo

MEUR |  | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. |  | 53,1 | 48,8
Kurssierot |  | 1,6 | -1,0
Osuus kauden tuloksesta |  | -3,1 | 4,6
Osuus kauden laajan tuloslaskelman eristä |  | – | 0,7
Osinkotuotot |  | -2,6 | –
Kirjanpitoarvo 31.12. |  | 49,1 | 53,1

Tietoja osakkuusyhtiöistä

|  |  |  |  |  | Omistusosuus (%)
31.12.2025 MEUR | Maa* | Varat | Velat | Liike vaihto | Kauden tulos | Emoyhtiö | Konserni
Bruks Siwertell Group AB | Ruotsi | 171,2 | 73,3 | 167,1 | -6,4 | – | 48,0
* Yhtiön rekisteröintimaa ja päätoiminta-alue ovat samat.

|  |  |  |  |  | Omistusosuus (%)
31.12.2024 MEUR | Maa* | Varat | Velat | Liike vaihto | Kauden tulos | Emoyhtiö | Konserni
Bruks Siwertell Group AB | Ruotsi | 191,0 | 84,5 | 173,0 | 9,7 | – | 48,0
* Yhtiön rekisteröintimaa ja päätoiminta-alue ovat samat.

Bruks Siwertell Group AB valmistaa kuivan irtotavaran käsittelylaitteita.
Yhteenveto taloudellisesta informaatiosta koskien osakkuusyhtiötä

Yhteenveto taseesta 31.12. | Bruks Siwertell Group AB
MEUR | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset varat | 75,6 | 73,5
Rahavarat | 29,3 | 26,6
Muut lyhytaikaiset varat | 66,3 | 91,0
Varat yhteensä | 171,2 | 191,0
Pitkäaikaiset rahoitusvelat | 5,2 | 9,6
Muut pitkäaikaiset velat | 17,2 | 15,5
Lyhytaikaiset rahoitusvelat | – | 1,9
Muut lyhytaikaiset velat* | 50,9 | 57,5
Velat yhteensä | 73,3 | 84,5
Nettovarat | 97,9 | 106,6
* Ostovelat on sisällytetty muihin lyhytaikaisiin velkoihin.
Yhteenveto tuloslaskelmasta | Bruks Siwertell Group AB
MEUR | 2025 | 2024
Liikevaihto | 167,1 | 173,0
Poistot ja arvonalentumiset | -4,0 | -3,3
Rahoitustuotot | 1,2 | 1,6
Rahoituskulut | -2,3 | -2,8
Voitto ennen veroja | -5,6 | 12,5
Tuloverot | -0,5 | -2,8
Kauden tulos | -6,4 | 9,7
Laajan tuloslaskelman erät | – | 1,5
Kauden laaja tulos | -6,4 | 11,2
Saadut osingot | 2,6 | –

|  | Osa tilinpäätöstä | 151 |

Täsmäytyslaskelma yhteenvetotiedoista

| Bruks Siwertell Group AB
MEUR | 2025 | 2024
Nettovarat 1.1. | 106,6 | 103,3
Kauden tulos | -6,4 | 9,7
Laajan tuloslaskelman erät | – | 1,5
Lisäykset/vähennykset | – | -5,8
Osingot | -5,4 | –
Kurssierot | 3,2 | -2,1
Nettovarat 31.12. | 97,9 | 106,6
Kalmarin osuus nettovaroista | 47,0 | 51,2
Muut* | 2,1 | 2,0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 49,1 | 53,1
* Muut erät johtuvat liiketoimista osakkuusyhtiön ja sen määräysvallattomien omistajien välillä vuonna 2024.

7.3 Tytäryhtiöt

31.12.2025 | Maa | Emoyhtiön omistusosuus (%) | Konsernin omistusosuus (%)
Kalmar Netherlands B.V. | Alankomaat |  | 100
Cargotec Argentina S.R.L. | Argentiina |  | 100
Kalmar Equipment (Australia) Pty. Ltd. | Australia |  | 100
Inver Port Services Pty. Ltd. | Australia |  | 100
Kalmar Belgium NV | Belgia |  | 100
Kalmar Brazil Ltda. | Brasilia |  | 100
Kalmar Bulgaria EOOD | Bulgaria |  | 100
Kalmar Chile S.A. | Chile |  | 100
Kalmar Spain Cargo Handling Solutions S.A. | Espanja |  | 100
Kalmar Industries South Africa (Pty) Ltd | Etelä-Afrikka |  | 100
PT Kalmar Pacific Indonesia | Indonesia | 100 | 100
Kalmar India Private Limited | Intia |  | 100
Kalmar Lift and Handling Equipment Ireland Limited | Irlanti |  | 100
Kalmar Italia S.r.l. | Italia |  | 100
Kalmar Austria GmbH | Itävalta |  | 100
Kalmar Japan Co., Ltd | Japani |  | 100
Kalmar Asia Limited | Kiina |  | 100
Kalmar Industries (China) Co., Ltd. | Kiina |  | 100
Kalmar Port Machinery (Shanghai) Co., Ltd | Kiina |  | 100
Bromma (Malaysia) Sdn. Bhd. | Malesia |  | 100
Kalmar Solutions (Malaysia) Sdn. Bhd. | Malesia |  | 100
Kalmar Maghreb S.A. | Marokko |  | 100
Kalmar Mexico Equipos S.A. de C.V. | Meksiko |  | 100
Kalmar Norway AS | Norja |  | 100
Kalmar Industries Panama, S.A. | Panama | 100 | 100
Kalmar Portugal, S.A. | Portugali |  | 100
Kalmar Poland Sp. z.o.o. | Puola |  | 100
Kalmar France SAS | Ranska |  | 100
Kalmar Solutions AB | Ruotsi |  | 100

|  | Osa tilinpäätöstä | 152 |

31.12.2025 | Maa | Emoyhtiön omistusosuus (%) | Konsernin omistusosuus (%)
Kalmar Germany GmbH | Saksa |  | 100
Kalmar Pte. Ltd. | Singapore |  | 100
Tagros d.o.o. | Slovenia |  | 100
Kalmar Finland Oy | Suomi |  | 100
Kalmar Holding Finland Oy | Suomi | 100 | 100
Kalmar Finland Solutions Oy | Suomi |  | 100
Kalmar New Zealand Ltd | Uusi-Seelanti |  | 100
KMH Equipment LLC | Venäjä |  | 100
Bromma Middle East DMCC | Yhdistyneet arabiemiirikunnat |  | 100
Kalmar Middle East DMCC | Yhdistyneet arabiemiirikunnat |  | 100
Kalmar Limited | Yhdistynyt kuningaskunta |  | 100
Terminal Crane and Electrical Services, Inc. | Yhdysvallat |  | 100
Kalmar Material Handling, Inc. | Yhdysvallat |  | 100
Kalmar Solutions LLC | Yhdysvallat |  | 100
Kalmar USA Inc. | Yhdysvallat |  | 100
Kalmar USA Holding, Inc. | Yhdysvallat | 100 | 100

|  | Osa tilinpäätöstä | 153 |

8. Pääomarakenne ja rahoitusinstrumentit
8.1 Rahoitusriskien hallinta
Rahoituksen ja rahoitusriskien hallinnan pääpiirteet
Konsernin rahoitusta ja rahoitusriskejä hallitaan Kalmarin hallituksen hyväksymän
rahoituspolitiikan (Treasury Policy) mukaisesti. Rahoituspolitiikassa määritellään
rahoitusorganisaation vastuunjako, rahoitusriskien hallintaperiaatteet sekä valvonta-
ja raportointiperiaatteet. Hallituksen nimittämä rahoituskomitea (Treasury
Committee) on vastuussa rahoituspolitiikan noudattamisesta sekä
konsernirahoituksen organisoinnista ja valvonnasta. Rahoituskomitea hyväksyy
rahoitusohjeistuksen (Treasury Instructions), joka sisältää yksityiskohtaisemman
ohjeistuksen rahoituspolitiikan mukaiseen rahoituksen hallintaan.
Rahoitustoiminnon tavoitteena on varmistaa, että yhtiöillä on tarpeeksi varoja
harjoittaa liiketoimintaa ilman rajoitteita kaikkina aikoina, tuottaa tarpeellisia
rahoituspalveluja liiketoimintayksiköille, minimoida rahoituskustannukset, hallita
rahoitusriskejä (valuutta-, korko-, maksuvalmius- ja jälleenrahoitusriskit, luotto- ja
vastapuoliriskit sekä toiminnallinen riski) sekä tuottaa johdolle säännöllisesti
informaatiota koskien konsernin ja sen liiketoimintayksiköiden rahoituksellista
tilannetta ja riskejä.
Kalmarin konsernirahoitusyksikkö vastaa konsernitasolla varainhankinnasta,
likviditeetin ja rahoitusriskien hallinnasta, luo puitteet rahoituksen hoidon tehokkaalle
organisoinnille ja valvoo liiketoimintayksiköiden rahoitusta. Konsernirahoitusyksikkö
raportoi näistä aiheista kuukausittain. Liiketoimintayksiköt ovat vastuussa omien
rahoitusriskiensä suojaamisesta rahoituspolitiikan ja Kalmarin konsernirahoituksen
ohjeiden mukaisesti.
Valuuttariskit
Kansainvälisen liiketoimintansa vuoksi konserni altistuu valuuttakurssivaihtelusta
aiheutuville riskeille. Huomattava osuus liikevaihdosta ja tuotannon kuluista
muodostuu vieraissa valuutoissa, erityisesti Yhdysvaltain dollareissa.
Valuuttariskien hallinnan tavoitteena on suojata konsernin liiketoiminta
valuuttakurssien muutoksilta ja antaa liiketoimintayksiköille aikaa reagoida ja
mukautua valuuttakurssitason vaihteluun. Valuuttapositiot, jotka muodostuvat
sitovien myynti-, osto- ja rahoitussopimusten kassavirroista (transaktioriski),
suojataan kokonaisuudessaan. Muita erittäin todennäköisiä kassavirtoja voidaan
suojata, mikäli Kalmarin konsernirahoitusyksikkö ja liiketoimintayksikkö toteavat
suojaustoimet tarpeelliseksi. Liiketoimintayksiköt raportoivat riskipositionsa
konsernirahoitusyksikölle ja suojaavat ne pääasiassa konsernin sisäisillä
termiinisopimuksilla. Maissa, joissa valuuttariskeiltä suojautumista on rajoitettu,
valuuttariskeiltä voidaan suojautua myös valuuttamääräisillä lainoilla ja talletuksilla.
Valuuttasuojauksiin sovelletaan pääsääntöisesti rahavirran suojauslaskentaa.
Kalmarin suojauslaskentamallissa spot-kurssin muutoksesta johtuva osuus
suojaavan instrumentin käyvän arvon muutoksesta kirjataan omaan pääomaan
sisältyvään arvonmuutosrahastoon, kunnes kertynyt voitto tai tappio tuloutetaan
samanaikaisesti suojattavan erän kanssa. Korkomuutoksista aiheutuva käyvän arvon
muutos on rajattu suojauslaskennan ulkopuolelle ja kirjataan suoraan tulokseen.
Suojauslaskenta aloitetaan, kun alla oleva riski on tunnistettu ja Kalmar suojaa riskin.
Suojauslaskenta lopetetaan, kun suojattava erä kirjataan tulokseen.
Suojauslaskentaa ei sovelleta niissä tapauksissa, joissa Kalmarin
konsernirahoitusyksikkö arvioi laskentatavan vaikutuksen tilikauden tulokseen
konsernin kannalta merkityksettömäksi.
Kalmar altistuu valuuttariskeille, jotka muodostuvat sekä tase-eristä että taseen
ulkopuolisista eristä. Alla esitetyssä taulukossa nettotaseriski kuvaa riskiä, joka
muodostuu valuuttamääräisistä tase-eristä ja nettoriski kuvaa Kalmarin
konsernirahoitusyksikön määrittelemää sekä seuraamaa avointa kokonaispositiota.

|  | Osa tilinpäätöstä | 154 |

Nettoriski

31.12.2025 MEUR | EUR | USD | CNY | SGD | PLN | Muut
Tase-erät | 6,0 | 18,7 | -20,9 | -20,9 | 12,5 | -24,1
Valuuttasuojaukset | -29,9 | -136,5 | 73,9 | 50,7 | 67,7 | -49,1
Taseriski | -23,9 | -117,8 | 53,1 | 29,8 | 80,2 | -73,2
Tilauskanta ja ostot | 53,6 | 140,7 | -56,3 | -45,9 | -90,5 | 42,9
Nettoriski | 29,7 | 22,9 | -3,2 | -16,1 | -10,3 | -30,3

31.12.2024 MEUR | EUR | USD | CNY | SGD | PLN | Muut
Tase-erät | 0,8 | 17,3 | -14,8 | -7,0 | -3,4 | -1,3
Valuuttasuojaukset | 4,6 | -148,4 | 85,5 | 65,0 | 45,9 | -49,8
Taseriski | 5,4 | -131,2 | 70,7 | 58,0 | 42,5 | -51,1
Tilauskanta ja ostot | 1,9 | 159,7 | -75,8 | -59,4 | -75,5 | 35,4
Nettoriski | 7,3 | 28,5 | -5,1 | -1,3 | -33,1 | -15,7

Valuuttapositiot yllä sisältävät merkittävimmät Kalmar-yhtiöiden valuuttavirrat.
Taulukossa luvut on esitetty bruttona sisältäen sekä valuuttamäärät vieraissa
valuutoissa että vasta-arvot kotivaluutoissa.
Kalmarin tytäryhtiöt seuraavat jatkuvasti valuuttariskipositioitaan ja raportoivat ne
kuukausittain Kalmarin konsernirahoitusyksikölle, joka on vastuussa
kokonaisriskiposition seurannasta sekä tunnistettujen riskipositioiden suojaamisesta.
Valuuttakurssien muutokset vaikuttavat konsernin tulokseen ja omaan pääomaan.
Tulokseen vaikuttavat tilinpäätöshetkellä konserniyhtiöiden taseissa olevat vieraan
valuutan määräiset rahoitusvarat ja -velat sisältäen johdannaiset, joihin ei sovelleta
suojauslaskentaa. Omaan pääomaan vaikuttavat johdannaiset, joihin sovelletaan
suojauslaskentaa. Näiden valuuttakurssimuutoksista johtuvat käyvän arvon
muutokset kirjataan arvonmuutosrahastoon muuhun laajaan tuloslaskelmaan.
Arvonmuutosrahastoon kirjatun valuuttakurssivaikutuksen odotetaan kumoutuvan
päinvastaisella muutoksella suojattavassa erässä tuloslaskelmaan kirjattaessa.
Valuuttasuojausinstrumentit erääntyvät ja suojauskohteina olevat rahavirrat
toteutuvat seuraavan vuoden kuluessa. Kalmar on tunnistanut seuraavan
valuuttaparin merkittävimmäksi ja arvioinut herkkyysanalyysin kautta sen vaikutuksia
tulokseen ennen veroja sekä laajaan tulokseen. Herkkyysanalyysissä on oletettu,
että tytäryhtiöiden rahavarat ovat toimintavaluutassa.
Herkkyysanalyysi

| Tulos ennen veroja | Laaja tulos
MEUR | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
USD vahvistuu 10 % suhteessa euroon | -1,6 | 0,4 | -8,0 | -8,9
USD heikkenee 10 % suhteessa euroon | 1,6 | -0,4 | 8,0 | 8,9

Konsernin nettoinvestoinneista euroalueen ulkopuolisiin tytäryhtiöihin aiheutuu
laskennallisia muuntoeroja konsernin omaan pääomaan (translaatioriski).
Translaatioriskiä lieventää taserakenteen hallinnointi siten, että valuuttakurssien
muutoksen vaikutus velkaan ja omaan pääomaan on tasapainossa. Kalmarin
konsernirahoitusyksikkö seuraa säännöllisesti translaatiopositiota ja arvioi
riskiposition materiaalisuutta. Valuutoista aiheutuvan translaatioriskin vaikutus
konsernin nettovelkaantumisasteeseen ei ole merkittävä, eikä translaatioriskin
suojausta valuuttojen osalta ole katsottu tarpeelliseksi.
Korkoriskit
Markkinakorkojen muutokset vaikuttavat nettokorkokuluihin, sekä
johdannaissopimusten käypiin arvoihin. Korkoriskin hallinnan tavoitteena on vähentää
korkojen muutoksen vaikutusta tuloslaskelmaan, taseeseen ja rahavirtaan. Kalmarin
korkoriskiä hallitaan pitämällä rahoituserien keskimääräinen korkosidonnaisuusaika
rahoituskomitean määrittämien minimi- ja maksimitasojen rajoissa muuttamalla
kiinteä- ja vaihtuvakorkoisten lainojen suhdetta sekä käyttämällä
johdannaisinstrumentteja.
Tilinpäätöshetkellä konsernin taseessa korolliset velat olivat yhteensä 286,5
(31.12.2024: 340,9) miljoonaa euroa, josta 199,7 (249,5) miljoonaa euroa pitkäaikaisia
vaihtuvakorkoisia lainoja rahoituslaitoksilta ja 81,0 (83,1) miljoonaa euroa
vuokrasopimusvelkoja. Loput 5,8 (8,3) miljoonaa euroa sisältävät käytettyjä
tililimiittejä ja muita korollisia velkoja. Tilinpäätöshetkellä korollisten velkojen
keskimääräinen korkosidonnaisuusaika oli 4 (5) kuukautta ilman
vuokrasopimusvelkoja.
Konsernin 281,2 (31.12.2024: 264,7) miljoonan euron sijoitussalkku koostui pääosin
lyhytaikaisista talletuksista ja pankkitileillä olevista rahavaroista. Korollisia

|  | Osa tilinpäätöstä | 155 |

lainasaamisia oli yhteensä 0,1 (0,7) miljoonaa euroa ja rahoitusleasingsaamisia 2,7
(3,4) miljoonaa euroa. Sijoitussalkun keskimääräinen korkosidonnaisuusaika oli alle
kuukauden (alle kuukauden).
Herkkyysanalyysin perusteella korkotason yhden prosenttiyksikön nousu/lasku olisi
vähentänyt/lisännyt nettokorkokuluja 0,4 (31.12.2024: 0,1) miljoonaa euroa. Tuloksen
herkkyyteen vaikuttavat vaihtuvakorkoiset lainat, lyhytaikaiset lainat, lainasaamiset,
talletukset, pankkitilit ja tililimiittien käyttö. Vaikutus on laskettu vuositasolle
olettaen, että konsernin taserakenne ei muutu.
Valuuttatermiinien korkovaikutus kirjataan rahoituseriin, joten mahdolliset
muutokset lyhyissä markkinakoroissa voivat vaikuttaa konsernin
rahoituskustannuksiin myös valuuttasuojausten kautta. Jos korkoero euron ja
Yhdysvaltain dollarin välillä olisi leventynyt/kaventunut yhden prosenttiyksikön,
rahoituserien nettokustannus olisi suurentunut/pienentynyt 1,5 (31.12.2024: 1,1)
miljoonaa euroa. Muiden valuuttaparien korkoeron muutosten vaikutukset olisivat
vähäisiä olettaen, että konsernin nykyinen valuuttapositio säilyisi ennallaan ja muutos
tapahtuisi kaikissa valuuttapareissa samansuuntaisesti.
Korollisten saamisten ja velkojen korontarkistuksen ajankohta

31.12.2025 MEUR | Alle 1 vuotta | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset* | 279,6 | 1,6 | – | 281,2
Pitkäaikaiset lainat rahoituslaitoksilta | -199,7 | – | – | -199,7
Vuokrasopimusvelat | -18,4 | -41,3 | -21,4 | -81,0
Lyhytaikaiset lainat ja muut korolliset velat** | -5,8 | – | – | -5,8
Netto | 55,8 | -39,7 | -21,4 | -5,3

31.12.2024 MEUR | Alle 1 vuotta | 1–5 vuotta | Yli 5 vuotta | Yhteensä
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset* | 262,5 | 2,2 | – | 264,7
Pitkäaikaiset lainat rahoituslaitoksilta | -249,5 | – | – | -249,5
Vuokrasopimusvelat | -16,9 | -41,2 | -25,0 | -83,1
Lyhytaikaiset lainat ja muut korolliset velat** | -8,3 | – | – | -8,3
Netto | -12,3 | -38,9 | -25,0 | -76,2
* Sisältää rahavarat
** Sisältää pankkitililimiitit

Muut markkinariskit
Rahoitustoiminnon hallinnoimien rahoitusriskien lisäksi Kalmar altistuu raaka-
aineiden ja komponenttien hankinnasta johtuville hinta- ja saatavuusriskeille.
Liiketoimintayksiköt ovat vastuussa näiden riskien tunnistamisesta, hallinnasta ja
mahdollisesta suojaamisesta. Riskejä pyritään hallitsemaan huolellisella toimittajien
valinnalla, pitkäaikaisella yhteistyöllä keskeisten toimittajien kanssa ja
sopimusehdoin.
Maksuvalmius- ja lainojen jälleenrahoitusriskit
Likviditeettihallinnan tavoitteena on ylläpitää jatkuvaa optimaalista maksuvalmiutta
konsernin liiketoiminnan rahoittamiseksi, korko- ja muut rahoituskustannukset
minimoiden ja välttää maksuvaikeustilannetta (likviditeettiriski).
Maksuvalmiusriskiä hallitaan pitämällä pitkäaikainen likviditeettivaranto yli
lyhytaikaisen likviditeettitarpeen. Konsernin likviditeettivaranto, sisältäen rahavarat
ja pitkäaikaisen nostamattoman valmiusluottolimiitin, oli tilinpäätöshetkellä
yhteensä 478,4 (31.12.2024: 460,6) miljoonaa euroa, joista rahavaroja 278,4 (260,6)
miljoonaa euroa. Kalmarin likviditeettiasema sisältää 52,7 (53,6) miljoonaa euroa
rahavaroja eri valuutoissa, joihin kohdistuu valuuttaan tai muuhun sääntelyyn liittyviä
rajoituksia. Rajoitusten vuoksi nämä saldot eivät mahdollisesti ole välittömästi
käytettävissä kyseisten maiden ulkopuolella. Rajoituksista huolimatta saldot ovat
tyypillisesti välittömästi käytettävissä paikallisesti kyseisissä maissa ja siitä syystä
nämä kassasaldot sisältyvät käteiseen rahaan ja pankkitileihin. Lisäksi, Kalmarilla on
toimittajarahoitusjärjestely useiden rahoituslaitosten kanssa.
Toimittajarahoituksesta on esitetty lisätietoja liitetiedossa 5.4, Ostovelat ja muut
korottomat velat.
Konsernin lyhytaikaiseen likviditeettitarpeeseen luetaan lyhyt- ja pitkäaikaisten
korollisten lainojen lyhennykset seuraavan 12 kuukauden aikana sekä
rahoituskomitean erikseen määrittelemä niin sanottu strateginen likviditeettitarve,
jossa huomioidaan myös operatiivisen liiketoiminnan rahoitustarve seuraavan 12
kuukauden aikana. Tilinpäätöshetkellä lyhyt- ja pitkäaikaisten korollisten lainojen
lyhennystarve seuraavan 12 kuukauden aikana oli 24,1 (31.12.2024: 25,2) miljoonaa
euroa, josta 18,4 (16,9) miljoonaa euroa on vuokrasopimusvelkaa.
Tilinpäätöshetkellä Kalmarilla oli käytössä 200,0 (31.12.2024: 200,0) miljoonan euron
pitkäaikainen nostamaton valmiusluottolimiitti, joka erääntyy joulukuussa 2030.
Valmiusluottolimiitti sisältää käyttämättömän yhden vuoden jatko-option
edellyttäen lainanantajien hyväksyntää. Limiitin puitteissa, Kalmarilla on sitovasti
oikeus nostaa lyhytaikaisia lainoja kolmen arkipäivän kuluessa lainasopimuksessa

|  | Osa tilinpäätöstä | 156 |

määritellyin ehdoin. Kalmarilla oli lisäksi käyttämättömiä lyhytaikaisia tililimiittejä
yhteensä 53,3 (53,9) miljoonaa euroa, sekä kotimainen 150,0 (150,0) miljoonan euron
yritystodistusohjelma, joka tilinpäätöshetkellä oli käyttämätön (käyttämätön).
Likviditeettiasema

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Rahavarat | 278,4 | 260,6
Sitova pitkäaikainen nostamaton luottolimiitti | 200,0 | 200,0
Korollisten velkojen takaisinmaksut seuraavien 12 kk:n aikana | -24,1 | -25,2
Likviditeettiasema | 454,3 | 435,4

Lainojen jälleenrahoitusriskiä eli riskiä siitä, että liian suuri osa konsernin lainoista tai
luottolimiiteistä erääntyy ajanjaksona, jolloin lainojen jälleenrahoitus on
taloudellisesti tai sopimuksellisesti epäedullista, minimoidaan tasapainottamalla
lainojen tai luottolimiittien erääntymisaikatauluja sekä pitämällä lainojen
sopimusehdot riittävän joustavina. Kalmarin kahdenväliset pankkilainasopimukset
sekä valmiusluottolimiitti sisältävät yhtiön pääomarakennetta rajoittavan
finanssikovenanttiehdon. Ehdon mukaan konsernin nettovelkojen suhde omaan
pääomaan (nettovelkaantumisaste) tulee olla alle 125 prosenttia. Kovenanttiehdon
rikkominen voi johtaa rahoitussopimusten ennenaikaiseen päättämiseen.
Finanssikovenantti testataan jokaisen kvartaalin lopussa. Johdon näkemyksen
mukaan konsernin likviditeettitilanne on hyvä eikä konsernilla ole merkittäviä
rahoituksen saatavuuteen tai jälleenrahoitukseen liittyviä riskikeskittymiä.
Seuraavissa taulukoissa on esitetty rahoitusvelkojen ja johdannaisinstrumenttien
sopimusperusteinen maturiteettianalyysi. Luvut kuvaavat diskonttaamattomia
kassavirtoja.
Rahoitusvelkojen ja johdannaisinstrumenttien maturiteettijakauma

31.12.2025 MEUR | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031- | Yhteensä
Johdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinit, kassastamaksut | -1 012,3 | – | – | – | – | – | -1 012,3
Valuuttatermiinit, kassaanmaksut | 1 011,0 | – | – | – | – | – | 1 011,0
Johdannaiset, netto | -1,3 | – | – | – | – | – | -1,3
Korolliset velat |  |  |  |  |  |  |
Rahoituslaitoslainojen ja muiden korollisten velkojen lyhennykset | -5,8 | -99,9 | – | -99,8 | – | – | -205,5
Vuokrasopimusvelkojen lyhennykset | -18,4 | -15,4 | -11,5 | -8,0 | -6,3 | -21,4 | -81,0
Korkokulut yhteensä | -9,3 | -8,0 | -4,6 | -1,5 | -0,9 | -1,9 | -26,2
Ostovelat ja muut korottomat velat | -181,8 | -25,3 | -12,6 | -15,6 | -12,5 | -8,9 | -256,6
Korolliset ja korottomat velat | -215,3 | -148,6 | -28,7 | -124,9 | -19,7 | -32,2 | -569,4
Yhteensä | -216,6 | -148,6 | -28,7 | -124,9 | -19,7 | -32,2 | -570,7

|  | Osa tilinpäätöstä | 157 |

31.12.2024 MEUR | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Yhteensä
Johdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Valuuttatermiinit, kassastamaksut | -1 629,3 | – | – | – | – | – | -1 629,3
Valuuttatermiinit, kassaanmaksut | 1 627,9 | – | – | – | – | – | 1 627,9
Johdannaiset, netto | -1,3 | – | – | – | – | – | -1,3
Korolliset velat |  |  |  |  |  |  |
Rahoituslaitoslainojen ja muiden korollisten velkojen lyhennykset | -8,3 | -149,7 | -99,8 | – | – | – | -257,8
Vuokrasopimusvelkojen lyhennykset | -16,9 | -14,9 | -12,1 | -8,4 | -5,7 | -25,0 | -83,1
Korkokulut yhteensä | -12,7 | -11,1 | -5,1 | -1,3 | -1,0 | -2,8 | -33,9
Ostovelat ja muut korottomat velat | -164,1 | -20,5 | -14,1 | -15,1 | -11,4 | -10,3 | -235,6
Korolliset ja korottomat velat | -202,1 | -196,3 | -131,1 | -24,8 | -18,1 | -38,1 | -610,4
Yhteensä | -203,4 | -196,3 | -131,1 | -24,8 | -18,1 | -38,1 | -611,7

Luotto- ja vastapuoliriski
Luottoriski realisoituu, kun vastapuoli ei täytä rahoitus- tai asiakassopimuksen
mukaisia velvoitteitaan, johtaen Kalmarille aiheutuviin taloudellisiin tappioihin.
Operatiiviseen toimintaan liittyvistä luottoriskeistä ja niiden hallinnasta vastaavat
liiketoimintayksiköt. Konsernilla ei ole merkittäviä luottoriskikeskittymiä, koska sillä
on monipuolinen ja laaja asiakaskunta, joka on maantieteellisesti hajautunut.
Asiakassopimuksiin liittyvää luottoriskiä pyritään vähentämään käyttämällä
myyntisopimuksissa maksuehtoja, jotka perustuvat ennakkomaksuihin,
pankkitakauksiin ja muihin takauksiin. Luottotappioriskiä seurataan myös
analysoimalla asiakasyrityksistä saatavia luottokelpoisuustietoja. Suuriin kauppoihin
liittyvät luottoriskit pyritään jakamaan pankkien, vakuutusyhtiöiden ja
vientitakuulaitosten kanssa. Lisätietoja myyntisaamisista on esitetty liitetiedossa 5.3,
Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset.
Rahoituskomitea valitsee finanssivastapuolet ja niille asetettavat
enimmäissijoitusmäärät yhtiöiden vakavaraisuuden ja luottokelpoisuuden
perusteella. Kalmarin konsernirahoitusyksikkö seuraa vastapuoliriskejä aktiivisesti ja
voi tarvittaessa poistaa vastapuolen hyväksyttävien listalta välittömästi. Vain suuret
rahoituslaitokset, joilla on korkea luottoluokitus, hyväksytään vastapuoliksi.
Kassavarojen sijoittamisessa ja rahoitusinstrumenttien kaupankäynnissä
hyväksytään ainoastaan rahoituskomitean vahvistamat vastapuolet.
Johdannaisvarojen ja -velkojen käyvät arvot esitetään bruttona, koska netotukseen
liittyvät IFRS-kriteerit eivät täyty. Kalmarilla on johdannaispositioita useiden
pankkien kanssa, ja niihin liittyviin transaktioihin sovelletaan ISDA-sopimusta, joka
mahdollistaa avoinna olevien erien selvittämisen netottamalla sopimuksen ehtojen
mukaisesti, esimerkiksi konkurssitilanteessa. ISDA:n salliman netotuksen jälkeen
jäljellä oleva vastapuoliriski oli tilinpäätöshetkellä 0,2 (31.12.2024: 3,1) miljoonaa
euroa Kalmarille. Johdannaisvaroihin liittyvä luottoriski arvioidaan alhaiseksi.
Rahavaroihin liittyvä suurin mahdollinen luottoriski rajoittuu rahavarojen
kirjanpitoarvoon. Kalmarin tytäryhtiöt tallettavat ylimääräiset rahavaransa
säännöllisesti Kalmarin konsernirahoituksen tileille. Näin varmistetaan riittävä
näkyvyys ja riskienhallinta konsernin rahavaroihin liittyen. Johdon arvion mukaan
likviditeettireservien sijoituksiin ei ole odotettavissa merkittäviä luottotappioita.
Taseen ulkopuolisiin asiakasrahoitus- ja käyttöleasingsaamisiin liittyvät saamiset
ovat vakuudellisia, ja näin ollen niihin liittyvä luottoriski arvioidaan alhaiseksi.
Rahoitushallinnon toiminnallinen riski
Rahoitushallinnon toiminnallisen riskienhallinnan tavoitteena on eliminoida tilanteet,
joissa puutteellisista rahoituksen valvontajärjestelmistä tai toimintatavoista aiheutuu
konsernille tappioita tai jotka lisäävät rahoitusriskien kokonaismäärää. Riskiä
minimoidaan pitämällä konsernirahoitusyksikön ammattitaito korkealla tasolla,
kuvaamalla ja dokumentoimalla rutiinit sekä työtehtävien organisoinnilla.

|  | Osa tilinpäätöstä | 158 |

Transaktioihin liittyviä riskejä minimoidaan limiittiseurannalla, markkina-arvostuksilla,
päivittäisellä kauppojen vahvistusten seurannalla sekä säännöllisellä
kokonaisarvioinnilla.
Pääomarakenteen hallinta
Konsernin pääoman hallinnan tavoitteena on varmistaa konsernin
toimintaedellytykset kaikissa olosuhteissa ja säilyttää pääomakustannusten
kannalta optimaalinen pääomarakenne. Osakkeenomistajat päättävät
pääomarakenteen tavoitteista, ja hallitus seuraa pääomarakennetta säännöllisesti.
Pääomarakenteen tunnuslukuna seurataan nettovelkaantumisastetta eli korollisen
nettovelan suhdetta omaan pääomaan. Korollinen nettovelka lasketaan
vähentämällä korollisten velkojen summasta korolliset saamiset, mukaan lukien
rahavarat. Tunnusluvun arvot on esitetty alla olevassa taulukossa.
Korollinen nettovelka

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Lainat ja muut korolliset velat | 286,5 | 340,9
Lainoihin ja muihin korollisiin velkoihin sisältyvät vuokrasopimusvelat | 81,0 | 83,1
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset | -2,8 | -4,1
Rahavarat | -278,4 | -260,6
Korollinen nettovelka | 5,3 | 76,2
Oma pääoma | 717,8 | 638,2
Nettovelkaantumisaste | 0,7 % | 11,9 %

MEUR | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevoitto | 220,4 | 174,4
Poistot ja arvonalentumiset | 56,5 | 65,8
EBITDA | 277,0 | 240,3
Korollinen nettovelka / EBITDA | 0,0 | 0,3

Korollinen nettovelka / EBITDA, viimeiset 12 kk on laskettu käyttäen 31.12.2025
tilanteen toteutunutta nettovelkaa ja EBITDAa viimeiseltä 12 kuukaudelta. Vuoden
2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.
Ennen jakautumista Kalmarin rahoitus käsiteltiin pääosin oman pääoman ehtoisena
rahoituksena Cargotec-konsernilta ja esitettiin sijoitettuna omana pääomana carve-
out tilinpäätöksissä. Näin ollen ne eivät ole vertailukelpoisia Kalmarin toteutuneisiin
lukuihin.

|  | Osa tilinpäätöstä | 159 |

8.2 Rahoitusinstrumentit arvostusryhmittäin
Laatimisperiaatteet
Rahoitusvarat
Rahoitusvarat luokitellaan käytetyn arvostusperiaatteen mukaisesti
jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin, käypään arvoon laajan
tuloslaskelman kautta kirjattaviin tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjattaviin eriin. Varat luokitellaan hankinnan yhteydessä niiden
ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen perusteella. Rahoitusvarat esitetään
pitkäaikaisina, jos niiden maturiteetti ylittää vuoden.
Rahoitusvarat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon, mikäli saamiserää ei
ole tarkoitus myydä ja siitä odotettu sopimusperusteinen rahavirta perustuu
korkoon ja pääoman palautukseen. Jaksotettuun hankintamenoon
arvostettavat lainat ja muut saamiset sisältävät pääosin myyntisaamisia sekä
rahavaroja. Lainasaamiset arvostetaan alun perin käypään arvoon
transaktiokuluilla lisättynä ja odotetuilla luottotappioilla vähennettynä ja
tämän jälkeen jaksotettuun hankintamenoon käyttäen efektiivisen
korkokannan menetelmää. Muutokset odotettujen luottotappioiden määrässä
huomioidaan jaksotettuun hankintamenoon sisältyvissä odotetuissa
rahavirroissa.
Rahoitusvarat arvostetaan käypään arvoon laajan tuloslaskelman kautta,
mikäli saamiserä saatetaan myydä ennen eräpäivää ja siitä odotettu
sopimusperusteinen rahavirta perustuu korkoon ja pääoman palautukseen.
Luokkaan kuuluvat rahoitusvarat arvostetaan alun perin käypään arvoon
transaktiokuluilla lisättynä ja odotetuilla luottotappioilla vähennettynä, ja
tämän jälkeen käypään arvoon odotetuilla luottotappioilla vähennettynä.
Osakesijoitukset voidaan luokitella pysyvästi tähän kategoriaan
alkukirjaushetkellä, jonka jälkeen myöhemmät käyvän arvon muutokset
kirjataan laajan tuloslaskelman kautta pois lukien osingot, jotka kirjataan
tuloslaskelmaan. Lisäksi rahavirran suojauslaskennassa olevien johdannaisten
käyvän arvon muutosten tehokas osuus arvostetaan tämän luokan mukaisesti
suojaussuhteen ajan.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavia rahoitusvaroja ovat edellisiin
luokkiin kuulumattomat erät sisältäen osakesijoitukset,
johdannaisinstrumentit, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa, sekä
rahoitusvarat, joita pidetään kaupankäyntitarkoituksessa tai joista
odotettavissa oleva sopimusperusteinen rahavirta alkukirjaushetkellä ei
perustu pelkästään korkoon ja pääoman palautukseen. Käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin liittyvät transaktiokulut sekä
myöhemmät muutokset käyvässä arvossa kirjataan suoraan tuloslaskelmaan.
Johdannaisinstrumenttien ostot ja myynnit kirjataan kaupantekopäivän
perusteella ja transaktiot muissa rahoitusvarojen ryhmissä selvityspäivän
mukaan.
Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun oikeudet sijoituksen rahavirtoihin
ovat lakanneet tai ne on siirretty toiselle osapuolelle siten, että konserni on
oleellisilta osin siirtänyt omistukseen liittyvät riskit ja edut.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin,
käypään arvoon laajan tuloslaskelman kautta kirjattaviin sekä jaksotettuun
hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin. Rahoitusvelat esitetään
pitkäaikaisina, jos niiden maturiteetti ylittää vuoden.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavia rahoitusvelkoja ovat
johdannaisinstrumentit, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa. Käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvelkoihin liittyvät transaktiokulut sekä
myöhemmät muutokset käyvässä arvossa kirjataan suoraan tuloslaskelmaan.
Käyvän arvon muutokset johdannaisista, joihin sovelletaan suojauslaskentaa,
kirjataan laajaan tuloslaskelmaan ja sieltä myöhemmin tuloslaskelmaan, kun
suojauslaskenta päättyy.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät pääosin
korollisia velkoja sekä ostovelkoja. Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat
rahoitusvelat kirjataan taseeseen alun perin käypään arvoon
transaktiokustannuksilla vähennettynä. Myöhemmin rahoitusvelat
arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron
menetelmää.
Johdannaisinstrumenttien ostot ja myynnit kirjataan kaupantekopäivän
perusteella ja transaktiot muista rahoitusveloista selvityspäivän mukaan.

|  | Osa tilinpäätöstä | 160 |

Rahoitusvelka kirjataan pois taseesta, kun velkaan liittyvä velvoite on
täytetty, kumottu tai sen voimassaolo on lakannut. Jos olemassa oleva
rahoitusvelka vaihdetaan saman lainanantajan kanssa toiseen velkaan
oleellisesti erilaisin ehdoin tai olemassa olevan rahoitusvelan ehtoja
muutetaan oleellisesti, muutos käsitellään alkuperäisen rahoitusvelan
kuoletuksena ja uuden rahoitusvelan kirjaamisena. Tällöin ero
rahoitusvelkojen kirjanpitoarvoissa kirjataan tulosvaikutteisesti.
Rahoitusvarojen ja -velkojen esittäminen nettomääräisesti
Rahoitusvarat ja -velat vähennetään toisistaan ja esitetään nettomääräisesti
taseessa, mikäli netottamiseen on tarkasteluhetkellä laillisesti
toimeenpantavissa oleva kuittausoikeus sekä aikomus toteuttaa suoritus
nettomääräisesti tai realisoida rahoitusvarat ja -velat samanaikaisesti.
J ohdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvät arvot
Noteeraamattomien rahoitusinstrumenttien käyvät arvot määritetään
arvostusmenetelmiä käyttäen. Suojauksiin käytettyjen noteeraamattomien
johdannaisten käypä arvo määritetään yleisesti käytössä olevalla
arvostusmenetelmällä ja saatavilla olevia markkina-arvoja mahdollisimman
paljon hyödyntäen. Harkintaa on käytetty arvostusmenetelmää valittaessa
sekä tarvittaessa tehtäessä oletuksia, jotka pääosin perustuvat vallitseviin
markkinaolosuhteisiin raportointihetkellä.
Kalmar kirjaa tilinpäätöshetkellä arvonalentumisen asiakassaamisista
perustuen odotettuihin luottotappioihin. Odotettu luottotappio arvioidaan
järjestelmällisellä ja jatkuvalla luottoriskin seurannalla, joka perustuu sekä
historiallisiin että odotettuihin luottotappioihin. Myyntisaamisten
arvonalentumista on kuvattu tarkemmin liitetiedossa 5.3, Myyntisaamiset ja
muut korottomat saamiset.
Rahoitusvarat ja -velat
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat ja -velat
Rahoitusvarat ja -velat pois lukien johdannaisinstrumentit on kirjattu taseeseen
jaksotettuun hankintamenoon, ja näiden erien käyvistä arvoista on annettu lisätietoja
kutakin erää koskevan erillisen liitetiedon yhteydessä siltä osin, kuin ero
kirjanpitoarvon ja käyvän arvon välillä on merkittävä.
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset koostuvat pääosin
rahoitusleasingsaamisista sekä määräaikaistalletuksista.
Käypään arvoon arvostettavat rahoitusvarat ja -velat
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettavien rahoitusvarojen ja -velkojen
ryhmä muodostuu pääasiassa valuuttatermiineistä. Käypään arvoon laajan
tuloslaskelman kautta arvostettavien rahoitusvarojen ja -velkojen ryhmä sisältää
valuuttatermiinejä, joihin sovelletaan suojauslaskentaa. Käyvän arvon muutokset
johdannaisista, joihin sovelletaan suojauslaskentaa, kerrytetään suojauslaskennan
ajan laajaan tuloslaskelmaan, josta ne puretaan suojauslaskennan päättyessä
myyntien suojausten osalta tuloslaskelmaan ja ostojen suojausten osalta vaihto-
omaisuuteen. Johdannaisinstrumenttien arvostus käypään arvoon perustuu yleisesti
käytössä oleviin arvostusmenetelmiin sekä saatavilla oleviin markkinaperusteisiin
muuttujiin, jonka johdosta arvostukset luokitellaan käyvän arvon hierarkiatason 2
mukaisiksi käyviksi arvoiksi. Merkittäviä käyvän arvon hierarkiatason 1 ja 3 mukaisia
instrumentteja ei ole.

|  | Osa tilinpäätöstä | 161 |

31.12.2025 MEUR | Liite | Jaksotet tuun hankin tamenoon arvostettavat | Käypään arvoon laajan tuloslaskel man kautta arvostettavat | Käypään arvoon tulosvai kutteisesti arvostettavat | Yhteensä
Osakesijoitukset |  | – | – | 0,0 | 0,0
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset |  | 2,8 | – | – | 2,8
Johdannaisvarat | 8.5 | – | 0,3 | 1,0 | 1,3
Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset | 5.3 | 289,0 | – | – | 289,0
Rahavarat | 8.3 | 278,4 | – | – | 278,4
Rahoitusvarat yhteensä |  | 570,2 | 0,3 | 1,0 | 571,5
Korolliset velat | 8.4 | 286,5 | – | – | 286,5
Johdannaisvelat | 8.5 | – | 0,6 | 1,5 | 2,1
Ostovelat ja muut korottomat velat | 5.4 | 256,6 | – | – | 256,6
Rahoitusvelat yhteensä |  | 543,1 | 0,6 | 1,5 | 545,2

31.12.2024 MEUR | Liite | Jaksotet tuun hankin tamenoon arvostettavat | Käypään arvoon laajan tuloslaskel man kautta arvostettavat | Käypään arvoon tulosvai kutteisesti arvostettavat | Yhteensä
Osakesijoitukset |  | – | – | – | –
Lainasaamiset ja muut korolliset saamiset |  | 4,1 | – | – | 4,1
Johdannaisvarat | 8.5 | – | 1,3 | 8,7 | 10,0
Myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset | 5.3 | 272,2 | – | – | 272,2
Rahavarat | 8.3 | 260,6 | – | – | 260,6
Rahoitusvarat yhteensä |  | 537,0 | 1,3 | 8,7 | 547,0
Korolliset velat | 8.4 | 340,9 | – | – | 340,9
Johdannaisvelat | 8.5 | – | 4,1 | 7,0 | 11,1
Ostovelat ja muut korottomat velat | 5.4 | 235,6 | – | – | 235,6
Rahoitusvelat yhteensä |  | 576,5 | 4,1 | 7,0 | 587,6

|  | Osa tilinpäätöstä | 162 |

8.3 Rahavarat
Laatimisperiaatteet
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisvaroista, lyhytaikaisista pankkitalletuksista sekä
muista lyhytaikaisista likvideistä sijoituksista, joiden alkuperäinen maturiteetti
on korkeintaan kolme kuukautta. Käytetyt pankkitililimiitit on esitetty muissa
lyhytaikaisissa veloissa. Rahavirtalaskelmassa käytetyt pankkitililimiitit on
vähennetty rahavaroista.

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Käteisvarat | 265,0 | 242,6
Lyhytaikaiset talletukset | 13,4 | 18,0
Rahavarat yhteensä | 278,4 | 260,6

Rahavarat sisältävät yhteensä 52,7 (31.12.2024: 53,6) miljoonan euron arvosta eri
maissa ja valuutoissa olevia rahavaroja, joihin liittyy siirtorajoituksia, mutta joita
voidaan käyttää paikallisessa liiketoiminnassa tai siirtää viiveellä poislukien 3,4 (3,8)
miljoonan euron arvoiset rahavarat Venäjällä.
Rahavarat rahavirtalaskelmassa

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Rahavarat | 278,4 | 260,6
Pankkitililimiittien käyttö | -0,2 | -3,0
Rahavarat rahavirtalaskelmassa | 278,2 | 257,6

8.4 Korolliset velat
Korollisten velkojen kirjanpitoarvot

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Pitkäaikaiset |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta |  | 199,7 | 249,5
Vuokrasopimusvelat | 9.1 | 62,6 | 66,1
Yhteensä |  | 262,3 | 315,7
Lyhytaikaiset |  |  |
Vuokrasopimusvelat | 9.1 | 18,4 | 16,9
Muut korolliset velat |  | 5,6 | 5,3
Käytetyt pankkitililimiitit |  | 0,2 | 3,0
Yhteensä |  | 24,1 | 25,2
Korolliset velat yhteensä |  | 286,5 | 340,9

Tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 pitkäaikaisten velkojen keskikorko ilman taseeseen
kirjattuja vuokrasopimusvelkoja oli 3,1 (31.12.2024: 3,7) prosenttia. Lyhytaikaisten
velkojen keskikorko ilman taseeseen kirjattuja vuokrasopimusvelkoja oli 5,9 (4,7)
prosenttia.
Korollisten velkojen käyvät arvot eivät poikkea olennaisesti kirjanpitoarvoista.

|  | Osa tilinpäätöstä | 163 |

Korollisten velkojen muutokset

MEUR | Liite | Pitkäaikaiset korolliset velat sisältäen lyhennykset | Vuokrasopi musvelat ja lyhytaikaiset korolliset velat | Lainat ja konserni tilivelat, Cargotec- konserni | Käytetyt pankkitili limiitit | Korolliset velat yhteensä
1.1.2025 |  | 249,5 | 88,4 | – | 3,0 | 340,9
Rahavirta |  | -49,7 | -18,4 | – | -2,8 | -71,0
Uudet ja muuttuneet vuokrasopimukset |  | – | 17,5 | – | – | 17,5
Kurssierot |  | – | -0,8 | – | 0,0 | -0,8
Efektiivisen koron menetelmä |  | -0,2 | – | – | – | -0,2
Korolliset velat yhteensä, 31.12.2025 |  | 199,7 | 86,6 | – | 0,2 | 286,5

MEUR | Liite | Pitkäaikaiset korolliset velat sisältäen lyhennykset | Vuokrasopi musvelat ja lyhytaikaiset korolliset velat | Lainat ja konserni tilivelat, Cargotec- konserni | Käytetyt pankkitili limiitit | Korolliset velat yhteensä
1.1.2024 |  | 50,0 | 88,1 | 112,8 | 3,8 | 254,6
Rahavirta |  | -49,8 | -22,2 | -131,8 | -0,8 | -204,6
Uudet ja muuttuneet vuokrasopimukset |  | – | 18,6 | – | – | 18,6
Jakautuminen |  | 249,4 | 3,5 | 20,0 | – | 272,9
Kurssierot |  | – | 0,4 | -1,0 | 0,1 | -0,5
Efektiivisen koron menetelmä |  | 0,0 | – | – | – | 0,0
Korolliset velat yhteensä, 31.12.2024 |  | 249,5 | 88,4 | – | 3,0 | 340,9

|  | Osa tilinpäätöstä | 164 |

8.5 Johdannaissopimukset ja keskeisimmät valuuttakurssit
Laatimisperiaatteet
Johdannaisinstrumentit ja suojauslaskenta
Kalmar käyttää pääasiassa valuuttatermiinejä suojautuakseen tunnistetuilta
merkittäviltä markkinariskeiltä. Sopimuksentekohetkellä
johdannaisinstrumentit kirjataan taseeseen hankintamenoon, joka vastaa
niiden käypää arvoa. Tilinpäätöksessä johdannaisinstrumentit arvostetaan
käypään arvoon. Johdannaiset luokitellaan tekohetkellään joko sitovien
sopimusten ja tulevien rahavirtojen suojaukseksi, jolloin niihin sovelletaan
rahavirran suojauslaskentaa, tai tulosvaikutteisesti kirjattaviksi, kun
edellytykset suojauslaskennalle eivät täysin täyty.
Valuuttatermiinien käyvät arvot perustuvat tilinpäätöspäivänä noteerattuihin
termiinikursseihin. Johdannaisinstrumentit esitetään pitkäaikaisina, jos niiden
maturiteetti ylittää vuoden.
Rahavirran suojauslaskentaa sovelletaan pääasiassa liiketoiminnan
rahavirtojen suojauksiin. Lisäksi rahavirran suojauslaskentaa sovelletaan
tiettyjen valuuttamääräisten lainojen rahavirtojen suojauksiin. Yhtiö
dokumentoi suojauslaskentaa aloittaessaan suojattavien kohteiden ja
suojausinstrumenttien välisen suhteen, konsernin riskienhallintatavoitteet
sekä suojaukseen ryhtymisen strategian. Yhtiö dokumentoi ja arvioi
suojaussuhteiden tehokkuuden suojausta aloittaessaan sekä vähintään
jokaisen tilinpäätöksen ja välitilinpäätöksen yhteydessä mittaamalla
suojausinstrumentin kykyä kumota suojauskohteen rahavirtojen arvon
muutokset. Koska suojausinstrumentin keskeiset ehdot pyritään asettamaan
vastaaviksi suojattavan erän kanssa, suojaustehottomuutta ei yleensä esiinny.
Suojauslaskennan kriteerit täyttävien suojausinstrumenttien käyvän arvon
muutokset kirjataan rahavirran suojauksissa konsernin laajan tuloslaskelman
kautta oman pääoman arvonmuutosrahastoon ja nettoinvestoinnin
suojauksessa konsernin laajan tuloslaskelman kautta oman pääoman
muuntoeroihin. Suojauslaskennassa olevien termiinien osalta kuitenkin vain
valuuttakurssin muutos kirjataan laajan tuloksen eriin ja muutokset termiinien
korkopisteissä kirjataan suoraan tuloslaskelman rahoituseriin. Laajan
tuloslaskelman kautta arvonmuutosrahastoon tai muuntoeroihin kirjattu
johdannaisten kumulatiivinen voitto tai tappio kirjataan tuloslaskelmaan
suojatun erän oikaisuna samanaikaisesti. Myyntien ja ostojen
suojauslaskennassa käytettävien valuuttatermiinien tehokas osa kirjataan
liikevaihtoon ja hankinnan ja valmistuksen kuluihin. Mikäli suojatun ennakoidun
liiketoimen ei enää odoteta toteutuvan, siirretään kyseisen
suojausinstrumentin kumulatiivinen käyvän arvon muutos välittömästi
tuloslaskelmaan. Kun suojausinstrumentti erääntyy, myydään, sopimus
puretaan tai toteutetaan tai suojaussuhde keskeytetään, arvonmuutosten
kertymä jää laajan tuloslaskelman eräksi ja tuloutetaan vasta, kun ennakoitu
liiketoimi toteutuu. Mikäli suojauslaskennan tehokkuustestauksessa on
havaittu tehottomuutta, tehottoman osan arvonmuutos kirjataan välittömästi
tulosvaikutteisesti.
Suojauslaskennan ulkopuolella olevien suojausinstrumenttien käyvän arvon
muutokset kirjataan suoraan tuloslaskelmaan, suojatun kohteen mukaisesti
joko liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin tai rahoitustuottoihin ja -
kuluihin.

|  | Osa tilinpäätöstä | 165 |

Johdannaiset

31.12.2025 MEUR | Nimellisarvo | Positiivinen käypä arvo | Negatiivinen käypä arvo | Netto käypä arvo
Lyhytaikaiset |  |  |  |
Valuuttatermiinit, rahavirran suojauslaskenta | 589,0 | 0,3 | 0,6 | -0,3
Valuuttatermiinit, muut | 425,0 | 1,0 | 1,5 | -0,5
Yhteensä | 1 014,0 | 1,3 | 2,1 | -0,7
Johdannaiset yhteensä | 1 014,0 | 1,3 | 2,1 | -0,7

31.12.2024 MEUR | Nimellisarvo | Positiivinen käypä arvo | Negatiivinen käypä arvo | Netto käypä arvo
Lyhytaikaiset |  |  |  |
Valuuttatermiinit, rahavirran suojauslaskenta | 579,1 | 1,3 | 4,1 | -2,7
Valuuttatermiinit, muut | 1 058,9 | 8,7 | 7,0 | 1,7
Yhteensä | 1 638,1 | 10,0 | 11,1 | -1,1
Johdannaiset yhteensä | 1 638,1 | 10,0 | 11,1 | -1,1

Johdannaisten käyvät arvot on kirjattu taseeseen bruttona, vaikka
sopimusvastapuoli olisi sama, sillä konsernin johdannaissopimuksiin liittyvät eri
netottamissopimukset antavat ehdottoman oikeuden netotukseen luottoriskin
realisoituessa, mutta eivät normaalitilanteessa. Konserni ei ole antanut tai saanut
vakuuksia johdannaisvastapuolilta.
Keskeisimmät euron valuuttakurssit

Päätöskurssit | 31.12.2025 | 31.12.2024
SEK | 10,8215 | 11,4590
USD | 1,1750 | 1,0389

Keskikurssit | 2025 | 2024
SEK | 11,0728 | 11,4226
USD | 1,1243 | 1,0826

Valuuttakurssiriskistä on annettu lisätietoa liitetiedossa 8.1, Rahoitusriskien hallinta.

|  | Osa tilinpäätöstä | 166 |

8.6 Oma pääoma
Laatimisperiaatteet
Voitonjako
Voitonjako pitää sisällään yhtiökokouksen päättämät osingot ja lahjoitukset.
Hallituksen ehdottama voitonjako kirjataan velaksi ja oman pääoman
vähennykseksi, kun Kalmar Oyj:n osakkeenomistajat ovat hyväksyneet
voitonjaon varsinaisessa yhtiökokouksessa.
Omat osakkeet
Kun emoyhtiö tai sen tytäryhtiöt ostavat Kalmar Oyj:n osakkeita, osakkeista
maksettu vastike sekä hankintaan liittyvät kustannukset vähentävät omaa
pääomaa. Kun nämä osakkeet myydään, merkitään omaan pääomaan
osakkeista saatu vastike, josta on vähennetty suorat transaktiokustannukset
sekä tuloverojen vaikutus.
Oma pääoma koostuu osakepääomasta, arvonmuutosrahastosta, sijoitetun vapaan
oman pääoman rahastosta, muuntoeroista, kertyneistä voittovaroista ja
määräysvallattomien omistajien osuudesta. Arvonmuutosrahasto sisältää rahavirran
suojauksena käytettävien johdannaisinstrumenttien käyvän arvon muutosten
suojauslaskettavan osuuden. Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää
yhtiön hallussa olleilla omilla osakkeilla tehdyt transaktiot. Muuntoerot sisältää
ulkomaisten tytäryhtiöiden tilinpäätösten euroiksi muuntamisesta syntyvät
muuntoerot. Kertyneet voittovarat sisältää tilikauden ja aiempien tilikausien voiton/
tappion. Kertyneistä voittovaroista vähennetään maksetut osingot sekä
yhtiökokouksen hyväksymät lahjoitukset. Lisäksi kertyneet voittovarat sisältävät
vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä ja
kuluvaikutuksen osakkeina maksettavista osakeperusteisista palkkioista.
Osakeperusteiset palkkiot on kuvattu liitetiedossa 3.2 Osakeperusteiset maksut.
Osakkeet ja osakepääoma
Kalmarilla on kaksi (2) osakelajia: A-sarjan osakkeet ja B-sarjan osakkeet. Osakkeilla
ei ole nimellisarvoa. Kaikki liikkeeseen lasketut osakkeet on maksettu
täysimääräisesti. Kalmar Oyj:n B-sarjan osake on noteerattu Nasdaq Helsingissä
1.7.2024 lähtien. Kalmarin osakepääoma on 20 000 000,00 euroa.
Osakkeisiin liittyvä äänioikeus: Yhtiökokouksessa A-osakkeet tuottavat yhden äänen
ja jokainen täysi kymmenen B-osaketta yhden äänen kuitenkin siten, että kullakin
osakkeenomistajalla on vähintään yksi ääni.
B-sarjan osakkeiden osinko: Osingonjaossa on B-sarjan osakkeille maksettava
osinkoa enemmän kuin A-sarjan osakkeille. Eri osakesarjoille maksettavan osingon
erotus on vähintään yksi (1) sentti ja enintään kaksi ja puoli (2,5) senttiä.

Osakkeiden lukumäärä | A-sarjan osakkeet | B-sarjan osakkeet | Yhteensä
Osakkeiden lukumäärä 1.1.2025 | 9 526 089 | 54 798 029 | 64 324 118
Osakkeiden lukumäärä 31.12.2025 | 9 526 089 | 54 798 029 | 64 324 118
Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet 31.12.2025 | – | 181 389 | 181 389
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä 31.12.2025 | 9 526 089 | 54 616 640 | 64 142 729
Osakkeiden lukumäärä 30.6.2024 | 9 526 089 | 54 798 029 | 64 324 118
Osakkeiden lukumäärä 31.12.2024 | 9 526 089 | 54 798 029 | 64 324 118
Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet 31.12.2024 | – | 250 000 | 250 000
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä 31.12.2024 | 9 526 089 | 54 548 029 | 64 074 118

Osingonjako
Tilinpäätöspäivän 31.12.2025 jälkeen hallitus on ehdottanut jaettavaksi osinkoa 1,09
euroa kutakin A-sarjan osaketta kohden ja 1,10 euroa kutakin ulkona olevaa B-sarjan
osaketta kohden eli yhteensä 70 461 741,01 euroa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 167 |

9. Muut liitetiedot
9.1 Vuokrasopimukset
Laatimisperiaatteet
Vuokrasopimukset, Kalmar vuokralle ottajana
Kalmar vuokraa käyttöönsä koneita ja kalustoa sekä kiinteistöjä suurimmassa
osassa maita, joissa sillä on toimintaa sopimuksilla, jotka täyttävät
vuokrasopimuksen määritelmän. Lyhytaikaiset vuokrasopimukset, joissa
sopimusperusteiset ja odotettavissa olevat vuokrakaudet eivät ylitä 12
kuukautta ja jotka eivät sisällä osto-optiota, käsitellään taseen ulkopuolisina
vuokravastuina. Myös pitkäaikaiset vuokrasopimukset, joissa vuokratut
omaisuuserät ovat arvoltaan vähäisiä, käsitellään taseen ulkopuolisina
vuokravastuina. Kulut näistä vastuista kirjataan tuloslaskelmaan tasaisesti
vuokra-ajan kuluessa samalla kaudella, jolla ne syntyvät.
Vuokrasopimukset, joihin ei sovelleta lyhytaikaisten tai arvoltaan vähäisten
sopimusten poikkeuskäsittelyä, kirjataan taseelle vuokrasopimusvelaksi ja
käyttöoikeusomaisuuseräksi vuokrakauden alussa. Vuokrasopimusvelat
arvostetaan alussa nykyarvoon määrittämällä odotetut kohtuullisen varmat
vuokramaksut diskontattuna lisäluoton korolla, joka määritetään erikseen
päävuokratyypeille kaikissa relevanteissa valuutoissa. Vuokrasopimuksen
tasearvoon ei sisälly vuokrakomponentteja, jotka eivät liity suoraan
vuokrattavaan omaisuuserään. Mikäli vuokrasopimuksella ei ole eräpäivää,
vuokrasopimusvelka määritetään sen vuokrakauden mukaan, johon
molemmilla osapuolilla on ehdoton oikeus sopimusperusteiset
purkuoikeudet huomioiden. Vuokranmaksut allokoidaan vuokrasopimusvelan
lyhennyksiin ja rahoituskuluihin siten, että tilikausittain jäljellä olevalle velalle
muodostuu samansuuruinen korkoprosentti. Vuokrasopimusvelka
sisällytetään taseen korollisiin velkoihin ja arvostetaan jaksotettuun
hankintamenoon. Käyttöoikeusomaisuuserät arvostetaan alussa
hankintamenoon sisältäen vuokrasopimusvelan alkuarvon, jota tarvittaessa
oikaistaan maksetuilla vuokraennakoilla tai saaduilla vuokrakannusteilla,
alkuvaiheen välittömillä menoilla ja arvioiduilla kuluilla liittyen vuokratun
omaisuuserän purkamiseen, palauttamiseen tai alkuperäiseen tilaan
palauttamiseen vuokrakauden lopussa. Käyttöoikeusomaisuuserät sisältyvät
taseella aineellisiin hyödykkeisiin ja ne poistetaan tasapoistoin vuokrakauden
aikana, paitsi jos omaisuuserän arvioidaan kuluvan loppuun tai se tullaan
ostamaan ennen vuokrakauden päättymistä, jolloin poistoaika määritetään
omaisuuserän odotetun käyttöiän mukaisesti. Taseen ulkopuolinen
vuokravastuu, joka muuttuu tappiolliseksi, johtaa erillisen tappiovarauksen
kirjaamiseen, kun taas taseelle kirjattavan vuokrasopimuksen muuttuminen
tappiolliseksi johtaa tähän liittyvän vuokravaran arvonalentumiseen.
Vuokrasopimusmuutokset käsitellään muutoksesta riippuen joko uusina
vuokrasopimuksina tai olemassa olevien sopimusten muutoksina. Olemassa
olevien sopimusten muutoksina käsiteltävät vuokrasopimusmuutokset sekä
vuokralaskennassa käytettävien arvioiden muutokset, jotka liittyvät
esimerkiksi jatko-optioiden tai osto-optioiden käyttöön, laukaisevat tarpeen
uudelleenarvostaa vuokrasopimusvelka ja käyttöoikeusomaisuuserä
päivitetyllä diskonttokorolla. Indeksiin sidotut sopimusperusteiset
vuokramuutokset johtavat vuokrasopimusvelan ja käyttöoikeusomaisuuserän
uudelleenarvostukseen, mutta ilman muutosta käytettävässä
diskonttokorossa.
Vuokrasopimukset, Kalmar vuokralle antajana
Konserni vuokraa asiakkailleen koneita ja laitteita sopimuksilla, jotka täyttävät
vuokrasopimuksen määritelmän ja käsitellään joko käyttö- tai
rahoitusleasingsopimuksina. Käyttöleasingsopimuksissa omistamisen riskit ja
edut jäävät vuokralle antajalle ja vuokrattu hyödyke merkitään taseeseen sen
luonteen mukaiseen luokkaan. Käyttöleasingsopimuksiin liittyvät
vuokratuotot jaksotetaan tuloslaskelmaan tasaisesti vuokra-ajalle. Vuokrattu
hyödyke poistetaan huomioiden vastaavien omassa käytössä olevien
hyödykkeiden poisto-ohjelma sekä suunniteltu käyttö vuokrakauden jälkeen.
Rahoitusleasingsopimuksissa omistamiseen liittyvät riskit ja edut ovat
siirtyneet oleelliselta osin vuokralle ottajalle. Sopimukseen liittyvä
myyntivoitto tuloutetaan samoin periaattein kuin hyödykkeen myynnissä.
Rahoitusleasingsaamiset kirjataan taseeseen nykyarvoon.
Rahoitusleasingsopimukseen liittyvä rahoitustuotto tuloutetaan vuokra-
aikana siten, että jäljellä oleva nettosijoitus tuottaa tilikausittain saman
tuottoprosentin vuokra-ajan kuluessa.

|  | Osa tilinpäätöstä | 168 |

Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset
Vuokrasopimukset
Taseelle kirjattavien vuokrasopimusten arvostus perustuu osin arvioihin
erityisesti aktivoitavaa vuokrakautta määritettäessä. Mikäli vuokrasopimus
sisältää jatko- tai osto-option, päätös tämän sisällyttämisestä tai
sisällyttämättä jättämisestä taseelle aktivoidun vuokravelan ja
käyttöoikeusomaisuuserän arvossa perustuu arvioon todennäköisyydestä,
jolla optio tullaan käyttämään. Käytännössä jatko- tai osto-optioiden
toteutustodennäköisyyksiä arvioidaan säännöllisesti ja ne aktivoidaan, mikäli
niiden toteutus arvioidaan kohtuullisen varmaksi. Option
toteutustodennäköisyyttä arvioidaan liiketoiminnan tarpeista lähtien osana
kiinteistönhallinnan prosessia ja ottaen huomioon sopimusehdot,
vuokrakohteeseen tehdyt tai tarvittavat perusparannukset sekä paikallinen
kiinteistömarkkinatilanne. Lisätietoa vuokrasopimuksiin liittyvistä
käyttöoikeusomaisuuseristä esitetään liitetiedossa 6.3, Aineelliset
hyödykkeet.
Kalmar vuokraa kiinteistöjä ja laitteita suurimmassa osassa maita, joissa sillä on
toimintaa. Vuokratut kiinteistöt sisältävät maa-alueita ja rakennuksia, joita käytetään
pääasiallisesti toimistoina, tuotannossa, huoltotoiminnassa ja varastoina. Kalmarin
kiinteistövuokrasopimusten vuokravelkaan aktivoitu keskimääräinen vuokra-aika
raportointihetkellä on 7,8 (31.12.2024: 8,3) vuotta ja tyypillisesti sopimusehdot
sisältävät jatko-option tai optioita, tai option keskeyttää sopimus ennenaikaisesti.
Valinnaiset vuokrakaudet huomioidaan sopimusten aktivoidussa arvossa osana
kiinteistönhallintaprosessia, jonka mukaisesti jäljellä olevaa kohtuullisen varmaa
vuokra-aikaa arvioidaan säännöllisesti, ja tyypillisesti aktivointikynnys saavutetaan,
rakennuksen sijainnista ja käyttötarpeesta riippuen, muutamasta kuukaudesta pariin
vuoteen ennen voimassa olevan vuokrakauden päättymistä. Vuokratut koneet ja
laitteet sisältävät pääasiassa ajoneuvoja ja koneita, joiden vuokrat ja vuokrakaudet
ovat tyypillisesti kiinteitä. Kalmarin kone- ja laitevuokrasopimusten vuokravelkaan
aktivoitu keskimääräinen vuokra-aika raportointihetkellä on 3,5 (31.12.2024: 3,1)
vuotta. Kalmarin vuokrasopimukset eivät tyypillisesti sisällä muuttuvia
vuokraelementtejä lukuun ottamatta inflaatioon liittyviin indekseihin sidottuja
vuokrankorotusehtoja. Vuokravelan nykyarvon määrittämiseen käytetty painotettu
keskikorko raportointihetkellä on 4,4 (31.12.2024: 4,4) prosenttia.

|  | Osa tilinpäätöstä | 169 |

Kalmar vuokralle ottajana

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Taseen ulkopuoliset vuokrasopimukset |  |  |
Vuokramaksut taseen ulkopuolisista vuokrasopimuksista | 9.2 |  |
Vuoden kuluessa |  | 0,6 | 0,5
1–2 vuoden kuluessa |  | 0,1 | 0,1
2–3 vuoden kuluessa |  | 0,1 | 0,0
3–4 vuoden kuluessa |  | – | 0,0
4–5 vuoden kuluessa |  | – | –
Yli 5 vuoden kuluessa |  | – | –
Yhteensä |  | 0,7 | 0,6
Taseen ulkopuoliset vuokrasopimuksiin liittyvät vastuut |  |  |
Vuokramaksut lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyen |  | 0,4 | 0,2
Vuokramaksut arvoltaan vähäisiin vuokrasopimuksiin liittyen |  | 0,4 | 0,4
Vuokramaksut vielä alkamattomiin vuokrasopimuksiin liittyen |  | – | –
Yhteensä |  | 0,7 | 0,6
Taseelle kirjattavat vuokrasopimukset |  |  |
Vuokramaksut taseelle kirjattavista vuokrasopimuksista |  |  |
Vuoden kuluessa |  | 21,5 | 20,0
1–2 vuoden kuluessa |  | 17,7 | 17,3
2–3 vuoden kuluessa |  | 13,1 | 13,8
3–4 vuoden kuluessa |  | 9,2 | 9,7
4–5 vuoden kuluessa |  | 7,2 | 6,7
Yli 5 vuoden kuluessa |  | 23,3 | 27,8
Yhteensä |  | 92,0 | 95,3

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Vuokramaksujen nykyarvo taseelle kirjattavista vuokrasopimuksista | 8.4 |  |
Vuoden kuluessa |  | 18,4 | 16,9
1–2 vuoden kuluessa |  | 15,4 | 14,9
2–3 vuoden kuluessa |  | 11,5 | 12,1
3–4 vuoden kuluessa |  | 8,0 | 8,4
4–5 vuoden kuluessa |  | 6,3 | 5,7
Yli 5 vuoden kuluessa |  | 21,4 | 25,0
Yhteensä |  | 81,0 | 83,1
Tuleva korkokulu taseelle kirjattavista vuokrasopimuksista |  | 11,0 | 12,2
Käyttöoikeusomaisuuserät | 6.3 |  |
Maa-alueet ja rakennukset |  | 52,5 | 59,3
Koneet ja kalusto |  | 19,8 | 14,9
Yhteensä |  | 72,3 | 74,2
Vuokrasopimukset tuloslaskelmassa |  |  |
Poistokulu käyttöoikeusomaisuuseristä | 6.3 | 19,1 | 17,8
Maa-alueet ja rakennukset |  | 11,4 | 11,4
Koneet ja kalusto |  | 7,6 | 6,4
Korkokulu vuokraveloista | 2.5 | 3,7 | 3,6
Voitto (-) / tappio (+) ennenaikaisesti keskeytetyistä sopimuksista |  | 0,4 | 1,9
Arvonalentumistappio käyttöoikeusomaisuuseristä | 6.3 | – | –
Vuokrakulu taseen ulkopuolisista vuokrasopimuksista: |  | 1,9 | 1,6
Lyhytaikaisten vuokrasopimusten osuus |  | 0,8 | 0,9
Arvoltaan vähäisten vuokrasopimusten osuus |  | 1,1 | 0,8
Yhteensä |  | 25,0 | 24,9
Vuokrasopimukset rahavirtalaskelmassa |  |  |
Maksetut vuokrat taseen ulkopuolisiin vuokrasopimuksiin liittyen |  | 1,9 | 1,6
Maksetut vuokrat taseelle kirjattuihin vuokrasopimuksiin liittyen* |  | 23,1 | 21,1
Yhteensä |  | 25,0 | 22,8
* sisältää korkokulut ja vuokrasopimusvelkojen takaisinmaksut

|  | Osa tilinpäätöstä | 170 |

Kalmar vuokralle antajana

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Taseen ulkopuoliset vuokrasopimukset |  |  |
Vuokrasaatavat käyttöleasingsopimuksista |  |  |
Vuoden kuluessa |  | 28,0 | 26,8
1–2 vuoden kuluessa |  | 22,7 | 19,4
2–3 vuoden kuluessa |  | 16,3 | 13,3
3–4 vuoden kuluessa |  | 10,2 | 8,6
4–5 vuoden kuluessa |  | 5,2 | 3,5
Yli 5 vuoden kuluessa |  | 1,2 | 0,8
Yhteensä |  | 83,6 | 72,3
Taseen ulkopuolisiin vuokrasopimuksiin liittyvät käyttöomaisuuserät |  |  |
Maa-alueet ja rakennukset |  | 0,9 | 1,0
Koneet ja kalusto | 6.3 | 128,0 | 118,7
Yhteensä |  | 128,9 | 119,7
Vuokrasopimukset taseella |  |  |
Vuokrasaatavat rahoitusleasingsopimuksista |  |  |
Vuoden kuluessa |  | 1,2 | 1,3
1–2 vuoden kuluessa |  | 1,0 | 0,9
2–3 vuoden kuluessa |  | 0,5 | 0,9
3–4 vuoden kuluessa |  | 0,0 | 0,4
4–5 vuoden kuluessa |  | – | 0,0
Yli 5 vuoden kuluessa |  | – | –
Yhteensä |  | 2,8 | 3,6

MEUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
Vuokrasaatavien nykyarvo rahoitusleasingsopimuksista |  |  |
Vuoden kuluessa |  | 1,1 | 1,3
1–2 vuoden kuluessa |  | 1,0 | 0,8
2–3 vuoden kuluessa |  | 0,5 | 0,9
3–4 vuoden kuluessa |  | 0,0 | 0,4
4–5 vuoden kuluessa |  | – | 0,0
Yli 5 vuoden kuluessa |  | – | –
Yhteensä |  | 2,7 | 3,4
Tuleva korkotuotto rahoitusleasingsopimuksista |  | 0,1 | 0,2
Rahoitusleasingsaatavat |  |  |
Maa-alueet ja rakennukset |  | 1,0 | 1,4
Koneet ja kalusto |  | 1,7 | 2,0
Yhteensä |  | 2,7 | 3,4
Vuokrasopimukset tuloslaskelmassa |  |  |
Vuokratuotto käyttöleasingsopimuksista |  | 32,3 | 32,4
Koneet ja kalusto |  | 31,7 | 31,7
Maa-alueet ja rakennukset |  | 0,3 | 0,3
Käyttöoikeusomaisuuserien alivuokraus |  | 0,3 | 0,4
Myyntivoitto tai -tappio rahoitusleasingsopimuksista |  | 2,1 | 3,9
Korkotuotto rahoitusleasingsopimuksista |  | 0,1 | 0,1
Yhteensä |  | 34,5 | 36,3
Vuokrasopimukset rahavirtalaskelmassa |  |  |
Saadut vuokrat käyttöleasingsopimuksista |  | 41,1 | 29,4
Saadut vuokrat rahoitusleasingsopimuksista |  | 2,8 | 3,5
Yhteensä |  | 43,9 | 32,9

Kalmarin käyttöleasingsaamiset koskevat pääosin kontinkäsittelyä ja
teollisuuskäyttöä varten vuokrattuja laitteita, joihin liittyvät sopimukset ovat

|  | Osa tilinpäätöstä | 171 |

ehdoiltaan ja kestoiltaan vaihtelevia. Käyttöleasingsaamisiin sisältyy myös Kalmarin
omistamien ja edelleen vuokraamien tilojen tulevia vuokratuottoja.
Tilikauden liikevaihtoon sisältyy 31,7 (2024: 31,7) miljoonaa euroa vuokratuottoja
käyttöleasingsopimuksista ja liiketoiminnan muihin tuottoihin sisältyy 0,6 (2024: 0,7)
miljoonaa euroa vuokratuottoja käyttöleasingsopimuksista.
9.2 Ehdolliset velat ja sitoumukset
Laatimisperiaatteet
Ehdolliset velat ja sitoumukset
Ehdolliset velat ovat mahdollisia velvoitteita, joiden olemassaolon
varmistavat epävarmat tulevaisuuden tapahtumat, jotka eivät ole täysin
Kalmarin hallinnassa. Ehdollisiin velkoihin sisältyvät myös velvoitteet, joita ei
kirjata, koska niiden arvoa ei voida määrittää luotettavasti tai koska niiden
toteutuminen ei ole todennäköistä. Ehdollisia velkoja ei kirjata taseeseen,
vaan ne esitetään liitetiedoissa, ellei todennäköisyys niiden toteutumiselle ole
vähäinen. Kun taloudellisten resurssien siirtyminen ulos yhtiöstä tulee
todennäköiseksi ja se on luotettavasti määritettävissä, kirjataan taseeseen
velka.
Ehdolliset varat ovat mahdollisia varoja, joiden olemassaolon varmistavat
epävarmat tulevaisuuden tapahtumat, jotka eivät ole täysin Kalmarin
hallinnassa. Ehdollisia varoja ei kirjata taseeseen, vaan ne esitetään
liitetiedoissa silloin, kun on todennäköisempää, että niistä saadaan hyötyjä.
Kuitenkin, kun hyötyjen saaminen on käytännössä varmaa, omaisuuserä
kirjataan taseeseen.
Sitoumukset liittyvät sopimuksiin tai sitoumuksiin taloudellisen velvoitteen
ottamiseksi vastaan tulevaisuudessa tai nykyisiin velvoitteisiin, joita ei ole
kirjattu taseeseen.
Ehdolliset velat ja sitoumukset

MEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Asiakasrahoitus | 5,8 | 14,5
Taseen ulkopuoliset vuokravastuut | 0,7 | 0,6
Muut vastuut | 0,7 | 0,6
Yhteensä | 7,2 | 15,7

Kalmar Oyj on antanut Kalmar-yhtiöiden normaaliin liiketoimintaan liittyvien
sitoumusten vakuudeksi takauksia, joiden yhteismäärä 31.12.2025 oli 183,2
(31.12.2024: 121,8) miljoonaa euroa.
Ehdolliset velat liittyvät Kalmarin tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä antamiin
takuisiin tuotteiden ja palvelujen toimittamisesta. Takauksia annetaan eri tavoilla,
mukaan lukien suorat takaukset, pankkitakaukset ja suoritustakaukset. Useat
konsernin yhtiöt ovat osapuolena tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä
syntyneissä kanteissa ja vaateissa. Vaikka näiden lopputulosta ei voida tarkasti
ennakoida kaikilta osin, niiden ei odoteta aiheuttavan merkittävää tappiota
konsernille.
Vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset sisältävät taseen ulkopuolisiin ja vielä
alkamattomiin taseelle kirjattaviin vuokrasopimuksiin liittyviä sitoumuksia sekä
jäännösarvoriskiä liittyen laitteisiin, jotka on myyty asiakasrahoitusjärjestelyinä ja
käsitelty vuokrasopimuksina.
9.3 Lähipiiritapahtumat
Jakautumisen täytäntöönpanopäivästä 30. kesäkuuta 2024 alkaen konsernin
lähipiiriin kuuluvat emoyhtiö sekä tytäryritykset ja osakkuusyritys. Lähipiiriin luetaan
myös hallitus, toimitusjohtaja ja muut johtoryhmän jäsenet, näiden läheiset
perheenjäsenet sekä yhteisöt, joissa edellä mainitut henkilöt käyttävät välittömästi
tai välillisesti määräysvaltaa. Lisäksi lähipiiriin kuuluvat Kalmarin osakkeenomistajat,
jotka omistavat yli 20 prosenttia yhtiön osakkeista tai kaikkien osakkeiden
yhteenlasketusta äänimäärästä. Liiketapahtumat lähipiirien kanssa tapahtuvat käyvin
markkinahinnoin.
Liiketapahtumat Cargotec-konsernin kanssa
Jakautumisen täytäntöönpanopäivään asti konsernin lähipiiriin kuuluivat Cargotec
Oyj ja Cargotec-konsernin Kalmariin kuulumattomat yksiköt. Liiketapahtumat

|  | Osa tilinpäätöstä | 172 |

Cargotec-konsernin kanssa jakautumisen täytäntöönpanopäivään asti on esitetty
seuraavassa taulukossa.

MEUR | 1.1.-30.6.2024 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 0,4 | 0,4
Myytyjä suoritteita vastaavat kulut | 0,0 | 0,0
Hallinnon kulut | -21,4 | -21,4
Liiketoiminnan muut tuotot | 6,2 | 6,2
Rahoitustuotot | 10,5 | 10,5
Rahoituskulut | -3,1 | -3,1
Yhteensä | -7,5 | -7,5

Tärkeimmät liiketapahtumat Cargotec-konsernin kanssa koostuvat keskitetysti
tuotetuista palveluista, jotka on esitetty hallinnon kuluina ja liiketoiminnan muina
tuottoina. Rahoitustuotot ja -kulut koostuvat konsernitilisaamisten ja velkojen sekä
muiden carve-out -taloudellisiin tietoihin sisältyvien korollisten saamisten ja velkojen
koroista.
Liiketapahtumat osakkuusyritys Bruks Siwertell -konsernin kanssa
Kalmar sai 2,6 miljoonan euron osinkotuoton vuonna 2025. Vuoden 2025 aikana ei
ollut muita liiketapahtumia tai tase-eriä osakkuusyritys Bruks Siwertell -konsernin
kanssa.
Muut lähipiiritapahtumat
Elokuun 2023 ja toukokuun 2024 välillä Kalmar osti ohjelmistokehityksen
konsultointipalveluita ylimmän johdon jäsenen määräysvallassa olevalta yhteisöltä.
Ostettujen palveluiden yhteismäärä oli 0,2 miljoonaa euroa vuoden 2024
ensimmäisellä vuosipuoliskolla.
Hallituksen, toimitusjohtajan ja muiden johtoryhmän jäsenten työsuhde-etuudet on
esitetty liitetiedossa 3.3, Johdon palkitseminen.
Kalmarilla ei ole ollut lähipiirin kanssa muita merkittäviä liiketapahtumia yllä
esitettyjen lisäksi.
9.4 Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Kalmar tiedotti 12.2.2026, että Kalmarin hallitus on päättänyt osakepalkkioiden
maksamisesta pitkän aikavälin kannustinohjelmien perusteella. Lisätietoja löytyy
12.2.2026 julkaistusta pörssitiedotteesta.
Katsauskauden jälkeen ei ollut muita olennaisia tapahtumia.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 173 |

Tunnusluvut
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut

|  | 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Konsernin tuloslaskelma |  |  |  | Carve-out | Carve-out | Carve-out
Liikevaihto | MEUR | 1 741 | 1 720 | 2 050 | 1 943 | 1 512
Liikevoitto | MEUR | 220 | 174 | 240 | 118 | 321
% liikevaihdosta | % | 12,7 % | 10,1 % | 11,7 % | 6,1 % | 21,2 %
Vertailukelpoinen liikevoitto | MEUR | 223 | 217 | 255 | 169 | 100
% liikevaihdosta | % | 12,8 % | 12,6 % | 12,4 % | 8,7 % | 6,6 %
Tulos ennen veroja | MEUR | 211 | 172 | 241 | 118 | 319
% liikevaihdosta | % | 12,1 % | 10,0 % | 11,8 % | 6,0 % | 21,1 %
Kauden tulos | MEUR | 163 | 128 | 194 | 93 | 261
% liikevaihdosta | % | 9,4 % | 7,4 % | 9,5 % | 4,8 % | 17,3 %
Poistot ja arvonalentumiset | MEUR | 57 | 66 | 57 | 52 | 54
Palkat ja palkkiot | MEUR | 264 | 257 | 252 | 240 | 267

Vuoden 2024 tuloslaskelman erät 1.7.2024 asti ovat carve-out perusteisia.

|  | 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Konsernin tase ja investoinnit |  |  |  | Carve-out | Carve-out | Carve-out
Oma pääoma | MEUR | 718 | 638 | 818 | 853 | 776
Taseen loppusumma | MEUR | 1 748 | 1 696 | 1 846 | 1 904 | 1 760
Korollinen nettovelka | MEUR | 5 | 76 | -123 | -198 | -123
Nettokäyttöpääoma | MEUR | 95 | 75 | 92 | 62 | 62
Investoinnit aineettomiin ja aineellisiin hyödykkeisiin (sisältäen vuokrasopimukset) | MEUR | 39 | 28 | 39 | 28 | 21
Investoinnit asiakasrahoitussopimuksiin | MEUR | 46 | 32 | 43 | 32 | 16
Investoinnit yhteensä, % liikevaihdosta | % | 4,9 % | 3,5 % | 4,0 % | 3,1 % | 2,5 %

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 174 |

|  | 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Muut tunnusluvut |  |  |  | Carve-out | Carve-out | Carve-out
Oman pääoman tuotto (ROE) | % | 24,1 % | 17,6 % | n/a | n/a | n/a
Sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) | % | 23,0 % | 18,7 % | 24,4 % | 12,4 % | 30,4 %
Osakekohtainen tulos 1 | EUR | 2,55 | 1,99 | 3,01 | 1,44 | 4,07
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos 1 | EUR | 2,54 | 1,99 | 3,01 | 1,44 | 4,07
Nettovelkaantumisaste | % | 0,7 % | 11,9 % | n/a | n/a | n/a
Korollinen nettovelka / EBITDA |  | 0,0 | 0,3 | n/a | n/a | n/a
Saadut tilaukset | MEUR | 1 817 | 1 679 | 1 705 | 2 081 | 2 063
Tilauskanta | MEUR | 977 | 955 | 1 024 | 1 428 | 1 302
Ekoratkaisujen tuoteryhmän liikevaihto, % liikevaihdosta | % | 43,8 % | 40,6 % | 35,1 % | 34,0 % | 31,7 %
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja | MEUR | 246 | 249 | 257 | 178 | 88
Tutkimus- ja kehitystoiminnan menot | MEUR | 54 | 54 | 54 | 50 | 60
% liikevaihdosta | % | 3,1 % | 3,1 % | 2,6 % | 2,6 % | 3,9 %
josta aktivoitu taseeseen | MEUR | 0,5 | – | – | – | –
Henkilöstö keskimäärin |  | 5 279 | 5 157 | 5 125 | 5 062 | 5 222
Henkilöstö 31.12. |  | 5 300 | 5 207 | 4 991 | 5 099 | 4 955

1 Osakkeiden lukumääränä kausille ennen Kalmar Oyj:n listautumista 1.7.2024 on käytetty listautumishetken osakemäärää.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 175 |

Osakekohtaiset tunnusluvut

|  | 2025 | 2024
Laimentamaton osakekohtainen tulos | EUR | 2,55 | 1,99
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos | EUR | 2,54 | 1,99
Oma pääoma/osake | EUR | 11,19 | 9,96
Osinko/osake, B-sarjan osake 1 | EUR | 1,10 | 1,00
Osinko/osake, A-sarjan osake 1 | EUR | 1,09 | 0,99
Osingot yhteensä 1 | MEUR | 70 | 64
Osinko/tulos, B-sarjan osake 1 | % | 43,2 % | 50,2 %
Osinko/tulos, A-sarjan osake 1 | % | 42,8 % | 49,8 %
Efektiivinen osinkotuotto, B-sarjan osake 1 | % | 2,7 % | 3,1 %
Hinta/voitto (P/E), B-sarjan osake |  | 15,92 | 15,98
Osakkeen kurssikehitys, B-sarjan osake |  |  |
Keskikurssi | EUR | 34,43 | 28,12
Kauden ylin kurssi | EUR | 44,72 | 37,00
Kauden alin kurssi | EUR | 24,34 | 24,52
Kauden päätöskurssi | EUR | 40,54 | 31,81
Osakkeiden markkina-arvo 31.12. 2 | MEUR | 2 600 | 2 038
B-sarjan osakkeiden markkina-arvo 31.12. 3 | MEUR | 2 214 | 1 735
Osakevaihto, B-sarjan osake | 1 000 kpl | 15 449 | 16 466
Osakevaihto, B-sarjan osake | % | 28,3 % | 30,0 %
A-sarjan osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo 4 | 1 000 kpl | 9 526 | 9 526
A-sarjan osakkeiden lukumäärä 31.12. 4 | 1 000 kpl | 9 526 | 9 526
B-sarjan osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo 3 | 1 000 kpl | 54 603 | 54 740
B-sarjan osakkeiden lukumäärä 31.12. 3 | 1 000 kpl | 54 617 | 54 548
B-sarjan osakkeiden lukumäärän laimennusvaikutuksella oikaistu painotettu keskiarvo 3 | 1 000 kpl | 54 662 | 54 819

Osakkeiden kurssi- ja vaihtotiedot perustuvat Nasdaq Helsinki Oy:n kaupankäyntitietoihin.
1 Hallituksen ehdotus vuodelle 2025.
2 Sisältää A- ja B-sarjan osakkeet, omat osakkeet vähennetty.
3 Ei sisällä yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
4 A-sarjan osakkeisiin ei kohdistu laimennusvaikutusta.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 176 |

Tunnuslukujen laskentakaavat
IFRS-tunnusluvut

Laimentamaton osakekohtainen tulos (EUR) | = | Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä keskimäärin kauden aikana
Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos (EUR) | = | Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä keskimäärin kauden aikana, laimennusvaikutus huomioituna

Vaihtoehtoiset tunnusluvut
ESMAn vaihtoehtoisia tunnuslukuja koskevien ohjeiden (ESMA Guidelines on Alternative Performance Measures) mukaan vaihtoehtoisena tunnuslukuna (APM) pidetään
taloudellista tunnuslukua, joka kuvaa mennyttä tai tulevaa tulosta, taloudellista asemaa tai rahavirtoja ja joka on muu kuin sovellettavassa tilinpäätösnormistossa määritelty
tai nimetty taloudellinen tunnusluku. Kalmar käyttää ja julkaisee IFRS-tunnuslukujen lisäksi seuraavia vaihtoehtoisia tunnuslukuja:

Tunnusluku |  | Määritelmä |  | Käyttötarkoitus | Viittaus täsmäytykseen
Liikevoitto (MEUR ja % liikevaihdosta) | = | Liikevaihto - myytyjä suoritteita vastaavat kulut - myynnin ja markkinoinnin kulut - tutkimus- ja kehitystoiminnan kulut - hallinnon kulut + liiketoiminnan muut tuotot - liiketoiminnan muut kulut + osuus osakkuusyritysten tuloksesta |  | Liikevoittoa käytetään liiketoiminnan kannattavuuden mittaamiseen. Tunnusluku kuvaa toiminnan kannattavuutta ennen rahoituseriä ja veroja. | Tuloslaskelma
Vertailukelpoinen liikevoitto (MEUR ja % liikevaihdosta) | = | Liikevoitto ilman vertailtavuuteen merkittävästi vaikuttavia eriä |  | Vertailukelpoista liikevoittoa käytetään liiketoiminnan tuloskehityksen seurannassa, ennustamisessa ja tavoiteasetannassa. Tunnusluku lasketaan oikaisemalla liikevoitosta vertailukelpoisuuteen merkittävästi vaikuttavat erät, jolloin se parantaa toiminnan kannattavuuden vertailtavuutta eri kausien välillä. | Liitetieto 2.1, Segmentti- informaatio

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 177 |

Tunnusluku |  | Määritelmä |  | Käyttötarkoitus | Viittaus täsmäytykseen
Vertailtavuuteen merkittävästi vaikuttavat erät (MEUR) | = | Vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ovat tuotot ja kulut, jotka aiheutuvat merkittävistä toistuviin liiketoimintoihin kuulumattomista tapahtumista, kuten osittaisjakautuminen Cargotecista ja Kalmarin listautuminen vuonna 2024, uudelleenjärjestelyt, liiketoimintojen hankinnat, integraatiot, myynnit ja lakkauttamiset, omaisuuden arvonalentumiset ja muut merkittävät tapahtumat, joiden ei katsota kuuluvan osaksi toistuvia liiketoimintoja. |  | Käytetään osatekijänä vertailukelpoisen liikevoiton laskemisessa. | Liitetieto 2.4, Vertailtavuuteen vaikuttavat erät
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja | = | Kauden tulos + poistot ja arvonalentumiset + rahoitustuotot ja -kulut + verot + muut oikaisuerät + nettokäyttöpääoman muutos |  | Tunnusluku kuvaa liiketoiminnasta kertynyttä rahavirtaa myynnin tuoman tulon ja liiketoiminnan vaatimien kulujen jälkeen. Tämä rahavirta mittaa kykyä suoriutua korkojen, verojen, investointien sekä oman ja vieraan pääoman maksuista. Tunnuslukua käytetään liiketoiminnan seurannassa ja ennustamisessa. | Rahavirtalaskelma
Korollinen nettovelka / EBITDA, viimeiset 12 kk | = | Korollinen nettovelka |  | Käytetään mittaamaan konsernin pääomarakennetta ja rahoituskapasiteettia. | Liitetieto 8.1, Rahoitusriskien hallinta
EBITDA, viimeiset 12 kk |
Korollinen nettovelka (MEUR) | = | Korolliset velat (pitkäaikaiset korolliset velat + pitkäaikaisten lainojen seuraavan vuoden lyhennykset + lyhytaikaiset muut korolliset velat) - korolliset saatavat (pitkä- ja lyhytaikaiset lainasaamiset ja muut korolliset saamiset) - rahavarat |  | Korollinen nettovelka kuvaa Kalmarin velkaantuneisuutta. Tunnuslukua käytetään pääomarakenteen seurannassa sekä osatekijänä tunnuslukujen korollinen nettovelka/EBITDA ja nettovelkaantumisaste laskennassa. | Liitetieto 8.1, Rahoitusriskien hallinta
EBITDA (MEUR), viimeiset 12 kk | = | Liikevoitto + poistot ja arvonalentumiset, viimeiset 12 kk |  | Käytetään osatekijänä tunnuslukujen korollinen nettovelka/ EBITDA ja rahavirtasuhde laskennassa. | Liitetieto 2.1, Segmenttikohtaiset tiedot: taulukko segmenttien tuotot ja kulut
Nettokäyttöpääoma (MEUR) | = | Vaihto-omaisuus + operatiiviset johdannaisvarat + myyntisaamiset + sopimuksiin perustuvat omaisuuserät + muut operatiiviset korottomat saamiset - varaukset - operatiiviset johdannaisvelat - eläkevelvoitteet - ostovelat - sopimuksiin perustuvat velat - muut operatiiviset korottomat velat |  | Nettokäyttöpääomaa käytetään seuraamaan suoraan operatiiviseen liiketoimintaan sitoutunutta pääomaa. Se ei sisällä rahoitukseen ja verotukseen liittyviä eriä eikä pitkäaikaisia varoja. | Liitetieto 5.1, Nettokäyttöpääoma
Rahavirtasuhde (%) | = | Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja, viimeiset 12 kk |  | Rahavirtasuhdetta käytetään arvioimaan tehokkuutta eli kuinka Kalmar on tuottanut operatiivista rahavirtaa suhteessa tulokseen (EBITDA) mitatulla ajanjaksolla. | Liitetieto 8.1, Rahoitusriskien hallinta
EBITDA, viimeiset 12 kk |

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 178 |

Tunnusluku |  | Määritelmä |  | Käyttötarkoitus | Viittaus täsmäytykseen
Investoinnit | = | Lisäykset aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin sisältäen omistetut käyttöomaisuuserät ja käyttöoikeusomaisuuserät, pois lukien yrityshankintojen hankintahetken omaisuuserät |  | Investoinnit ovat pitkäaikaisten tuotannontekijöiden hankintaan käytettyä rahaa. Tunnuslukua käytetään rahavirtalaskelman osatekijänä. | Liitetieto 6.2 Aineettomat hyödykkeet; liitetieto 6.3 Aineelliset hyödykkeet
Oman pääoman tuotto (ROE) (%), viimeiset 12 kk | = 100 × | Kauden tulos, viimeiset 12 kk |  | Käytetään kuvaamaan kuinka paljon tuottoa omistajat saavat sijoittamilleen varoille. | Kauden tulos: Tuloslaskelma; Oma pääoma: Tase
Oma pääoma (keskimäärin viimeiset 12 kk aikana) |
Sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) (%), viimeiset 12 kk | = 100 × | Tulos ennen veroja + rahoituskulut, viimeiset 12 kk |  | Käytetään kuvaamaan suhteellista kannattavuutta eli sitä tuottoa, joka on saatu yritykseen sijoitetulle korkoa tai muuta tuottoa vaativalle pääomalle. | Tulos ennen veroja ja rahoituskulut: Tuloslaskelma; Taseen loppusumma ja korolliset velat: Tase
Oma pääoma yhteensä + korolliset velat (keskimäärin viimeisen 12 kk aikana) |
Korolliset velat | = | Pitkäaikaiset korolliset velat - pitkäaikaisten lainojen seuraavan vuoden lyhennykset - lyhytaikaiset muut korolliset velat |  | Käytetään osatekijänä tunnusluvun sijoitetun pääoman tuotto laskennassa. | Tase
Nettovelkaantumisaste (%) | = 100 × | Korollinen nettovelka |  | Käytetään kuvaamaan yrityksen velkaantuneisuutta mittaamalla omistajien sijoittamien omien pääomien ja rahoittajilta lainattujen korollisten velkojen suhdetta. Osa Kalmarin lainasopimuksista sisältää yhtiön pääomarakennetta rajoittavan ehdon, jota mitataan nettovelkaantumisasteella. | Liitetieto 8.1, Rahoitusriskien hallinta
Oma pääoma |

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 179 |

Osakekohtaiset tunnusluvut

Oma pääoma / osake (EUR) | = | Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  | Keskikurssi (EUR) | = | B-sarjan osakkeen euromääräinen kokonaisvaihto kauden aikana
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä kauden lopussa |  | Vaihdettujen B-sarjan osakkeiden lukumäärä kauden aikana
Osinko / osake (EUR) | = | Kaudelta jaettava osinko |  | Osakkeiden markkina-arvo kauden lopussa | = | Ulkona olevien B-sarjan osakkeiden määrä kauden lopussa x B-sarjan osakkeen kauden päätöskurssi + Ulkona olevien A-sarjan osakkeiden määrä kauden lopussa x B-sarjan osakkeen kauden päätöspäivän keskikurssi
Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä kauden lopussa |
Osinko / tulos (%) | = 100 × | Kaudelta jaettava osinko / osake |  | Osakevaihto | = | Vaihdettujen B-sarjan osakkeiden lukumäärä kauden aikana
Osakekohtainen tulos |
Efektiivinen osinkotuotto (%) | = 100 × | Osinko / osake |  | Osakevaihto (%) | = 100 × | Vaihdettujen B-sarjan osakkeiden lukumäärä kauden aikana
B-sarjan osakkeen kauden päätöskurssi |  | B-sarjan osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo kauden aikana
Hinta / voitto (P/E) | = | B-sarjan osakkeen kauden päätöskurssi |  |  |  |
Osakekohtainen tulos |  |  |

|  | Osa tilinpäätöstä | 180 |

Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)
Emoyhtiön tuloslaskelma

EUR | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Liikevaihto |  | 73 040 674,75 | 37 492 373,05
Hallinnon kulut | 3, 4, 5 | -72 109 853,02 | -38 405 077,75
Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut |  | -8 444,77 | -17 979 287,57
Liikevoitto /-tappio |  | 922 376,96 | -18 891 992,27
Rahoitustuotot ja -kulut | 6 | 144 479 419,14 | 175 886 469,08
Voitto / tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja |  | 145 401 796,10 | 156 994 476,81
Konserniavustus |  | 24 268 736,50 | 26 294 102,76
Tuloverot | 7 | -3 239 558,55 | 1 506 916,30
Tilikauden voitto / tappio |  | 166 430 974,05 | 184 795 495,87

Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu suomalaisen tilinpäätöskäytännön (FAS) mukaisesti.

|  | Osa tilinpäätöstä | 181 |

Emoyhtiön tase

EUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VASTAAVAA |  |  |
Pysyvät vastaavat |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 8 | 3 318 259,41 | 4 065 458,91
Aineelliset hyödykkeet | 9 | 247 107,83 | 265 024,80
Osuudet saman konsernin yrityksissä | 10 | 926 923 489,69 | 1 037 685 370,79
Muut osakkeet ja osuudet | 10 | 1 000,00 | –
Pysyvät vastaavat yhteensä |  | 930 489 856,93 | 1 042 015 854,50
Vaihtuvat vastaavat |  |  |
Pitkäaikaiset saamiset | 11, 13 | 40 170 745,45 | 47 678 554,81
Lyhytaikaiset saamiset | 12, 13 | 269 301 140,54 | 137 028 933,03
Rahavarat |  | 202 032 958,27 | 168 561 833,40
Vaihtuvat vastaavat yhteensä |  | 511 504 844,26 | 353 269 321,24
Vastaavaa yhteensä |  | 1 441 994 701,19 | 1 395 285 175,74

EUR | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VASTATTAVAA |  |  |
Oma pääoma |  |  |
Osakepääoma |  | 20 000 000,00 | 20 000 000,00
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 156 814 737,45 | 156 814 737,45
Kertyneet voittovarat |  | 300 860 919,93 | 180 162 892,17
Tilikauden voitto / tappio |  | 166 430 974,05 | 184 795 495,87
Oma pääoma yhteensä | 14 | 644 106 631,43 | 541 773 125,49
Pakolliset varaukset |  |  |
Muut varaukset |  | 114 239,91 | –
Pakolliset varaukset yhteensä |  | 114 239,91 | –
Vieras pääoma |  |  |
Pitkäaikaiset velat | 13, 15 | 200 000 000,00 | 250 000 000,00
Lyhytaikaiset velat | 13, 16 | 597 773 829,85 | 603 512 050,25
Vieras pääoma yhteensä |  | 797 773 829,85 | 853 512 050,25
Vastattavaa yhteensä |  | 1 441 994 701,19 | 1 395 285 175,74

Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu suomalaisen tilinpäätöskäytännön (FAS) mukaisesti.

|  | Osa tilinpäätöstä | 182 |

Emoyhtiön rahavirtalaskelma

TEUR | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Liikevoitto /-tappio | 922 | -18 892
Oikaisut liikevoittoon /-tappioon | 1 588 | 16 283
Käyttöpääoman muutos: |  |
Korottomien saamisten muutos | 3 983 | -5 616
Korottomien velkojen muutos | -10 843 | 6 446
Maksetut korot | -25 971 | -18 960
Saadut korot | 16 161 | 6 273
Saadut osingot | 100 000 | 208 000
Maksetut tuloverot | -190 | –
Muut rahoitustuotot ja -kulut | 1 494 | 1 877
Liiketoiminnan rahavirta | 87 144 | 195 412
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | -625 | -8
Investoinnit tytäryhtiöosakkeisiin ja muihin sijoituksiin | -1 | –
Luovutustulot tytäryhtiöosakkeista ja muista sijoituksista | 164 180 | –
Investointien rahavirta | 163 554 | -8
Saadut ja maksetut konserniavustukset | 26 294 | –
Omien osakkeiden hankinta | – | -8 048
Myönnetyt lainat | -1 189 872 | -104 000
Lainasaamisten takaisinmaksut | 1 049 300 | 34 908
Lyhytaikaisten lainojen nostot | 816 321 | 427 995
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | -805 524 | -462 809
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 99 800 | 49 925
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | -149 500 | -99 750
Maksetut osingot | -64 047 | –
Rahoituksen rahavirta | -217 227 | -161 778
Rahavarojen muutos | 33 471 | 33 626
Rahavarat tilikauden alussa | 168 566 | 134 936
Rahavarat 31.12. | 202 037 | 168 562

Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu suomalaisen tilinpäätöskäytännön (FAS) mukaisesti.

| Kalmar vuosikertomus 2025 | Osa tilinpäätöstä | 183 |

Emoyhtiön tilinpäätöksen
liitetiedot

1.Emoyhtiön tilinpäätöksen laatimisperiaatteet | 184
2.Rahoitusriskien hallinta | 185
3.Henkilöstökulut | 186
4.Poistot ja arvonalentumiset | 186
5.Tilintarkastajan palkkiot | 186
6.Rahoitustuotot ja -kulut | 187
7.Tuloverot | 187
8.Aineettomat hyödykkeet | 188
9.Aineelliset hyödykkeet | 188

10.Sijoitukset | 189
11.Pitkäaikaiset saamiset | 189
12.Lyhytaikaiset saamiset | 189
13.Johdannaissopimukset | 190
14.Oma pääoma | 190
15.Pitkäaikaiset velat | 191
16.Lyhytaikaiset velat | 191
17.Vastuut | 191

|  | Osa tilinpäätöstä | 184 |

1. Emoyhtiön tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Yhtiön tiedot ja tilinpäätöksen laatimisperiaatteet
Kalmar Oyj perustettiin Cargotec Oyj:n osittaisjakautumisessa (“jakautuminen”),
jonka täytäntöönpanopäivä oli 30.6.2024. Kalmar Oyj:n B-sarjan osake on noteerattu
Nasdaq Helsingissä 1.7.2024 lähtien.
Kalmar Oyj:n (3424222-7) tilinpäätös on laadittu Suomen kirjanpitolainsäädännön
periaatteiden mukaisesti.
Ulkomaanrahan määräiset tapahtumat
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat kirjataan tapahtumapäivän kurssiin.
Tilikauden päättyessä avoimina olevat ulkomaanrahan määräiset saamiset ja velat
arvostetaan tilinpäätöspäivän kurssiin. Varsinaiseen liiketoimintaan liittyvät
kurssivoitot ja -tappiot käsitellään myynnin tai ostojen oikaisuerinä. Rahoituksen
kurssivoitot ja -tappiot kirjataan rahoituksen tuottoihin ja kuluihin.
Tuloutusperiaate
Liikevaihto koostuu pääasiassa konsernin sisäisistä palveluveloituksista. Palveluiden
myynti tuloutetaan, kun palvelu on suoritettu.
Tuloverot
Laskennallinen verovelka ja -saaminen on laskettu verotuksen ja tilinpäätöksen
välisille väliaikaisille eroille käyttäen tilinpäätöshetkellä vahvistettua seuraavien
vuosien verokantaa. Taseeseen sisältyy laskennallinen verovelka
kokonaisuudessaan ja laskennallinen verosaaminen arvioidun todennäköisen
saamisen suuruisena.
Tuloveroihin sisältyy kauden verotettavasta tuloksesta Suomen verosäännösten
perusteella laskettu vero.
Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet ja poistot
Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden arvot perustuvat alkuperäisiin
hankintamenoihin vähennettynä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja
arvonalentumisilla. Suunnitelman mukaiset poistot perustuvat
tasapoistomenetelmään jaksotettuna hyödykkeen arvioidulle taloudelliselle
käyttöajalle. Odotettuihin taloudellisiin käyttöaikoihin perustuvat poistoajat ovat
seuraavat:
• Aineettomat oikeudet 3–10 vuotta
• Muut pitkävaikutteiset menot 5–10 vuotta
• Koneet ja kalusto 3–5 vuotta.
Sijoitukset
Osuudet saman konsernin yrityksissä ja yhteisyrityksissä on arvostettu
hankintamenoon arvonalentumisilla oikaistuna. Muut sijoitukset, joiden käypää arvoa
ei pystytä luotettavasti määrittämään, koska julkisia markkinoita tai luotettavia
arvostusmenetelmiä ei ole, kirjataan myös pääasiallisesti hankintamenoon
vähennettynä arvonalentumisilla.
Lainasaamiset
Lainasaamiset sisältävät pääosin lainoja saman konsernin yrityksille. Lainasaamiset
kirjataan alun perin käypään arvoon, ja myöhemmin lainasaamiset arvostetaan
jaksotettuun hankintamenoon arvonalentumisilla vähennettynä efektiivisen koron
menetelmän mukaisesti. Korkotuotot lainasaamisista kirjataan rahoitustuottoihin
efektiiviseen korkoon perustuen.
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisvaroista, lyhytaikaisista pankkitalletuksista sekä muista
lyhytaikaisista likvideistä sijoituksista, joiden maturiteetti on korkeintaan kolme
kuukautta.
Rahoituslainat
Rahoituslainat kirjataan alun perin velaksi taseelle määrään, joka on saatu liikkeelle
laskettaessa. Transaktiokulut ja lainan korot kirjataan tuloslaskelmassa
rahoituskuluihin efektiivisen koron mukaisesti.
Johdannaisinstrumentit
Sopimuksentekohetkellä johdannaisinstrumentit kirjataan taseeseen
hankintamenoon, joka vastaa niiden käypää arvoa. Tilinpäätöksessä
johdannaisinstrumentit arvostetaan Suomen kirjanpitolainsäädännön sallimalla
tavalla IFRS-periaatteiden mukaisesti määritettyyn käypään arvoon, ja arvon
muutokset kirjataan tuloslaskelmaan paitsi jos sovelletaan suojauslaskentaa.
Valuuttatermiinit arvostetaan käypään arvoon käyttäen yleisesti tunnettuja
arvostusmenetelmiä. Arvostukset perustuvat koroille ja valuutoille saatavissa oleviin
markkinahintatietoihin. Johdannaisinstrumentit, joiden maturiteetti

|  | Osa tilinpäätöstä | 185 |

tilinpäätöshetkellä on yli 12 kuukautta, kirjataan taseen pitkäaikaisiin varoihin ja
velkoihin ja muut johdannaisinstrumentit kirjataan taseen lyhytaikaisiin varoihin ja
velkoihin.
Emoyhtiössä suojauslaskentaa sovelletaan ainoastaan valuuttamääräisten lainojen
rahavirtojen suojauksiin, mikäli suojaavana instrumenttina käytetään
koronvaihtosopimusta. Emoyhtiö dokumentoi suojauslaskentaa aloittaessaan
suojattavan kohteen ja suojausinstrumentin välisen suhteen sekä emoyhtiön
riskienhallintatavoitteet ja suojausstrategian. Emoyhtiö dokumentoi ja arvioi,
suojausta aloittaessaan ja vähintään jokaisen vuositilinpäätöksen ja välitilinpäätöksen
yhteydessä, suojaussuhteiden tehokkuuden mittaamalla suojausinstrumentin kykyä
kumota suojauskohteen käyvän arvon tai rahavirtojen arvon muutokset suojatun
riskin osalta.
Suojauslaskennan kriteerit täyttävien rahavirtojen suojausinstrumenttien tehokkaan
osuuden käyvän arvon muutokset kirjataan oman pääoman käyvän arvon rahastoon.
Tehoton osa kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti. Oman pääoman käyvän arvon
rahastoon kirjattu johdannaisten kumulatiivinen voitto tai tappio kirjataan
tuloslaskelmaan suojatun erän oikaisuna samalla kaudella kuin suojattu erä kirjataan
tuloslaskelmaan. Mikäli ennakoidun liiketoimen ei enää odoteta toteutuvan, siirretään
kyseisen suojausinstrumentin kumulatiivinen käyvän arvon muutos välittömästi
tuloslaskelman muihin liiketoiminnan tuottoihin tai kuluihin. Kun suojausinstrumentti
erääntyy, myydään, sopimus puretaan tai toteutetaan tai suojaussuhde
keskeytetään, aiemmin omaan pääomaan kirjattu arvonmuutosten kertymä jää
omaan pääomaan ja tuloutetaan vasta, kun ennakoitu liiketoimi toteutuu.
Suojauslaskennan ulkopuolella olevien suojausinstrumenttien käyvän arvon
muutokset kirjataan suoraan tuloslaskelmaan, suojatun kohteen mukaisesti joko
liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin tai rahoituskuluihin ja -tuottoihin.
Valuuttatermiinien korkopisteiden muutoksista johtuva käyvän arvon muutos
kirjataan aina suoraan rahoituskuluihin ja -tuottoihin.
Oma pääoma
Oma pääoma koostuu osakepääomasta, käyvän arvon rahastosta, sijoitetun vapaan
oman pääoman rahastosta sekä edellisten tilikausien voitosta, josta on vähennetty
maksetut osingot sekä yhtiökokouksen päättämät lahjoitukset. Käyvän arvon
rahasto sisältää kumulatiivisen spot-kurssimuutoksen osuuden rahavirtojen
suojauksena käytettävien johdannaisinstrumenttien käyvän arvon muutoksesta.
Muutokset yhtiön omien osakkeiden omistuksessa kirjataan sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastoon. Tilikauden voitto/tappio kirjataan edellisten tilikausien voitto/
tappio -tilille.
Pakolliset varaukset
Pakolliset varaukset ovat vastaisia menoja, joiden suorittamiseen emoyhtiö on
sitoutunut ja joista ei todennäköisesti kerry niitä vastaavaa tuloa, tai vastaisia
menetyksiä, joiden toteutumista on pidettävä ilmeisenä.
2. Rahoitusriskien hallinta
Emoyhtiö hallinnoi konsernin rahoitusriskejä, ja sitä koskee sama rahoituspolitiikka ja
ohjeisto kuin konsernia.
Valuuttariskit
Emoyhtiön rahoitusyksikkö toimii sisäisenä pankkina konsernin tytäryhtiöille.
Emoyhtiön valuuttapositio muodostuu pääasiassa tytäryhtiöille annetusta
valuuttamääräisestä rahoituksesta sekä emoyhtiön ottamista valuuttamääräisistä
lainoista. Lisäksi valuuttapositio koostuu tytäryhtiöiden kanssa solmituista sisäisistä
termiinisopimuksista ja ulkoisista termiinisopimuksista. Kurssierot näistä
sopimuksista kirjataan emoyhtiössä tulosvaikutteisesti rahoituserien kurssieroihin.
Emoyhtiö myös laskuttaa tytäryhtiöitä tuottamistaan konsernipalveluista. Kurssierot
näistä laskuista ja niitä suojaavista johdannaisista kirjataan emoyhtiön liikevoittoon.
Emoyhtiön avoin valuuttapositio 31.12.2025 oli absoluuttisina arvoina 5,8 (31.12.2024:
7,4) miljoonaa euroa.
Korkoriski
Emoyhtiön korkoriski syntyy ulkoisista lainoista ja sisäisistä lainoista sekä
talletuksista. Sisäisen rahoituksen hinta määräytyy siirtohinnoittelusääntöjen
perusteella, ja sisäiset korkokulut ja -tuotot eliminoituvat konsernitasolla. Tästä
johtuen emoyhtiötasolla ei erikseen seurata korkoriskiä, ja konsernitilinpäätöksessä
esitetyt tiedot korkoriskistä ja sen hallinnasta ovat yhtenevät emoyhtiön kanssa.
Maksuvalmius- ja lainojen jälleenrahoitusriski
Valtaosa konsernin johdannaisista, lainoista ja käteisvaroista on emoyhtiön hallussa.
Emoyhtiötasolla ei erikseen seurata rahoitusvelkojen maturiteettijakaumaa, koska
konsernitilinpäätöksessä esitetyt tiedot antavat oikean kuvan maksuvalmiusriskistä.
Ainoastaan ostovelat ja myyntisaamiset poikkeavat huomattavasti konsernin
luvuista.

|  | Osa tilinpäätöstä | 186 |

Luotto- ja vastapuoliriski
Emoyhtiön myyntisaamiset ja lainasaamiset ovat pääasiassa muilta konserniyhtiöiltä
eikä niiden katsota aiheuttavan vastapuoliriskiä.
Emoyhtiöllä ei ollut ulkopuolisia lainasaamisia vuoden 2025 lopussa. Rahavarat olivat
202,0 (31.12.2024: 168,6) miljoonaa euroa. Emoyhtiön rahavarat on sijoitettu
rahoituskomitean hyväksymiin hyvän luottoluokituksen omaaviin pankkeihin.
Johdannaissopimusten luottoriskistä on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitetiedossa
8.1 Rahoitusriskien hallinta.
Rahoitushallinnon toiminnallinen riski
Rahoitusyksikkö toimii emoyhtiössä, joten sitä koskevat samat riskienhallinnan
tavoitteet kuin konsernia.
3. Henkilöstökulut

TEUR | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Palkat ja palkkiot | 12 764 | 6 808
Eläkekulut | 2 252 | 1 050
Muut henkilösivukulut | 541 | 145
Yhteensä | 15 557 | 8 002

Henkilökunnan eläketurva on hoidettu ulkopuolisessa eläkeyhtiössä.
Henkilökunnan lukumäärä keskimäärin

| 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Toimihenkilöt | 92 | 77

Johdon työsuhde-etuudet
Hallituksen jäsenille tilikauden aikana hallitustyöskentelystä maksetut palkkiot sekä
heille myönnetyt luontoisedut olivat yhteensä 966 433 (2024: 735 477) euroa.
Kalmarin toimitusjohtaja Sami Niiraselle vuonna 2025 maksetut palkat ja palkkiot
sisältäen peruspalkan ja luontoisedut olivat yhteensä 1 010 331 (2024: 273 040)
euroa. Toimitusjohtajalla on oikeus suomalaisen lakisääteisen työntekijän eläkelain
mukaiseen eläkkeeseen, josta on kirjattu 178 952 euron eläkekulu vuonna 2025
(2024: 44 448). Toimitusjohtajalle maksettiin tulospalkkiota 430 360 euroa.
Toimitusjohtajalle ei maksettu osakepohjaisia kannustimia raportointikaudella.
Ylimmän johdon työsuhde-etuuksista on lisätietoa konsernitilinpäätöksen
liitetiedossa 3.3, Johdon palkitseminen.
4. Poistot ja arvonalentumiset

TEUR | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Aineettomat oikeudet | 1 275 | 687
Muut pitkävaikutteiset menot | 48 | 24
Koneet ja kalusto | 67 | 29
Yhteensä | 1 390 | 740

5. Tilintarkastajan palkkiot

TEUR | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Tilintarkastus | 788 | 838
Varmennuspalvelut | 102 | 129
Yhteensä | 890 | 967

|  | Osa tilinpäätöstä | 187 |

6. Rahoitustuotot ja -kulut

TEUR | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Korkotuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 10 429 | 3 152
Muilta | 5 834 | 3 286
Yhteensä | 16 263 | 6 438
Muut rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 64 731 | 831
Saadut osingot saman konsernin yrityksiltä | 100 000 | 208 000
Yhteensä | 164 731 | 208 831
Korkokulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -17 011 | -12 261
Muille | -8 744 | -7 424
Yhteensä | -25 755 | -19 685
Muut rahoituskulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -8 614 | –
Muille | -2 640 | -2 010
Valuuttakurssierot | – | -561
Yhteensä | -11 254 | -2 572
Arvonpalautukset ja -alentumiset |  |
Tytäryhtiöosakkeiden ja -lainojen arvonalentumiset | 496 | -17 126
Yhteensä | 496 | -17 126
Rahoitustuotot ja -kulut, yhteensä | 144 481 | 175 886

7. Tuloverot

TEUR | 1.1.–31.12.2025 | 30.6.–31.12.2024
Kauden verot | 2 938 | 467
Edellisten tilikausien verot | 190 | –
Laskennallisen verosaamisen muutos | 111 | -1 974
Yhteensä | 3 239 | -1 507

|  | Osa tilinpäätöstä | 188 |

8. Aineettomat hyödykkeet

TEUR | Aineettomat oikeudet | Muut pitkä vaikutteiset menot | Muut aineettomat hyödykkeet | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 12 520 | 416 | – | 12 936
Lisäykset | 572 | 4 | – | 576
Vähennykset | – | – | – | –
Siirrot erien välillä | – | – | – | –
Hankintameno 31.12.2025 | 13 092 | 420 | – | 13 512
Kertyneet poistot 1.1.2025 | -8 847 | -24 | – | -8 871
Tilikauden poisto | -1 275 | -48 | – | -1 323
Kertyneet poistot 31.12.2025 | -10 122 | -72 | – | -10 194
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 2 971 | 348 | – | 3 318

TEUR | Aineettomat oikeudet | Muut pitkä vaikutteiset menot | Muut aineettomat hyödykkeet | Yhteensä
Jakautumistase 30.6.2024 | 12 346 | – | 174 | 12 520
Lisäykset | – | 8 | – | 8
Vähennykset | – | – | – | –
Siirrot erien välillä | 174 | 408 | -174 | 408
Hankintameno 31.12.2024 | 12 520 | 416 | – | 12 936
Jakautumistaseen kertyneet poistot 30.6.2024 | -8 160 | – | – | -8 160
Tilikauden poisto | -687 | -24 | – | -711
Kertyneet poistot 31.12.2024 | -8 847 | -24 | – | -8 871
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 3 674 | 392 | – | 4 065

9. Aineelliset hyödykkeet

TEUR | Koneet ja kalusto | Keskeneräi nen käyttö omaisuus | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 294 | – | 294
Lisäykset | 49 | – | 49
Vähennykset | – | – | –
Siirrot erien välillä | – | – | –
Hankintameno 31.12.2025 | 343 | – | 343
Kertyneet poistot 1.1.2025 | -29 | – | -29
Tilikauden poisto | -67 | – | -67
Kertyneet poistot 31.12.2025 | -96 | – | -96
Kirjanpitoarvo 31.12. 2025 | 247 | – | 247

TEUR | Koneet ja kalusto | Keskeneräi nen käyttö omaisuus | Yhteensä
Jakautumistase 30.6.2024 | – | 741 | 741
Vähennykset | – | -38 | -38
Siirrot erien välillä | 294 | -702 | -408
Hankintameno 31.12.2024 | 294 | – | 294
Jakautumistaseen kertyneet poistot 30.6.2024 | – | – | –
Tilikauden poisto | -29 | – | -29
Kertyneet poistot 31.12.2024 | -29 | – | -29
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 265 | – | 265

|  | Osa tilinpäätöstä | 189 |

10. Sijoitukset

TEUR | 2025 | 2024
Osuudet saman konsernin yrityksissä |  |
Hankintameno tilikauden alussa | 1 501 849 | –
Jakautumistase 30.6.2024 | – | 1 120 452
Lisäykset | – | 381 397
Vähennykset | -574 925 | –
Hankintameno 31.12. | 926 923 | 1 501 849
Kertyneet arvonalentumiset tilikauden alussa | -464 163 | –
Jakautumistase 30.6.2024 | – | -454 163
Arvonalentumiset | – | -10 000
Vähennykset | 464 163 | –
Kertyneet arvonalentumiset 31.12. | – | -464 163
Kirjanpitoarvo 31.12. | 926 923 | 1 037 685

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Muut osakkeet ja osuudet |  |
Hankintameno tilikauden alussa | – | –
Lisäykset | 1 | –
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 | –

Konserniyritysten nimet, kotipaikat ja emoyhtiön omistusosuus on eritelty
konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 7.3, Tytäryhtiöt.
11. Pitkäaikaiset saamiset

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Lainasaamiset saman konsernin yrityksiltä | 32 107 | 39 355
Laskennallinen verosaaminen | 7 753 | 7 864
Siirtosaamiset | 311 | 459
Yhteensä | 40 171 | 47 679

12. Lyhytaikaiset saamiset

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Saamiset saman konsernin yrityksiltä |  |
Lainasaamiset | 221 564 | 77 068
Myyntisaamiset | 9 955 | 5 972
Johdannaisvarat | 3 159 | 6 979
Siirtosaamiset | 26 112 | 29 492
Yhteensä | 260 790 | 119 511
Saamiset muilta |  |
Myyntisaamiset | – | 19
Johdannaisvarat | 1 271 | 10 035
Siirtosaamiset | 7 240 | 7 463
Yhteensä | 8 511 | 17 518
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 269 301 | 137 029

Siirtosaamiset

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Konserniavustus | 24 269 | 26 294
Korkotuotot | 945 | 861
Jaksotukset | 4 312 | 3 569
ALV-saaminen | 1 643 | 2 929
Muut saamiset | 2 184 | 3 303
Yhteensä | 33 353 | 36 956

|  | Osa tilinpäätöstä | 190 |

13. Johdannaissopimukset
Johdannaissopimusten käyvät arvot

31.12.2025 TEUR | Positiivinen käypä arvo | Negatiivinen käypä arvo | Netto käypä arvo
Konsernin sisäiset valuuttatermiinit | 3 159 | 2 399 | 760
Muut valuuttatermiinit | 1 271 | 1 933 | -662
Yhteensä | 4 430 | 4 332 | 98

31.12.2024 TEUR | Positiivinen käypä arvo | Negatiivinen käypä arvo | Netto käypä arvo
Konsernin sisäiset valuuttatermiinit | 6 979 | 4 683 | 2 296
Muut valuuttatermiinit | 10 035 | 11 119 | -1 084
Yhteensä | 17 014 | 15 802 | 1 212

Johdannaissopimusten nimellisarvot

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Konsernin sisäiset valuuttatermiinit | 608 493 | 603 696
Muut valuuttatermiinit | 983 588 | 1 638 064
Yhteensä | 1 592 081 | 2 241 759

Johdannaisten käyvät arvot on kirjattu taseeseen bruttona, sillä konsernin
johdannaissopimuksiin liittyvät eri netottamissopimukset antavat ehdottoman
oikeuden netotukseen luottoriskin realisoituessa, mutta eivät normaalitilanteessa.
Yhtiö ei ole antanut tai saanut vakuuksia johdannaisvastapuolilta.
14. Oma pääoma

TEUR | 2025 | 2024
Sidottu oma pääoma |  |
Osakepääoma tilikauden alussa | 20 000 | 20 000
Osakepääoma 31.12. | 20 000 | 20 000
Sidottu oma pääoma yhteensä | 20 000 | 20 000
Vapaa oma pääoma |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto tilikauden alussa | 156 815 | 164 863
Omien osakkeiden hankinta | – | -8 048
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 156 815 | 156 815
Edellisten tilikausien voitto / tappio | 364 958 | –
Jakautumisen vaikutus 30.6.2024 | – | 180 163
Voitonjako | -64 097 | –
Tilikauden voitto / tappio | 166 431 | 184 795
Edellisten tilikausien voitto / tappio yhteensä | 467 292 | 364 958
Vapaa oma pääoma yhteensä | 624 107 | 521 773
Oma pääoma yhteensä 31.12. | 644 107 | 541 773
Jakokelpoiset varat 31.12. | 624 107 | 521 773

|  | Osa tilinpäätöstä | 191 |

15. Pitkäaikaiset velat

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Lainat rahoituslaitoksilta | 200 000 | 250 000
Yhteensä | 200 000 | 250 000

16. Lyhytaikaiset velat

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Lainat saman konsernin yrityksiltä | 564 631 | 555 265
Ostovelat | 13 189 | 16 044
Johdannaisvelat | 2 399 | 4 683
Siirtovelat | 80 | 89
Yhteensä | 580 299 | 576 080
Velat ulkopuolisille |  |
Käytetyt pankkitililimiitit | 1 | 1 888
Ostovelat | 3 339 | 6 297
Johdannaisvelat | 1 933 | 11 119
Siirtovelat | 12 202 | 8 128
Yhteensä | 17 475 | 27 432
Lyhytaikaiset velat yhteensä | 597 774 | 603 512

Siirtovelat

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Palkka- ja sosiaalikulujaksotukset | 4 449 | 6 305
Korkojaksotukset | 510 | 726
Muut siirtovelat | 7 322 | 1 187
Yhteensä | 12 281 | 8 217

17. Vastuut

TEUR | 31.12.2025 | 31.12.2024
Takaukset |  |
Saman konsernin yritysten puolesta | 183 186 | 121 818
Leasing-vastuut |  |
Seuraavalla tilikaudella maksettavat | 614 | 513
Myöhemmin maksettavat | 3 200 | 3 479
Yhteensä | 187 000 | 125 810

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 192 |

Osakkeet ja osakkeenomistajat
Kalmar Oyj:n B-sarjan osake on noteerattu Nasdaq Helsingin Large Cap -listalle
1.7.2024 lähtien. Osakkeen kaupankäyntitunnus on KALMAR. B-sarjan osakkeita on
yhteensä 54 798 029 ja noteeraamattomia A-sarjan osakkeita on 9 526 089.
Osakkeet ovat rekisterissä Euroclear Finland Oy:n ylläpitämässä arvo-
osuusjärjestelmässä, ja Euroclear Finland Oy ylläpitää Kalmar Oyj:n virallista
omistajaluetteloa.
Osakkeisiin liittyvät keskeiset tunnusluvut, euroa

| 2025 | 2024
Laimentamaton osakekohtainen tulos | 2,55 | 1,99
Osakekohtainen oma pääoma | 11,19 | 9,96
Osinko B-sarjan osakkeelta* | 1,10 | 1,00
Osinko A-sarjan osakkeelta* | 1,09 | 0,99
Efektiivinen osinkotuotto, B-sarjan osake, %* | 2,7 % | 3,1 %
P/E voittokerroin B-sarjan osake* | 15,92 | 15,98
Osakkeen kurssikehitys, B-sarjan osake |  |
Keskikurssi | 34,43 | 28,12
Kauden ylin kurssi | 44,72 | 37,00
Kauden alin kurssi | 24,34 | 24,52
Kauden päätöskurssi | 40,54 | 31,81

* Hallituksen ehdotus vuodelle 2025.
Osakkeet ja osakepääoma
Kalmarilla on kaksi osakesarjaa, noteeratut B-sarjan osakkeet ja noteeraamattomat
A-sarjan osakkeet. Yhtiökokouksessa jokaisella A-sarjan osakkeella on yksi ääni ja
kymmenellä B-sarjan osakkeella yksi ääni kuitenkin niin, että jokaisella
osakkeenomistajalla on vähintään yksi ääni. Kaikkien osakkeiden tuottama
yhteenlaskettu äänimäärä oli vuoden 2025 lopussa 15 005 892.
Osingonjako
B-sarjan osakkeet oikeuttavat korkeampaan osinkoon kuin A-sarjan osakkeet. Eri
osakesarjoille jaettavan osingon välisen eron tulee olla vähintään yksi (1) sentti ja
enintään kaksi ja puoli (2,5) senttiä.
Osinkoehdotus
Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että käytettävissä olevista voittovaroista
maksetaan tilikaudelta 2025 osinkoa 1,09 euroa kutakin A-sarjan osaketta ja 1,10
euroa kutakin ulkona olevaa B-sarjan osaketta kohden.
Omat osakkeet ja osakeanti
Yhtiökokous 2025 valtuutti hallituksen ehdotusten mukaisesti päättämään Yhtiön
omien osakkeiden hankkimisesta ja/tai pantiksi ottamisesta Yhtiön vapaalla omalla
pääomalla sekä päättämään osakeannista sekä osakeannin ja muiden Suomen
osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:ssä tarkoitettujen osakkeisiin oikeuttavien erityisten
oikeuksien antamisesta. Molemmat valtuutukset ovat voimassa seuraavan
varsinaisen yhtiökokouksen loppuun saakka, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Kalmarilla oli vuoden 2025 lopussa hallussaan yhteensä 181 389 omaa B-sarjan
osaketta.
Osakekurssin kehitys ja kaupankäynti
Kalmarin osakekurssi nousi ensimmäisen kaupankäyntipäivän päätöskurssista
vuoden 2025 viimeisen kaupankäyntipäivän päätöskurssiin 26,23 prosenttia. Samalla
ajanjaksolla OMX Helsinki hintaindeksi nousi 27,92 prosenttia.
Vuoden 2025 lopussa B-sarjan osakkeiden kokonaismarkkina-arvo oli 2 214
miljoonaa euroa, pois lukien yhtiön hallussa olevat omat osakkeet. Kalmarin vuoden
lopun markkina-arvo, jossa listaamattomat A-sarjan osakkeet arvostettiin B-sarjan
osakkeiden päätöskurssiin vuoden viimeisenä kaupankäyntipäivänä, oli 2 600
miljoonaa euroa, pois lukien yhtiön hallussa olevat omat osakkeet.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 193 |

Markkina-arvo, B-sarjan osakkeet
B-sarjan osakkeen päätöskurssi oli 40,54 euroa vuoden 2025 viimeisenä
kaupankäyntipäivänä, ja volyymipainotettu keskihinta 1.1.– 31.12.2025 välisellä
ajanjaksolla oli 34,43 euroa Nasdaq Helsingissä. Korkein noteeraus vuonna 2025 oli
44,72 euroa ja alin 24,34 euroa. Vuonna 2025 Nasdaq Helsingissä vaihdettiin
yhteensä 15,4 miljoonaa B-sarjan osaketta, mikä vastaa 532 miljoonan euron
liikevaihtoa. B-sarjan osakkeiden keskimääräinen päivittäinen kaupankäyntivolyymi
oli 61 795 osaketta ja 2,1 miljoonaa euroa. Tiedot Kalmarin B-sarjan osakekursseista
löytyvät Kalmarin verkkosivuilta osoitteessa https://www.kalmar.fi/sijoittajat/.
Osakekurssi ja kaupankäyntivolyymi, 1.1.–31.12.2025
Päivittäinen volyymi, päivittäinen päätöskurssi, OMX Helsinki hintaindeksin kehitys
Markkina-arvo, B-sarjan osakkeet*, miljoonaa euroa
* Ilman yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Osakkeenomistajat
Kalmarilla oli vuoden 2025 lopussa 40 716 rekisteröityä osakkeenomistajaa, joista
suurin oli Wipunen varainhallinta oy. Ilkka Herlin oli suurin omistaja, kun omistukseen
lasketaan sekä henkilökohtainen että määräysvaltayhtiöiden omistus.
Hallintarekisteröityjen osakkeiden lukumäärä oli 17 318 236 ja osuus kaikista
osakkeista 26,92 prosenttia, mikä vastasi 11,54 prosenttia kaikkien osakkeiden
äänimäärästä.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 194 |

20 suurinta osakkeenomistajaa

Osakkeenomistajat | A-osakkeet, määrä | B-osakkeet, määrä | Osakkeet yhteensä, määrä | % | Äänet yhteensä, määrä | %
Wipunen varainhallinta oy | 2 940 067 | 6 200 000 | 9 140 067 | 14,21 | 3 560 067 | 23,73
Mariatorp Oy | 2 940 067 | 5 000 000 | 7 940 067 | 12,34 | 3 440 067 | 22,93
Pivosto Oy | 2 940 067 | 4 000 000 | 6 940 067 | 10,79 | 3 340 067 | 22,27
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma | – | 2 010 777 | 2 010 777 | 3,13 | 201 077 | 1,34
Koneen Säätiö Sr | 705 888 | 1 232 454 | 1 938 342 | 3,01 | 829 133 | 5,53
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | – | 1 736 000 | 1 736 000 | 2,70 | 173 600 | 1,16
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | – | 923 037 | 923 037 | 1,43 | 92 303 | 0,62
Valtion Eläkerahasto | – | 550 000 | 550 000 | 0,86 | 55 000 | 0,37
Nurminen Minna Kirsti | – | 337 135 | 337 135 | 0,52 | 33 713 | 0,22
Sigrid Juséliuksen Säätiö | – | 299 800 | 299 800 | 0,47 | 29 980 | 0,20
Sr Nordea Nordic Small Cap | – | 249 923 | 249 923 | 0,39 | 24 992 | 0,17
Anna Karolina Blaberg | – | 182 745 | 182 745 | 0,28 | 18 274 | 0,12
Kalmar Oyj | – | 181 389 | 181 389 | 0,28 | 18 138 | 0,12
Herlin Olli Ilkka Julius | – | 175 000 | 175 000 | 0,27 | 17 500 | 0,12
Sr Nordea Pro Suomi | – | 160 965 | 160 965 | 0,25 | 16 096 | 0,11
Herlin Ville | – | 160 000 | 160 000 | 0,25 | 16 000 | 0,11
Jenny ja Antti Wihurin rahasto | – | 160 000 | 160 000 | 0,25 | 16 000 | 0,11
Sr Aktia Capital | – | 145 749 | 145 749 | 0,23 | 14 574 | 0,10
Hakakari Tapio | – | 142 100 | 142 100 | 0,22 | 14 210 | 0,09
Danske Invest Suomi Osake | – | 124 679 | 124 679 | 0,19 | 12 467 | 0,08
20 suurinta omistajaa yhteensä | 9 526 089 | 23 971 753 | 33 497 842 | 52,08 | 11 923 258 | 79,48
Hallintarekisteröityä |  |  | 17 318 236 | 26,92 | 1 731 819 | 11,54
Muut |  |  | 13 508 040 | 21,00 | 1 345 965 | 8,97
Yhteensä |  |  | 64 324 118 | 100,00 | 15 001 042 | 100,00

Perustuu Euroclear Finland Oy:n omistajarekisteriin.

|  | Osa hallituksen toimintakertomusta | 195 |

Osakkeiden määrä | Osakkeen- omistajat | Osakkeet | % osakkeista
1 - 100 | 25 143 | 1 009 650 | 1,57
101 - 500 | 11 595 | 2 791 030 | 4,34
501 - 1,000 | 2 155 | 1 629 967 | 2,53
1,001 - 10,000 | 1 672 | 4 145 211 | 6,44
10,001 - 100,000 | 123 | 3 514 401 | 5,46
100,001 - 1,000,000 | 20 | 4 479 256 | 6,96
> 1,000,000 | 8 | 46 749 320 | 72,68
Yhteensä | 40 716 | 64 318 835 | 100
Hallintarekisteröityä | 11 | 17 318 236 | 26,92
Yhteistilillä |  | 5 283 | 0,01
Liikkeeseenlaskettujen osakkeiden määrä yhteensä 31.12.2025 |  | 64 324 118 | 100,00

Perustuu Euroclear Finland Oy:n omistajarekisteriin.
Osakkeenomistajat omistajaryhmittäin 31.12.2025

|  | Osa tilinpäätöstä | 196 |

Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen
allekirjoitukset
Täten vahvistamme, että sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan sekä Kalmar Oyj:n että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien
yritysten kokonaisuuden varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai
tappiosta. Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yhtäältä Kalmar
Oyj:n ja toisaalta sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden
liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja
epävarmuustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta. Toimintakertomukseen sisältyvä
kestävyysraportti on laadittu noudattaen Suomen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja
raportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.
Helsingissä, 12. helmikuuta 2026

Jaakko Eskola Hallituksen puheenjohtaja |  | Casimir Lindholm Hallituksen varapuheenjohtaja |  | Lars Engström Hallituksen jäsen
Marcus Hedblom Hallituksen jäsen |  | Teresa Kemppi-Vasama Hallituksen jäsen |  | Vesa Laisi Hallituksen jäsen
Sari Pohjonen Hallituksen jäsen |  | Emilia Torttila-Miettinen Hallituksen jäsen |  | Sami Niiranen Toimitusjohtaja

Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä, 12. helmikuuta 2026
Ernst & Young Oy
Tilintarkastusyhteisö
Kristina Sandin
KHT

|  | Osa tilinpäätöstä | 197 |

Luettelo kirjanpidoista ja aineistoista sekä säilytystavoista

Pääkirjanpito |  | Sähköisesti yhtiön serverillä
Reskontraerittelyt |  | Sähköisesti yhtiön serverillä
Pankkitositteet | tositelaji SK | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji ZS | Sähköisesti yhtiön serverillä
Myyntilaskut | tositelaji DA | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji D1 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji D5 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji D6 | Sähköisesti yhtiön serverillä
Ostolaskut | tositelaji K3 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji WE | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji RE | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji K4 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji KA | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji KG | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji KI | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji KR | Sähköisesti yhtiön serverillä

Muistiotositteet, palkkakirjanpito ja matkalaskut | tositelaji AA | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji AB | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji AC | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji AF | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji DZ | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji KP | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji KZ | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji SA | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji SC | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji SF | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W1 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W2 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W3 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W4 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W5 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W6 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W7 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji W9 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji SA | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji Z0 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji Z6 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji Z7 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji Z8 | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji ZB | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji ZC | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji ZE | Sähköisesti yhtiön serverillä
| tositelaji ZF | Sähköisesti yhtiön serverillä

Kirjanpitoaineistojen säilyttämisessä on huomioitu kirjanpitolain 2. luvun vaatimukset.

Tilintarkastuskertomus
Kalmar Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Kalmar Oyj:n (y-tunnus 3424222-7) tilinpäätöksen
tilikaudelta 1.1 - 31.12.2025. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, tuloslaskelman,
laajan tuloslaskelman, laskelman oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja
liitetiedot, mukaan lukien olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva
informaatio, sekä emoyhtiön taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta
asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön
hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja
taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista
koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnalle annetun
lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia
velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet
tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa
noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme
tilintarkastusta ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut
ovat parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien,
näitä palveluja koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-
asetuksen 537/2014 5. artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja.
Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen
liitetiedossa 2.3.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen
harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan
tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen
kokonaisuutena kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä
annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme täyttäneet kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa kuvatut velvollisuutemme tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
mukaan lukien näihin seikkoihin liittyvät velvoitteemme. Tämän mukaisesti
suoritimme suunnittelemamme tilintarkastustoimenpiteet, jotka kohdistuivat
arviomme mukaisesti riskeihin, jotka voivat johtaa tilinpäätöksen olennaiseen
virheellisyyteen. Suorittamamme tilintarkastustoimenpiteet, jotka kohdistuivat
myös alla mainittuihin seikkoihin, ovat olleet perustana oheista tilinpäätöstä
koskevalle lausunnollemme.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa
kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon
tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan
olennaisen virheellisyyden riski.

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikkaa käsiteltiin tilintarkastuksessa
Liikearvon arvostus Viittaamme konsernitilinpäätöksen liitetietoon 6.1. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 liikearvon määrä oli 256,3 miljoonaa euroa, joka on 15 % konsernin kokonaisvaroista ja 36 % konsernin omasta pääomasta. Liikearvon arvostus oli tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka, koska arvonalentumistestaukseen sisältyy merkittäviä johdon ennusteita ja harkintaa, ja koska liikearvon määrä on olennainen tilinpäätöksen kannalta. Liikearvon arvostus perustuu johdon arvioihin konsernin rahavirtaa tuottavien yksiköiden käyttöarvosta. Käyttöarvon määritykseen vaikuttavia tulevaisuuteen kohdistuvia oletuksia ovat mm. liikevaihdon ja kannattavuuden kehitys sekä rahavirtojen diskonttauksessa käytetty diskonttokorko. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden arvioidut käyttöarvot voivat vaihdella merkittävästi niihin sisältyvien oletusten muuttuessa. Muutokset edellä mainituissa yksittäisissä oletuksissa voivat johtaa liikearvon arvon alentumiseen. Liikearvon arvostus oli myös EU-asetuksen 537/2014 10. artiklan 2 c -kohdassa tarkoitettu merkittävä olennaisen virheellisyyden riski. | Liikearvon arvostukseen liittyvän olennaisen virheellisyyden riskin huomioon ottamiseksi suoritimme muun muassa seuraavat tilintarkastustoimenpiteet: • Käytimme apuna arvonmäärityksen erityisasiantuntijoitamme arvioidessamme johdon arvonalentumistestauksessa käyttämien menetelmien, arvostuslaskelmien sekä laskelmiin sisältyvien oletusten asianmukaisuutta. • Testasimme johdon laatimien arvonalentumislaskelmien täsmällisyyttä. • Vertasimme johdon arvonalentumistestauksessa tekemiä oletuksia hyväksyttyihin strategiasuunnitelmiin ja ennusteisiin, ulkoisista tietolähteistä saataviin tietoihin sekä itse laskemiimme toimialan keskiarvoihin esimerkiksi diskonttaamisessa käytetyn pääoman keskimääräisen kustannuksen osalta. Tämän lisäksi vertasimme johdon arvonalentumistestauksen lopputulemaa Kalmar Oyj:n markkina-arvoon. • Arvioimme arvonalentumistestaukseen liittyvien liitetietojen asianmukaisuutta.

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että
konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen
kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa
oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista
koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja
toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai
virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan
emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa
esittämään seikat, jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on
laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan
jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa tai toiminta
lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.

Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä
kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä,
sekä antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus
on korkea varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina
havaitaan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa.
Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan
olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voitaisiin kohtuudella odottaa
vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen
perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme
ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen
olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin
vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä,
että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on
suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä,
tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä
taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä
valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme
antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta
sekä johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen
kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut
asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja
teemme hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä,
esiintyykö sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta,
joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa
toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy,
meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota
epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos
epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme.
Johtopäätöksemme perustuvat tilintarkastuskertomuksen antamispäivään
mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset tapahtumat tai
olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni pysty
jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan
lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös
sen perustana olevia liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja
riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin
kuuluvia yhteisöjä tai liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta
informaatiosta. Vastaamme konsernin tilintarkastusta varten suoritettavan
tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja läpikäynnistä. Vastaamme
tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen
suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä
tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät
puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet
riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme
niiden kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella
vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä
varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat
merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen
ovat tilintarkastuksen kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat
tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan
julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa toteamme, ettei
kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä aiheutuvien
epäedullisten vaikutusten voitaisiin kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin
tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.

Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 30.5.2024 alkaen
yhtäjaksoisesti kahden vuoden ajan.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei
sisällä tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme
saaneet toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen
antamispäivää, ja odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen
päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen
tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio
olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suorittaessa
hankkimamme tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti
virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida,
onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun
ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7
luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat
yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia
säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista
säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme
saamaamme muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella
johtopäätöksen, että kyseisessä muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys,
meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen
raportoitavaa.
Muut lakiin perustuvat lausunnot
Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkastuksen perusteella lausunto
kirjanpitolain 7 b luvun edellyttämän tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja
julkistamisesta.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja
julkistamisesta.
Lausuntonamme esitämme, että yhtiö ei ole ollut velvollinen rekisteröimään ja
julkistamaan kirjanpitolain 7 b luvussa tarkoitettua tuloverokertomusta päättynyttä
tilikautta välittömästi edeltäneeltä tilikaudelta.
Helsingissä 12.2.2026
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Kristina Sandin
KHT

Kestävyysraportin
varmennuskertomus
Kalmar Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena
on Kalmar Oyj:n (y-tunnus 3424222-7) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain
7 luvun mukainen konsernikestävyysraportti raportointikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme
ei ole tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysraportissa
ei ole kaikilta olennaisilta osiltaan noudatettu
1. kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja
(ESRS), sekä
2. kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088
muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Kalmar Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaista
konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla,
koska kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä
vaatimusta ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön
kestävyystietojen merkitsemistä koskevien vaatimusten puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoitetun
varmuuden antavana toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää
varmennustapaa ja kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000
(uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan
taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai yleisluonteinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa
noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme
toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM
1, jonka mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja
pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten
vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja
määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet
tai menettelytavat.

Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Kalmar Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7
luvussa säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa
määritelty prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien
mukaista raportointia varten,
• siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää sijoittamista
helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8
säädettyjä vaatimuksia, sekä
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen
laatia konsernikestävyysraportin, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitteet kestävyysraportin laatimisessa
Konsernikestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia
relevanttien raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi
johdon harkintaa ja valintoja. Konsernikestävyysraportoinnille on myös
luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja
olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epävarmuutta, koska
päästökertoimien ja eri kaasujen päästöjen yhdistämiseen tarvittavien lukuarvojen
määrittämisessä käytettävä tieteellinen tieto on epätäydellistä.
Raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-standardien mukaisesti yhtiön
johdon on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja
kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen, sekä
laadittava tulevaisuutta koskevat tiedot näiden oletusten perusteella. Todellinen
lopputulos on todennäköisesti erilainen, koska ennustetut tapahtumat eivät usein
toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun
varmuuden siitä, onko konsernikestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava
varmennuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin
tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu)
noudattamiseen kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme
ammatillisen skeptisyyden koko toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat
konsernikestävyysraportin olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme
käsityksen toimeksiannon kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme
antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen
soveltuvaa evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen
virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä
yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet
poikkeavat luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan
toimeksiannon toimenpiteistä, ja ovat niitä suppeampia. Valittavien
varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat ammatilliseen
harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta olennaisen
virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa
toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus,
joka saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.

Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Olemme haastatelleet konsernin johtoa sekä konsernikestävyysraportin
sisältämien tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia avainhenkilöitä.
• Hankimme haastatteluilla ymmärryksen konsernin kontrolliympäristöstä
konsernikestävyysraportointiprosessiin liittyen.
• Arvioimme yrityksen kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin
toteuttamista suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että
kaksoisolennaisuusarvioinnista annetut tiedot ovat olennaisilta osin ESRS-
standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö konsernikestävyysraportti olennaisia kestävyysseikkoja
koskevat ESRS-standardien vaatimukset olennaisilta osin:
• Olemme testanneet konsernikestävyysraportissa esitetyn informaation
oikeellisuutta vertaamalla informaatiota otosperusteisesti yhtiön laatimaan
dokumentaatioon ja asiakirjoihin ja arvioineet, tukevatko ne
konsernikestävyysraporttiin sisältyvää informaatiota.
• Olemme otosperusteisesti suorittaneet analyyttisiä tarkastustoimenpiteitä ja
niihin liittyviä kyselyitä, uudelleenlaskentaa ja aineistotarkastusta, sekä
testanneet tietojen yhdistelyä arvioidaksemme konsernikestävyysraportin
oikeellisuutta.
• Suoritimme toimipaikkavierailun valitulla toimipaikalla.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme ymmärryksen prosessista, joilla yritys on
määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot,
sekä arvioimme näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä 12.2.2026
Ernst & Young Oy
kestävyystarkastusyhteisö
Kristina Sandin
KRT

Riippumattoman tilintarkastajan raportti
Kalmar Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Kalmar Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka
kohteena on Kalmar Oyj:n (y-tunnus: 3424222-7) komission teknisen
sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös
636700Z25ZQXLMZ3CY73-2025-12-31-fi.zip tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen
(ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen
sääntelystandardin vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen sääntelystandardin
artiklan 3 mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen päälaskelmat,
liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission sääntelystandardin
artiklan 4 mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen
yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne
katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen
sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten
vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastusyhteisömme soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1,
jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä
toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten,
ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien
vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa
komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme
lausunnon siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty
olennaisilta osin komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten
mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on
suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon
kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat
olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin
4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen
sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat tilintarkastajan
harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai
väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen
sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.

Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Kalmar
Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen 636700Z25ZQXLMZ3CY73-2025-12-31-fi.zip sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot
tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen
sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Kalmar Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta
1.1.–31.12.2025 on annettu 12.2.2026 päivätyllä tilintarkastuskertomuksellamme.
Tällä raportilla emme anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai
muuta varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 25.2.2026
Ernst & Young Oy
tilintarkastusyhteisö
Kristina Sandin
KHT

Kalmar Oyj Itämerenkatu 25 00180, Helsinki 040 661 4117 www.kalmar.fi